2011, aprilie (PDF) - Biblioteca judeÅ£eanÄ "Petre Dulfu"
2011, aprilie (PDF) - Biblioteca judeÅ£eanÄ "Petre Dulfu"
2011, aprilie (PDF) - Biblioteca judeÅ£eanÄ "Petre Dulfu"
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
30 MARTIE <strong>2011</strong><br />
RESTITUIRI<br />
FAMILIA ROMÂNÃ IOSIF VULCAN - 170 - RESTITUIRI<br />
La iniþiativa omului de culturã Constantin Mãlinaº, di rec tor al Bibliotecii Ju -<br />
deþene „Gheorghe ªincai” Bihor ºi re dac tor ºef al revistei Fa milia românã, cu ocazia<br />
împlinirii a 160 de ani de la naºterea lui Iosif Vul can, la Oradea, au fost organizate o<br />
serie de manifestãri culturale ded i cate marelui cãrturar cu nume de rezonanþã culturalã,<br />
printre care ºi al treilea Simpozion anual al revistei, sub genericul Mihai Eminescu ºi<br />
Iosif Vul can.<br />
La lucrãrile simpozionului au participat, alãturi de reprezentanþi ai autoritãþilor lo -<br />
cale, scriitori, bibliotecari, redactori ai mai multor publicaþii, oameni de culturã ºi<br />
delegaþi ai românilor din Transcarpatia, Odesa, Budapesta ºi din partea Seghedinului.<br />
În paginile urmãtoare, intitulate Restituiri, redãm o parte din alocuþiunile rostite<br />
cu ocazia evenimentului, precum ºi câteva articole ded i cate lui Iosif Vul can ºi publicate<br />
în revista Fa milia românã nr. 2 (9)/2001.<br />
Modelul cultural Iosif Vul can<br />
La împlinirea a 160 de ani de la<br />
naº terea, la 1841, în satul Holod din<br />
Bihor, a lui Iosif Vul can, ctitorul ºi<br />
editorul timp de 41 de ani a celei dintâi serii a<br />
revistei Fa milia, prin cipala întrebare care ne stã -<br />
ruie în minte priveºte oglindirea ºi primirea în<br />
actualitate a moºtenirii sale literare ºi culturale,<br />
în ce mãsurã tot ce a produs în plan intelectual<br />
mai are acum un ecou productiv în posteritate,<br />
sub ce aspecte actul sãu de conº tiinþã, propus sub<br />
pilduitorul frontispiciu al revistei cu nume sin -<br />
tetizator, ne mai este astãzi folositor, dacã lu -<br />
minile progra mului sãu s-au stins pentru noi,<br />
dacã mai au doar un mesaj is toric, sau continuã<br />
sã fie un izvor ºi un model de lucru atrac tiv ºi<br />
motivat în actualele împrejurãri ale literaturii ºi<br />
culturii românilor.<br />
Vom observa în preambul cã biografia ºi<br />
op era lui Iosif Vul can au fost reconstituite do -<br />
cumentar ºi ed i to rial aproape în întregime, prin<br />
urmare nu se mai pot aºtepta surprize de pro -<br />
porþii din partea istoriei literare. Respectiv<br />
semnificaþiile ope rei au fost adesea exprimate,<br />
ajungându-se la pãrerea corectã, încã în 1926<br />
formulatã de cãtre Octavian Goga, cã Iosif Vul -<br />
can este mai mare ca ed i tor, ca jurnalist, ca<br />
scriitor de litera turã de cãlãtorie, decât ca cre ator<br />
de poezie, prozã ºi teatru li terar. Astfel spus, în<br />
Dr. Constantin MÃLINAª<br />
cazul lui cãlãtorul cul tural este mai im por tant<br />
decât inventatorul de ficþiune literarã, deºi a fost<br />
asiduu ºi inepuizabil în amândouã direcþiile. Dar<br />
iatã, în ex tras, opinia lui Octavian Goga, rostitã<br />
la Oradea, într-o con ferinþã, care are un echilibru<br />
pilduitor în materie de judecatã a moºtenirii lã -<br />
sate de cãtre Iosif Vul can ºi revista sa, dintre anii<br />
1865-1906:<br />
„Fa milia e un fel de buletin literar al epo -<br />
cii. Înfiinþatã dupã exemplul cunoscut al re vis -<br />
telor ger mane, publicaþia sãptãmânalã trãitã atâ -<br />
ta vreme, n-a fost numai o lecturã de bunã<br />
e du caþie, un fel de îndreptar trebuincios pentru o<br />
socie tate începãtoare. Dacã ar fi îndeplinit nu -<br />
mai acest rol, du când în fiecare sâmbãtã o bucatã<br />
literarã, o dare de seamã a unui bal sau o ghi -<br />
citoare de ºah, aproape o jumãtate secol, în ca -<br />
sele româneºti, ºi atunci ar merita recunoºtinþa<br />
noastrã. Fa milia, însã a fãcut mai mult. Di rec -<br />
torul ei a transformat-o într-un or gan literar de<br />
seamã pentru vremea lui. Aceastã revistã era un<br />
certificat pururi reînnoit al unitãþii. Scriitori din<br />
toate pãrþile îºi trimiteau aci contribuþia lor.<br />
Emi nescu ºi-a publicat în paginile ei primele<br />
înfrigurãri de patimi ºi de stele. N-a fost poet sau<br />
nuvelist român de ori unde, care sã nu fi primit<br />
iniþiativa neobositului an i ma tor. Vul can a des -<br />
coperit cu instinctul de proorocire a artiºtilor