2011, aprilie (PDF) - Biblioteca judeÅ£eanÄ "Petre Dulfu"
2011, aprilie (PDF) - Biblioteca judeÅ£eanÄ "Petre Dulfu"
2011, aprilie (PDF) - Biblioteca judeÅ£eanÄ "Petre Dulfu"
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
28 MARTIE <strong>2011</strong><br />
170<br />
IOSIF VULCAN -<br />
FAMILIA ROMÂNÃ<br />
aspecte, uneori surprinzãtoare, dar relevante,<br />
din viaþa ºi activitatea acestor dragi prieteni ai<br />
scriitoarei, în legãturã cu care aceasta mãr tu -<br />
riseºte: „Am simþit nevoia sã scriu despre ei, sã-i<br />
prezint aºa cum i-am cunoscut ºi i-am vãzut eu,<br />
astfel încât sã învãlui datele personalitãþii ºi<br />
biografiei lor în gândurile ºi sentimentele mele,<br />
aºa cum am procedat ºi în scrierile închinate<br />
Academicienilor Zoe Dumitrescu-Buºulenga ºi<br />
Radu Voinea, Prea Fericitului Pãrinte Teoctist,<br />
Pãrintelui Arhimandrit Grigore Bãbuº, lui Tu dor<br />
Gheorghe ºi Angelei Buciu.” 1 Aceºti oa meni, „pe<br />
care i-a binecuvântat Dumnezeu cu calitãþi, pu -<br />
tere de muncã ºi haruri, m-au onorat – afirmã<br />
autoarea - cu atenþia sau/ºi cu prietenia lor.” 2<br />
Primul destin conturat este cel al lui Ga -<br />
briel Bratu, desenator, ilustrator de carte, pub li -<br />
cist, memorialist, realizator de afiºe, dar, înainte<br />
de toate, car i ca tur ist. Personalitate distinsã ºi<br />
marcantã a vieþii artistice craiovene, acest art ist<br />
plas tic, vicepreºedinte al Asociaþiei Cari ca tu -<br />
riºtilor Profesioniºti din România a obþinut, încã<br />
din tinereþe, recunoaºterea oficialã, concretizatã<br />
prin numeroase premii ce i-au fost acordate ºi<br />
expoziþii realizate, atât pe plan lo cal ºi naþional,<br />
cât ºi internaþional – pe întreg mapamondul.<br />
Despre cel care a fost inclus în volumul, apãrut<br />
la Moscova, Maeºtrii caricaturii româneºti, ma -<br />
rele ªtefan Popa POPA’S afirmã: „Ga briel<br />
Bratu este deschizãtor de noi porþi în caricatura<br />
româneascã. Domnia Sa a dus simplificarea ex -<br />
tremã a caricaturii pânã la semnificaþiile ei. O<br />
linie a lui Ga briel Bratu spune tot. Este o re -<br />
ducere la esenþa care-i conferã un rol foarte im -<br />
por tant în istoria caricaturii româneºti. Bucu -<br />
raþi-vã de prezenþa sa artisticã ºi consideraþi-vã<br />
privilegiaþi, caricaturã inteligentã ºi sugestivã<br />
nu se gãseºte pe toate drumurile.” 3<br />
Prin activitatea ºi op era sa artisticã, Ga -<br />
briel Bratu reprezintã un nume de marcã în arta<br />
con temporanã, iar în peisajul caricaturii româ -<br />
neºti rãmâne un nume de referinþã. Iatã de ce<br />
faþã de acest oltean, „care ne-a dat suflet din<br />
sufletul lui ºi spiritualitate din spiritul sãu,<br />
pentru caricaturã - sorã geamãnã, dar, poate, mai<br />
directã ºi mai durã, uneori, a epigramei,” 4 au -<br />
toarea îºi ex pri mã toatã preþuirea sa.<br />
Al doilea destin evocat în paginile cãrþii<br />
este cel al Elenei Galaction, fostã actriþã la Tea -<br />
trul Naþional din Bucureºti ºi cea mai micã<br />
1 Elis Râpeanu, op. cit., p. 5.<br />
2 Ibi dem.<br />
3 Ibi dem, p. 14.<br />
4 Ibi dem, p. 88.<br />
5 Ibi dem, p. 197.<br />
6 Elis Râpeanu, op. cit., p. 270.<br />
dintre cele patru fiice ale marelui scriitor preot<br />
Gala Galaction. Deºi aceastã artistã nu mai este<br />
printre noi, pãrãsind lumea aceasta la vârsta de<br />
94 de ani, amintirea ei este vie în sufletul au -<br />
toarei. Parcurgând acest eseu închinat artistei<br />
Elena Galaction, în care sunt inserate interviuri<br />
luate de scriitoare, dar ºi de unii reporteri, a -<br />
cestui ultim vlãstar al scriitorului Gala Ga lac -<br />
tion, se pot afla multe lucruri interesante, ne -<br />
cunoscute publicului, cu privire la cel care s-a<br />
numit Grigore Piºculescu.<br />
Alexandru Jula, cel de-al treilea destin<br />
artisc al cãrþii, este unic, ca voce ºi interpretare,<br />
în muzica uºoarã româneascã. Ardelean de loc,<br />
nãscut în judeþul Sãlaj, dar stabilit pe meleaguri<br />
gãlãþene, acest art ist inegalabil, care a reuºit prin<br />
tal ent, muncã, dãruire ºi tenacitate sã se afirme,<br />
a deschis un drum în muzica uºoarã româneascã<br />
ºi a devenit un model demn de urmat în acest<br />
domeniu. Cel care a ajuns sã fie „o legendã vie a<br />
muzicii uºoare,” 5 Alexandru Jula a imprimat<br />
sute de cântece, a cântat în mii de spectacole, a<br />
fost în numeroase turnee ºi a desfãºurat o ac -<br />
tivitate artisticã nu numai intensã, ci ºi diversã.<br />
Nenumãratele premii ºi distincþii obþinute de-a<br />
lungul vieþii, succesele repurtate atât în þarã, cât<br />
ºi în strãinatate ca ambasador al cântecului ro -<br />
mânesc, precum ºi aplauzele binemeritate din<br />
partea auditorului sunt rãsplata muncii sale de -<br />
puse în slujba muzicii.<br />
Al patrulea destin ar tis tic, pe care cartea<br />
doamnei Elis Râpeanu îl aduce în faþa cititorilor,<br />
este cel al bihoreanului Gheorghe Sãrac, in ter -<br />
pret de muzicã de facturã popularã: doinã, cân -<br />
tec de joc, romanþã, baladã, colind. Dintre aces -<br />
tea, romanþa este aceea „care l-a ridicat în rândul<br />
personalitãþilor cu realizãri unice în domeniu”. 6<br />
În acest sens, interpretarea ºi imprimarea unor<br />
romanþe pe versuri de Vasile Alecsandri, Octa -<br />
vian Goga, George Coºbuc, dar, mai ales, reali -<br />
zarea primei integrale a romanþelor concepute<br />
pe versurile lui Mihai Eminescu ºi Ve ron ica<br />
Micle sunt pe deplin grãitoare. Acest repre zen -<br />
tant de seamã al romanþei româneºti „considerã<br />
cã a fost hotãrârea lui Dumnezeu ca prima poe -<br />
zie (a lui Eminescu n.n.) sã fie publicatã de un<br />
bihorean – Iosif Vul can (1841-1907), în revista<br />
FAMILIA, ºi ca tot un bihorean sã adune ºi sã<br />
interpreteze, dupã o muncã de ani, toate ro -<br />
manþele compuse pe versurile lui Eminescu ºi