Download (PDF, 2.03MB) - Ziarul Mara
Download (PDF, 2.03MB) - Ziarul Mara
Download (PDF, 2.03MB) - Ziarul Mara
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
4<br />
Din ciclul “Unde sunt banii noştri”<br />
Românii dau 240<br />
de euro pe centimetrul<br />
de autostradă<br />
(urmare din pagina 1)<br />
Dacă punem la socoteală faptul că 115 kilometri<br />
sunt moştenire de la Ceauşescu, rezulta că în cei 23<br />
de ani care s-au scurs de la revoluţie s-au construit<br />
anual doar 18 kilometri de autostradă.<br />
Unul dintre ziarele centrale, “Gîndul”, a calculat,<br />
conform celor mai recente informaţii Eurostar, că<br />
România deţine cea mai mică reţea de autostrăzi din<br />
Europa civilizată, adică 2,4 centimetri pe cap de<br />
locuitor, de trei ori mai puţin decât bulgarii.<br />
Dar dacă avem cele mai puţine autostrăzi şi doar<br />
2,4 centimetrii pe cap de român, ne putem lăuda, în<br />
schimb, că la noi kilometrul de autostradă e cel mai<br />
scump din Europa şi poate chiar din lume.<br />
Conform datelor de la CNADNR, tronsonul Gilău –<br />
Câmpia Turzii, care ar trebui să facă parte din<br />
autostrada “Transilvania”, are un cost mediu de 23<br />
milioane de euro pe kilometru, deşi n-are nici munţi<br />
de străpuns prin tuneluri, nici cursuri de apă<br />
importante, care să necesite poduri.<br />
La doi paşi de noi, în Bulgaria, autostrada Stara<br />
Zagora – Kamobat a costat în medie 2,2 milioane de<br />
euro pe kilometru iar în Croaţia s-a petrecut un<br />
adevărat miracol, fostul stat Iugoslav construind,<br />
între 2002 – 2009, 687 kilometri de autostradă, în<br />
marea lor majoritate cu trei benzi pe sens, la preţuri<br />
modice, deşi terenul este predominant muntos, fiind<br />
necesare 80 de kilometri de tuneluri, în timp ce la noi<br />
lungimea totală a tunelurilor construite e de doar doi<br />
kilometri. Cel mai lung tunel din Croaţia, Maia<br />
Kapela, are aproape şase kilometri, în timp ce în<br />
România cel mai lung tunel are 884 de metri.<br />
Ca să ne dăm seama ce risipă de bani s-a făcut în<br />
România vom aminti că numai în perioada 2006 –<br />
2013 s-au băgat în autostrăzile invizibile 13 miliarde<br />
de euro, sumă din care bulgarii, de exemplu, ar fi<br />
construit aproape 600 de kilometri de autostradă.<br />
De ce s-a ajuns aici Pentru că în România există<br />
un paradox. Banii statului sunt gospodăriţi de<br />
“manageri de stat privaţi”. Adică indivizi care au<br />
legături directe sau prin interpuşi cu firmele care<br />
execută direct sau în subantrepriză autostrăzile şi<br />
care semnează “ca primarii” listele de lucrări care<br />
ajung să ducă la niveluri astronomice preţurile de<br />
adjudecare ale licitaţiilor.<br />
O altă “gaură neagră” sunt firmele de consultanţă,<br />
care încarcă nota de plată pentru a putea plăti<br />
şpăgile date pentru obţinerea de lucrări.<br />
Mai există şmecheria cu maşinile de teren, trecute<br />
tot pe consultanţă, care după ce se termină<br />
contractul, trec la CNADNR, şi de-aia nu mai au loc<br />
Nissan-urile şi Touareg-urile în parcările de la<br />
sediile drumarilor.<br />
Şi nu de toată mâna, ci cu tapiţeri din piele, cu<br />
dotări audio de ultimă oră şi cu GPS.<br />
Ce să mai zicem de exproprieri, care sunt băgate la<br />
cheltuielile cu construcţia autostrăzii şi care de cele<br />
mai multe ori sunt depăşite de logică şi de bun simţ.<br />
Iar de acest lucru profită băieţii bine informaţi,<br />
care ştiu pe unde va trece autostrada şi cumpără la<br />
preţuri modice terenurile. Apoi le vând statului la<br />
preţuri de câteva ori mai mari. Iar dacă au “muşchi”<br />
se declară nemulţumiţi de preţ şi cer reevaluarea,<br />
ajungând adesea la sume astronomice.<br />
Sunt doar câteva din cauzele care românii plătesc<br />
cei mai mulţi bani pe kilometrul de autostradă, sau<br />
mai bine spus, pe centimetrii (2,4) ce-i revin<br />
fiecăruia.<br />
C.O.<br />
P â n ă m a i a c u m o<br />
săptămână, atât ANOFM, şi<br />
implicit agenţiile judeţene,<br />
prezentau situaţia posturilor<br />
disponibile pentru o perioadă<br />
dată, î n gen eral de o<br />
săptămână de zile.<br />
În aceste condiţii situaţia<br />
locurilor de muncă, era destul<br />
de limpede pentru orice<br />
persoană accesa site-ul<br />
agenţiei, în căutarea unui job.<br />
Aceştia ştiau, pe ce să mizeze,<br />
dacă este cazul, în decursul<br />
acelei perioade. În acelaşi timp<br />
fiind la vedere întreaga situaţie<br />
a postului respectiv, de la<br />
numele angajatorului, zona<br />
disponibilităţii postului,<br />
denumirea acestuia, condiţiile<br />
de încadrare şi până la felul<br />
contractului şi perioada de<br />
valabilitate.<br />
Însă, de o scurtă perioadă<br />
d e t imp, r e g u li le s-au<br />
schimbat, transformându-i pe<br />
cei aflaţi în căutarea unui loc<br />
de muncă, în aşa-zise cârtiţe<br />
Babilonia impozitului pe veniturile<br />
din activităţi agricole<br />
(urmare din pagina 1)<br />
Cei din categoria a doua<br />
trebuiau să depună declaraţii<br />
individuale la fisc. Din câte<br />
ştim, nu au fost depuse decât<br />
aproximativ 10% din totalul<br />
acestora. Evident, pentru<br />
restul de declaraţii ce trebuiau<br />
depuse nimeni nu ştie nimic şi<br />
mai ales dacă vor mai plăti<br />
sau nu impozitul pe venit.<br />
Ambele categorii ar trebui să<br />
depună<br />
la fisc copii ale<br />
contractelor de arend ă. O<br />
birocraţie şi o babilonie<br />
nemaintâlnite ! Altfel, de unde<br />
a r ş t i f i s c u l a d r e s e l e<br />
proprietarilor ca să<br />
le trimită<br />
deciziile de plată<br />
a CAS -<br />
5,5% Mai mult, ori de câte<br />
ori îşi vor schimba domiciliul,<br />
proprietarii sunt nevoiţi<br />
să<br />
comunice noile adrese la fisc<br />
! Toate acestea, nu din vina<br />
fiscului, ci a … legiutorului<br />
întelept!<br />
Referitor la contribuţia<br />
de asigurări sociale de<br />
sănătate - 5,%:<br />
În cazul primei categorii,<br />
deciziile de impunere emise<br />
de fisc, pe baza datelor din<br />
declaraţiile 205 depuse de<br />
arenda şi, vor trebui să ajungă<br />
la titulari. Are fiscul adresele<br />
lor Este ştiut că<br />
terenul, în<br />
multe cazuri, se află<br />
într-o<br />
localitate, iar proprietarul<br />
domiciliază<br />
în alta. Cum<br />
primeşte acesta decizia Mai<br />
mult, unii proprietari sunt<br />
decedaţi, iar succesiunile nu<br />
sunt făcute. La cine ajunge<br />
decizia Cine plăteşte cei<br />
5,5% <br />
Birocraţia creşte, iar<br />
sistemul implementat are<br />
efecte zero, fiindc ă “cine<br />
poate, oase roade, cine nu,<br />
nici boabe coapte”<br />
În cazul celor care au optat<br />
pentru impozitul în sistem<br />
real, cota de 5,5% se va<br />
materializa în decizia fiscului<br />
numai dacă<br />
s-a depus sau se<br />
vor depune declaraţiile proprii<br />
de venit.<br />
Baza impozabil ă :<br />
În cazul proprietarilor la<br />
care se aplică<br />
reţinerea<br />
impozitului la sursă<br />
baza<br />
impozabilă<br />
se stabileşte în<br />
funcţie de cantitatea alocată<br />
ca drepturi de arendă<br />
pe<br />
hectar şi preţul de referinţă<br />
stabilit de Consiliul Judeţean.<br />
Cum acest preţ<br />
diferă<br />
de la<br />
judeţ<br />
la jude ţ, fiind uneori<br />
stabilit arbitrar şi slab<br />
f u n d a m e n t a t , f a c e c a<br />
impozitul pe veniturile din<br />
arendă<br />
să<br />
nu fie echitabile<br />
pentru toţi contribuabilii, deşi,<br />
poate, categoria de folosin ţă /<br />
bonitatea terenului este<br />
care să sape în lista şi-aşa<br />
sărăcăcioasă a posturilor<br />
vacante, cel puţin aşa cum<br />
arată cea de la nivelul judeţului<br />
Teleorman, iar dacă din<br />
întâmplare găseşte vreo<br />
poziţie care i-ar asigura<br />
minimul necesar traiului de zi<br />
cu zi, se bucură degeaba<br />
pentru că, în cele din urmă<br />
constată faptul că respectivul<br />
post se află la o distanţă mult<br />
prea mare, de domiciliu, ceea<br />
ce ar însemna o cheltuială<br />
aceeaşi. Cum va proceda un<br />
arendaş<br />
care are terenuri în<br />
arendă<br />
în două<br />
sau mai multe<br />
judeţe <br />
În cazul celor din categoria<br />
a doua, cine le va comunica<br />
preţul <br />
În vara anului 2013, unele<br />
Consilii Judeţene au revenit la<br />
preţurile iniţale chiar în<br />
mijlocul lunii august, când<br />
bună<br />
parte din fermieri<br />
calculaseră<br />
deja impozitele în<br />
funcţie de preţurile stabilite la<br />
începutul anului. De ce le-au<br />
modificat Este legal<br />
Irosire de resurse umane<br />
si băneşti :<br />
Exemplu : un arendator<br />
are contracte de arendă<br />
cu<br />
700 de proprietari; numai<br />
p e n t r u p r o c e s a r e a<br />
o p e r a t i v / c o n t a b i l ă a<br />
impozitului reţinut la sursă<br />
acesta va trebui să<br />
acţioneze<br />
tastele calculatorului de circa<br />
30.000 de ori. Câte operaţiuni<br />
sunt la nivelul întregii ţări !!<br />
Toate atrag şi cost uri<br />
suplimentare pentru serviciile<br />
contabile. În acelaşi timp, cei<br />
700 de proprietari vor trebui<br />
să<br />
se deplaseze la fisc să-şi<br />
depună<br />
copiile contractelor<br />
de arend ă: timp irosit, bani<br />
cheltuiţi cu deplasarea, mulţi<br />
dintre ei sunt în vârstă<br />
sau nu<br />
sunt în localitate etc. În afara<br />
a c e s t e i m a n o p e r e<br />
costisitoare, prin achitarea<br />
impozitului reţinut la sursă<br />
firma arendaşului va fi lipsită<br />
d e l i c hidit ă ţ i, în t r u c â t<br />
impozitul a fost oprit în natură<br />
- la preţul stabilit de Consiliul<br />
Judeţean, iar vânzarea<br />
ulterioară<br />
poate avea loc<br />
târziu şi la un preţ<br />
mai mic.<br />
Rezultă<br />
că fermierul va<br />
subvenţiona o parte din<br />
impozitul proprietarului şi va<br />
presta servicii gratuite pentru<br />
fisc.<br />
Impozitul în funcţie de<br />
normele de venit<br />
Acest impozit se aplică<br />
persoanelor care deţin<br />
a n i m a l e ş i t e r e n u r i<br />
nearendate.<br />
Inechit ăţi : persoanele<br />
care au teren în arendă<br />
plătesc impozit pe venit<br />
indiferent de suprafaţa<br />
d e t i n u ţ ă ş i a r e n d a t ă .<br />
Persoanele care nu au terenul<br />
în arendă<br />
plătesc impozit la<br />
cereale, numai pentru ce<br />
depăşeşte suprafaţa de 2 ha.<br />
Este echitabil !! În cazul<br />
veniturilor multiple : cultivarea<br />
t e r e n u l u i + c r e ş t e r e a<br />
animalelor, impozitul se<br />
datorează<br />
pentru fiecare<br />
categorie în parte, nu pentru<br />
venitul final – lapte, ou ă,<br />
suplimentară cu naveta. Iar în<br />
multe din cazuri, asta ar<br />
înjumătăţi salariile şi aşa mult<br />
prea mici. Şi uite cum, săracii<br />
oameni, o iau de la capăt cu<br />
căutările. Şi asta trebuie să<br />
facă zilnic, întrucât posturile se<br />
afişează doar pentru ziua în<br />
curs.<br />
Astfel la nivelul judeţului<br />
nostru au fost disponibile ieri,<br />
în total de 49 de posturi, oferite<br />
de 24 de angajatori. Dintre<br />
acestea doar şase posturi se<br />
carne etc. Aceştia vor trebui<br />
să<br />
depună<br />
declaraţii anuale la<br />
fisc.<br />
In concluzie :<br />
- diversitatea culturilor şi<br />
speciilor de animale, fiecare<br />
cu particularitatea sa, face<br />
greoi sistemul actual de<br />
impozitare a veniturilor din<br />
activităţi<br />
agricole;<br />
-diversitatea formelor de<br />
exploatare : persoane fizice,<br />
întreprinderi individuale,<br />
a s o c i a ţ i i f a m i l i a l e e tc<br />
determină<br />
neuniformizarea<br />
metodelor de calcul şi de<br />
raportare fiscal ă, greu de<br />
controlat şi coordonat de<br />
organele fiscale.<br />
Sistemul de impozitare a<br />
veniturilor din agricultur ă,<br />
dintr-o “bâlbîială<br />
continuă” a<br />
intrat în faza de “babiloniad ă” ,<br />
fază în care unii îşi plătesc<br />
impozitul pe venit, iar alţii nu,<br />
chiar sub oblăduirea legii!<br />
Ce e de făcut <br />
Propunem o altă<br />
formă<br />
de<br />
impozitare, fiindcă<br />
toată<br />
lumea trebuie să<br />
contribuie la<br />
cheltuielile generale ale<br />
s o c i e t ă ţ i i , ş i a n u m e<br />
introducerea unui singur<br />
impozit pe suprafaţă şi pe cap<br />
de animal, care ar putea fi<br />
denumit “impozitul funciar”.<br />
Acest impozit unic va avea<br />
două<br />
componente şi anume :<br />
o componentă<br />
care reprezintă<br />
impozitul local pe teren şi o a<br />
doua componentă,<br />
care<br />
reprezintă<br />
impozitul datorat<br />
statului. Din partea care<br />
revine statului, acesta să<br />
defalce un procent către Casa<br />
deAsigurări Sănătate.<br />
Impozitul să<br />
fie diferenţiat<br />
în funcţie de clasele de<br />
b o n i t a t e / c a t e g o r i a d e<br />
folosinţă<br />
stabilite ştiinţific, prin<br />
acte normative, la nivelul ţării,<br />
pe regiuni şi localităţi. Numai<br />
terenul, animalele şi munca<br />
omului sunt izvorul plus valorii<br />
şi implicit a impozitelor.<br />
Colectarea impozitului să<br />
se facă de către Consiliile<br />
locale care au evidenţa<br />
terenurilor şi a animalelor.<br />
Statul va trebui să<br />
achite<br />
Consiliului local un comision<br />
de cointeresare.<br />
Prin instituirea impozitului<br />
funciar vor dispărea<br />
toate<br />
i n e c hit ăţ i le , b a bilonia,<br />
b i r o c r a ţ i a , c o s t u r i l e<br />
suplimentare, risipa de<br />
energii umane, tracasarea<br />
continuă<br />
a proprietarilor şi<br />
sustragerea unora de la plata<br />
impozitelor, iar bugetele<br />
locale şi central vor fi<br />
alimentate sigur.<br />
Ec. Şhiopu Paul<br />
Mai puţin de 50 de posturi vacante în judeţul Teleorman<br />
adresează persoanelor aflate<br />
în căutarea unui loc de muncă,<br />
dar care au la bază şi studii<br />
superioare.<br />
Restul posturilor sunt de<br />
muncitori necalificaţi în<br />
i n d u s t r i a c o n f e c ţ i i l o r,<br />
confecţioneri asamblori<br />
articole textile, vânzător,<br />
ospătar, stivuitorist, paznic,<br />
operator mase plastice, sudor<br />
cu arc electric.<br />
M.M.