Rezumat al tezei de doctorat - USAMV Cluj-Napoca
Rezumat al tezei de doctorat - USAMV Cluj-Napoca
Rezumat al tezei de doctorat - USAMV Cluj-Napoca
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
UNIVERSITATEA DE ŞTIINŢE AGRICOLE ŞI<br />
MEDICINĂ VETERINARĂ CLUJ-NAPOCA<br />
ŞCOALA DOCTORALĂ<br />
FACULTATEA DE AGRICULTURĂ<br />
Ing. MARIA SANDA SUCIU<br />
CERCETĂRI CU PRIVIRE LA STABILIREA CONSUMULUI DE APĂ LA<br />
CULTURA DE SOIA, PRIN METODE DIRECTE ŞI INDIRECTE, ÎN<br />
CONDIŢIILE ZONEI SUBUMEDE A TRANSILVANIEI<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong><br />
RESEARCH REGARDING THE WATER CONSUMPTION OF SOY BEAN<br />
CROP, BY DIRECT AND INDIRECT METHODS, IN SUB HUMID AREAS<br />
OF TRANSYLVANIA<br />
Summary of PhD Thesis<br />
Conducător ştiinţific:<br />
Prof. univ. dr. EMIL LUCA<br />
2010
UNIVERSITATEA DE ŞTIINŢE AGRICOLE ŞI<br />
MEDICINĂ VETERINARĂ CLUJ-NAPOCA<br />
ŞCOALA DOCTORALĂ<br />
FACULTATEA DE AGRICULTURĂ<br />
Către, _____________________________________<br />
Va rugăm să primiţi rezumatul <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> intitulată “CERCETARI CU PRIVIRE<br />
LA STABILIREA CONSUMULUI DE APĂ LA CULTURA DE SOIA, PRIN METODE<br />
DIRECTE ŞI INDIRECTE, ÎN CONDIŢIILE ZONEI SUBUMEDE A TRANSILVANIEI”<br />
elaborată <strong>de</strong> doamna inginer Sanda SUCIU, în ve<strong>de</strong>rea obţinerii titlului <strong>de</strong> doctor în domeniul<br />
“Agronomie”.<br />
Susţinerea publică a <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> va avea loc la data <strong>de</strong> 04.03.2010 ora 10 oo , în<br />
amfiteatrul A5 <strong>al</strong> Universităţii <strong>de</strong> Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>.<br />
Componenţa comisiei <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> este următoarea:<br />
Preşedinte:<br />
Prof. univ. dr. Ioan ROTAR – Universitatea <strong>de</strong> Ştiinţe<br />
Agricole şi Medicină Veterinară <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>;<br />
Conducător stiinţific:<br />
Referenţi ofici<strong>al</strong>i:<br />
Prof. univ. dr. Emil LUCA – Universitatea <strong>de</strong> Ştiinţe<br />
Agricole şi Medicină Veterinară <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>;<br />
Prof. univ. dr. Silvica ONCIA – Universitatea <strong>de</strong> Ştiinţe<br />
Agricole şi Medicină Veterinară a Banatului, Timişoara;<br />
Prof. univ. dr. Ionel JINGA – Universitatea <strong>de</strong> Ştiinţe<br />
Agricole şi Medicină Veterinară Bucureşti;<br />
Prof. univ. dr. Viorel BUDIU – Universitatea <strong>de</strong> Ştiinţe<br />
Agricole şi Medicină Veterinară <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>.<br />
Aprecierile, observaţiile şi sugestiile dumneavoastră, vă rugăm să le trimiteţi pe adresa<br />
ŞCOLII DOCTORALE a Universităţii <strong>de</strong> Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>,<br />
Str. C<strong>al</strong>ea Mănăştur, nr. 3-5, cod 400372, <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>.<br />
Teza <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> este <strong>de</strong>pusă la Biblioteca Universităţii <strong>de</strong> Ştiinţe Agricole şi Medicină<br />
Veterinară <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>, un<strong>de</strong> poate fi consultată.
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Cuprins<br />
CUPRINS<br />
Cuvânt înainte …...……………………………..…………………………….………….… 15<br />
Capitolul I<br />
ROLUL APEI ÎN NATURĂ ŞI ÎN VIAŢA PLANTELOR …………..………....…….. 17<br />
1.1. APA ÎN NATURĂ ……………………………………….…………….…………. 17<br />
1.2. APA ÎN VIAŢA PLANTELOR …………………………..………………………. 17<br />
1.2.1. Sursele <strong>de</strong> apă pentru plante ……………………………….……………. 17<br />
Capitolul II<br />
IMPORTANŢA CUNOAŞTERII CONSUMULUI DE APĂ AL PLANTELOR ….... 18<br />
2.1. NOŢIUNI GENERALE PRIVIND CONSUMUL DE APĂ AL PLANTELOR … 18<br />
2.2. FACTORII CARE INFLUENŢEAZĂ CONSUMUL DE APĂ AL PLANTELOR 18<br />
2.3. NOŢIUNI GENERALE PRIVIND EVAPORAREA, TRANSPIRAŢIA,<br />
EVAPOTRANSPIRAŢIA …………………………............................................... 19<br />
2.3.1. Evaporarea ……………………………………………………………… 19<br />
2.3.2. Transpiraţia ……………………………………………….…………….. 19<br />
2.3.3. Evapotranspiraţia ……………………………………………………….. 19<br />
Capitolul III<br />
IRIGAŢIILE – IMPORTANŢĂ, ISTORIC, REALIZĂRI ŞI PERSPECTIVE …..… 20<br />
3.1. IRIGAŢIILE – DEFINIŢIA ŞI IMPORTANŢA ACESTORA ÎN VIAŢA<br />
PLANTELOR ……………………………………………………….……….…… 20<br />
3.2. ASPECTE PRIVIND ROLUL IRIGAŢIILOR ÎN VIAŢA SOCIALĂ ŞI<br />
ECONOMICĂ …………………………………………………….……………… 20<br />
3.3. SCURT ISTORIC AL DEZVOLTĂRII IRIGAŢIILOR ÎN ROMÂNIA ÎN<br />
PERIOADA 1950 – 1990 …………………………………...……………………. 20<br />
3.4. PERSPECTIVE PRIVIND IRIGAREA CULTURILOR ÎN ŢARA NOASTRĂ ... 21<br />
3.5. ASPECTE PRIVIND UTILIZAREA RAŢIONALĂ A APEI ÎN<br />
AMENAJĂRILE DE IRIGAŢII ……………………….…….…………………… 21<br />
Capitolul IV<br />
STADIUL ACTUAL AL CERCETĂRILOR PRIVIND CULTURA DE SOIA …..… 22<br />
4.1. ASPECTE PRIVIND ORIGINEA CULTURII DE SOIA ………….…….……… 22<br />
5
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Cuprins<br />
4.2. STADIUL ACTUAL AL CERCETĂRILOR PRIVIND CULTURA DE SOIA<br />
PE PLAN MONDIAL …………..……………………………………...…………. 22<br />
4.2.1. Evoluţia culturii <strong>de</strong> soia pe plan mondi<strong>al</strong> …………………….…………. 22<br />
4.3. STADIUL ACTUAL AL CERCETĂRILOR PRIVIND CULTURA DE SOIA ÎN<br />
ROMÂNIA ………………………...…………………………...………..……….. 22<br />
4.3.1. Scurt istoric privind introducerea şi evoluţia culturii <strong>de</strong> soia în ţara<br />
noastră …………………………………………………….…………….. 22<br />
4.3.2. Stadiul actu<strong>al</strong> <strong>al</strong> cercetărilor privind cultura <strong>de</strong> soia în ţara noastră ……. 23<br />
4.4.STADIUL ACTUAL AL CERCETĂRILOR PRIVIND CONSUMUL DE APĂ LA<br />
SOIA ……………………….……………………………….…………………….. 24<br />
4.4.1. Date gener<strong>al</strong>e privind consumul <strong>de</strong> apă la cultura <strong>de</strong> soia …….………... 24<br />
4.4.2. Cercetări efectuate privind consumul <strong>de</strong> apă la cultura <strong>de</strong> soia în condiţii<br />
<strong>de</strong> irigare şi neirigare ……………………………….…………….…….. 24<br />
Capitolul V<br />
SCOPUL CERCETĂRILOR ŞI OBIECTIVELE PROPUSE ………..………….…… 26<br />
5.1. SCOPUL CERCETĂRILOR ……………………..……………….….…………… 26<br />
5.2. OBIECTIVELE URMĂRITE ………………………………….………….……… 26<br />
Capitolul VI<br />
MATERIALUL BIOLOGIC EXPERIMENTAT ŞI METODELE DE<br />
CERCETARE …………….………………..……………….....………….……………… 28<br />
6.1. CARACTERISTICILE SOIURILOR DE SOIA EXPERIMENTATE ……......….. 28<br />
6.2. ORGANIZAREA EXPERIENŢELOR ……………………….....………….…….. 28<br />
6.2.1. Date gener<strong>al</strong>e privind organizarea experienţelor în câmp …….........…… 28<br />
6.2.2. Date proprii privind organizarea experienţelor …………….....…….…… 28<br />
6.3. METODELE DE DETERMINARE A CONSUMULUI DE APĂ DIN SOL<br />
UTILIZATE ÎN EXPERIENŢĂ ……………………………….....……….………. 30<br />
6.3.1. Metoda directă <strong>de</strong> <strong>de</strong>terminare a consumului <strong>de</strong> apă din sol – metoda<br />
bilanţului apei din sol ………………………………...............…………. 30<br />
6.3.1.1. Determinarea umidităţii solului – metoda gravimetrică ….... 30<br />
6.3.2. Metoda indirectă <strong>de</strong> <strong>de</strong>terminare a consumului <strong>de</strong> apă din sol –<br />
metoda Thornthwaite ………………………………………………….... 30<br />
6.4. METODELE DE DETERMINARE A INDICILOR HIDROFIZICI AI<br />
SOLULUI ……………………………………….…….....………………………... 31<br />
6
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Cuprins<br />
Capitolul VII<br />
CADRUL NATURAL AL ZONEI ÎN CARE S-AU DESFĂŞURAT<br />
EXPERIENŢELE, FERMA AGRICOLĂ MICA, JUDEŢUL MUREŞ ………...…… 32<br />
7.1. CARACTERIZAREA GENERALĂ A CADRULUI NATURAL ……..……....… 32<br />
7.1.1. Încadrarea geografică …………………………………………….……… 32<br />
7.2. CARACTERIZAREA CONDIŢIILOR CLIMATICE ALE ZONEI ÎN CARE S-<br />
AU DESFĂŞURAT EXPERIENŢELE, 2004 – 2007 …………………….……… 32<br />
7.3. CARACTERIZAREA SOLULUI CORESPUNZĂTOR ZONEI ÎN CARE S-AU<br />
DESFĂŞURAT EXPERIENŢELE .......................................................................... 34<br />
7.4. SURSA DE APĂ PENTRU IRIGARE …………………………….……….…….. 34<br />
Capitolul VIII<br />
TEHNOLOGIA DE CULTURĂ, REGIMUL DE IRIGARE APLICAT ŞI<br />
PRODUCŢIILE REALIZATE ……………………………...………..……………......... 35<br />
8.1. TEHNOLOGIA DE CULTURA A SOIEI APLICATĂ ÎN PERIOADA 2004 –<br />
2007 .......................................................................................................................... 35<br />
8.1.1. Lucrările solului ………………………………………….……………… 35<br />
8.1.2. Sămânţa şi semănatul …………………………………….……………… 35<br />
8.2. REGIMUL DE IRIGARE APLICAT ÎN CEI PATRU ANI DE CERCETARE<br />
2004 – 2007 ............................................................................................................. 35<br />
8.2.1. C<strong>al</strong>cularea normei <strong>de</strong> udare şi a normei <strong>de</strong> irigare .................................... 36<br />
Capitolul IX<br />
REZULTATELE CERCETĂRILOR PRIVIND INFLUENŢA UNOR FACTORI<br />
TEHNOLOGICI ASUPRA PRODUCŢIEI LA CULTURA DE SOIA ………………. 37<br />
9.1. REZULTATE ŞI DISCUŢII PRIVIND INFLUENŢA UNOR FACTORI<br />
TEHNOLOGICI ASUPRA PRODUCŢIEI DE SOIA ÎN PERIOADA 2004 –<br />
2007 …………………………………………………………………………..….. 37<br />
Capitolul X<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII PRIVIND STABILIREA CONSUMULUI DE APĂ LA<br />
CULTURA DE SOIA ……………………………………………………………………. 46<br />
10.1. STABILIREA CONSUMULUI DE APĂ LA CULTURA DE SOIA ÎN<br />
CONDIŢII DE IRIGARE ŞI NEIRIGARE ÎN ANUL 2004 ................................... 46<br />
10.1.1. Determinarea consumului <strong>de</strong> apă din sol cu ajutorul meto<strong>de</strong>i directe a<br />
bilanţului <strong>de</strong> apă din sol, în anul 2004 ...................................................... 46<br />
7
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Cuprins<br />
10.1.2. Determinarea consumului <strong>de</strong> apă din sol cu ajutorul meto<strong>de</strong>i indirecte<br />
Thornthwaite, în anul 2004 …………………………………...…...…….. 46<br />
10.2. STABILIREA CONSUMULUI DE APĂ LA CULTURA DE SOIA ÎN<br />
CONDIŢII DE IRIGARE ŞI NEIRIGARE ÎN ANUL 2005 ................................... 47<br />
10.2.1. Determinarea consumului <strong>de</strong> apă din sol cu ajutorul meto<strong>de</strong>i directe a<br />
bilanţului <strong>de</strong> apă din sol, în anul 2005 ....................................................... 47<br />
10.2.2. Determinarea consumului <strong>de</strong> apă din sol cu ajutorul meto<strong>de</strong>i indirecte<br />
Thornthwaite, în anul 2005 ………………………...…….……………… 48<br />
10.3. STABILIREA CONSUMULUI DE APĂ LA CULTURA DE SOIA ÎN<br />
CONDIŢII DE IRIGARE ŞI NEIRIGARE ÎN ANUL 2006 ................................... 48<br />
10.3.1. Determinarea consumului <strong>de</strong> apă din sol cu ajutorul meto<strong>de</strong>i directe a<br />
bilanţului <strong>de</strong> apă din sol, în anul 2006 ....................................................... 48<br />
10.3.2. Determinarea consumului <strong>de</strong> apă din sol cu ajutorul meto<strong>de</strong>i indirecte<br />
Thornthwaite, în anul 2006 ……………………………….……...……… 49<br />
10.4. STABILIREA CONSUMULUI DE APĂ LA CULTURA DE SOIA ÎN<br />
CONDIŢII DE IRIGARE ŞI NEIRIGARE ÎN ANUL 2007 ................................... 50<br />
10.4.1. Determinarea consumului <strong>de</strong> apă din sol cu ajutorul meto<strong>de</strong>i directe a<br />
bilanţului <strong>de</strong> apă din sol, în anul 2007 ....................................................... 50<br />
10.4.2. Determinarea consumului <strong>de</strong> apă din sol cu ajutorul meto<strong>de</strong>i indirecte<br />
Thornthwaite, în anul 2007 …………………….………………...……… 50<br />
10.5. DETERMINAREA COEFICIENTULUI DE VALORIFICARE A APEI ŞI<br />
EFICIENŢA VALORIFICĂRII APEI DE IRIGARE ............................................. 51<br />
10.5.1. Determinarea coeficientului <strong>de</strong> v<strong>al</strong>orificare a apei în perioada 2004 –<br />
2007 ........................................................................................................... 51<br />
10.5.2. Determinarea eficienţei v<strong>al</strong>orificării apei <strong>de</strong> irigare în perioada 2004 –<br />
2007 ………………………………………………………………..……. 52<br />
10.6. DETERMINAREA SURSELOR DE APĂ CARE AU CONTRIBUIT LA<br />
ASIGURAREA NECESARULUI DE APĂ LA CULTURA DE SOIA ………..... 53<br />
10.7. CONCLUZII PRIVIND DETERMINAREA CONSUMULUI DE APĂ LA<br />
CULTURA DE SOIA ÎN PERIOADA 2004 – 2007 …………………...……..….. 55<br />
Capitolul XI<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII PRIVIND EFICIENŢA ECONOMICĂ A CULTURII<br />
DE SOIA ÎN CONDIŢII DE IRIGARE ŞI NEIRIGARE .............................................. 57<br />
8
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Cuprins<br />
11.1. CONCLUZII PRIVIND EFICIENŢA ECONOMICĂ A CULTURII DE SOIA<br />
ÎN PERIOADA 2004 – 2007 ………………………………….………………….. 57<br />
Capitolul XII<br />
CONCLUZII GENERALE ………………………..……………………….…………… 60<br />
Bibliografie selectivă …………………………………..…..……………………………... 64<br />
<strong>Rezumat</strong> ………………………………..………………...………………………………. 66<br />
9
Ing. Sanda Suciu<br />
TABLE OF CONTENTS<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Cuprins<br />
Foreword ……...………………………………………………………..…….…………… 15<br />
Chapter I<br />
THE WATER ROLE IN NATURE AND IN PLANTS LIFE ……………..………….. 17<br />
1.1. THE WATER IN THE NATURE …………………………….…….……………. 17<br />
1.2. THE WATER IN PLANTS LIFE …………………….………………...………… 17<br />
1.2.1. The water source for plants ……………………………………..…..……. 17<br />
Chapter II<br />
THE IMPORTANCE OF KNOWING PLANTS WATER CONSUMPTION……..... 18<br />
2.1. GENERALE REMARCS REGARDING PLANTS WATER CONSUMPTION<br />
……………………………………………………………………………..……… 18<br />
2.2. THE FACTORS WHO INFLUEN PLANTS WATER CONSUMTION …….….. 18<br />
2.3. GENERALE REMARCS REGARDING THE EVAPORATION, THE<br />
TRANSPIRATION AND THE EVAPOTRANSPIRATION ................................. 19<br />
2.3.1. Evaporation ………..…………………………………….……………… 19<br />
2.3.2. Transpiration …………………………………..………….…………….. 19<br />
2.3.3. Evapotranspiration ……………………………….……….…………….. 19<br />
Chapter III<br />
IRRIGATIONS – IMPORTANCE, HISTORYC, ACHIEVEMENTS AND<br />
PROSPECTIVES ………………………………...………………………………………. 20<br />
3.1. IRRIGATIONS – DEFINITION AND THEIR IMPORTANCE IN PLANTS<br />
LIFE …………………………………………….………………………………… 20<br />
3.2. ASPECTS REGARDING IRRIGATIONS ROLE IN SOCIAL AND<br />
ECONOMIC LIFE ……………………………….……………………..………… 20<br />
3.3. SHORT HISTORYC OF IRRIGATIONS DEVELOPMENT IN ROMANIA IN<br />
1950-1990 …………………………………………..…….………………………. 20<br />
3.4. THE PROSPECTIVES REGARDING CULTURES IRRIGATION IN OUR<br />
COUNTRY ………………………………………….……………………………. 21<br />
3.5. ASPECTS REGARDING USING RATIONAL WATER IN IRRIGATION<br />
LANDSCAPE …………………………………………….……….……………… 21<br />
10
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Cuprins<br />
Chapter IV<br />
THE CURRENT STAGE OF THE RESEARCHES REGARDING SOY BEAN<br />
CROP ………………………………………...……………………………..…………….. 22<br />
4.1. ASPECTS REGARDING THE ORIGINE OF SOY BEAN CROP …….…..…… 22<br />
4.2. THE CURRENT STUDY OF THE WORLD RESEARCHES REGARDING<br />
SOY BEAN CROP…………………………………………….………….………. 22<br />
4.2.1. Soy bean crop evolution in the world ……………….………………….. 22<br />
4.3. THE CURRENT STAGE OF THE ROMANIA RESEARCHES REGARDING<br />
SOY BEAN CROP …………………………...…………………………….…….. 22<br />
4.3.1. Short historic regarding the introduction and the evolution of soy bean<br />
in our country …………………………….………….………………….. 22<br />
4.3.2. Current stage of the researches regarding soy bean crop in our country .. 23<br />
4.4. THE CURRENT STAGE OF THE RESEARCHES REGARDING WATER<br />
CONSUMPTION OF SOY BEAN …………………………..………………....… 24<br />
4.4.1. Gener<strong>al</strong> data’s regarding water consumption at soy bean crop ……….... 24<br />
4.4.2. Researches ma<strong>de</strong> regarding water consumption at soy bean in irrigated<br />
and non-irrigated conditions …………………………………...……….. 24<br />
Chapter V<br />
RESERCHES AIM AND PROPOSED TARGETS ……………..….……….………… 26<br />
5.3. THE RESERCHES AIM …….…………………..…………..……….…………… 26<br />
5.4. THE OBJECTS PERSUDE ………………………….……………….…………… 26<br />
Chapter VI<br />
BYOLOGIC EXPERIMENTED MATERIAL AND RESEARCH METHODS ……. 28<br />
6.1. THE CHARACTERISTICS OF THE SOY BEAN EXPERIMENTAL<br />
VARIETIES .............................................................................................................. 28<br />
6.2. ORGANIZATION EXPERIENCES ……………………………….……….…….. 28<br />
6.2.1. Gener<strong>al</strong> data’s regarding organization on field experiences ……….….… 28<br />
6.2.2. Person<strong>al</strong> data’s the organization’s on own experiences …...……..……… 28<br />
6.3. DETERMINATION METHODS OF SOIL WATER CONSUMPTION USED IN<br />
EXPERIENCES ....................................................................................................… 30<br />
6.3.1. Direct <strong>de</strong>termination method of soil water consumption – soil water<br />
b<strong>al</strong>ance method …...…………………………………….……….………. 30<br />
6.3.1.1. Soil moisture <strong>de</strong>termination – gravimetric method ……….. 30<br />
11
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Cuprins<br />
6.3.2. Indirect <strong>de</strong>termination method of soil water consumption –<br />
Thornthwaite method ……………………...…………………………... 30<br />
6.4. DETERMINATION METHODS OF SOIL HIDROPHYSIC INDICATORS ….... 31<br />
Chapter VII<br />
THE NATURAL AREA WHERE EXPERIENCES WERE HELD,<br />
AGRICULTURE FARM, MUREŞ COUNTY …………………………...……....…….. 32<br />
7.1. GENERAL CHARACTERIZATION OF THE NATURAL ENVIROMENT ….... 32<br />
7.1.2. Geographic<strong>al</strong> loc<strong>al</strong>ization …………….………………………….……… 32<br />
7.2. CHARACTERIZATION OF THE CLIMATIC CONDITIONS WHERE<br />
EXPERIENCES WERE ………………………....………………….…...…......… 32<br />
7.3. RELEVANT SOIL CARACTERIZATION OF THE AREAS WERE<br />
EXPERIENCES WERE HELD ……..................................................................… 33<br />
7.4. THE WATER SOURCE FOR THE IRRIGATION ……..………….……...…….. 33<br />
Chapter VIII<br />
CROP TECHNOLOGY, IRRIGATION REGIME APPLIED AND MADE YIELDS 35<br />
8.1. THE CROP TECHNOLOGY OF SOYBEAN IN 2004 – 2007 ………………..…. 35<br />
8.1.2. Field works ………………………………………………..….....……… 35<br />
8.1.3. Seed and sowing ………...………………………….…….……..……… 35<br />
8.2. IRRIGATION REGIME APPLIED IN FOUR YEARS OF RESEARCHES 2004<br />
– 2007....................................................................................................................... 35<br />
8.2.1. The watering norm c<strong>al</strong>culation and the irrigation norm ........................... 36<br />
Chapter IX<br />
RESEARCHES RESULTS REGARDING THE INFLUENCE OF SOME<br />
TECHNOLOGICAL FACTORS OVER SOY BEAN YIELD …………….…….…… 37<br />
9.1. RESULTS AND DISCUSSIONS REGARDING THE TECHNOLOGICAL<br />
FACTORS INFLUENCE OVER THE SOY BEAN YIELD IN 2004 – 2007 …... 37<br />
Chapter X<br />
RESULTS AND DISCUSSIONS REGARDING THE WATER CONSUMPTION<br />
ESTABLISHMENT OF SOY BEAN CULTURE ……………………………….…..… 46<br />
10.1. SOY BEAN WATER CONSUMPTION ESTABLISHMENT IN IRRIGATED<br />
AND NON IRRIGATED CONDITIONS IN 2004 .................................................. 46<br />
10.1.1. Soy bean water consumption <strong>de</strong>termination with direct method of water<br />
b<strong>al</strong>ance from the soil, in 2004 ................................................................... 46<br />
12
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Cuprins<br />
10.1.2. Soy bean water consumption <strong>de</strong>termination with Thornthwaite indirect<br />
method, in 2004 ……………...……………………………..….……….. 46<br />
10.2. SOY BEAN WATER CONSUMPTION ESTABLISHMENT IN IRRIGATED<br />
AND NON IRRIGATED CONDITIONS IN 2005 ................................................. 47<br />
10.2.1. Soy bean water consumption <strong>de</strong>termination with direct method of water<br />
b<strong>al</strong>ance from the soil, in 2005 ................................................................... 47<br />
10.2.2. Soy bean water consumption <strong>de</strong>termination with Thornthwaite indirect<br />
method, in 2005 …………………………………..…..…...……….…… 48<br />
10.3. SOY BEAN WATER CONSUMPTION ESTABLISHMENT IN IRRIGATED<br />
AND NON IRRIGATED CONDITIONS IN 2006 ................................................. 48<br />
10.3.1. Soy bean water consumption <strong>de</strong>termination with direct method of water<br />
b<strong>al</strong>ance from the soil, in 2006 ................................................................... 48<br />
10.3.2. Soy bean water consumption <strong>de</strong>termination with Thornthwaite indirect<br />
method, in 2006 …………………….…………………….…….….…… 49<br />
10.4. SOY BEAN WATER CONSUMPTION ESTABLISHMENT IN IRRIGATED<br />
AND NON IRRIGATED CONDITIONS IN 2007 ................................................. 50<br />
10.4.1. Soy bean water consumption <strong>de</strong>termination with direct method of water<br />
b<strong>al</strong>ance from the soil, in 2007 ................................................................... 50<br />
10.4.2. Soy bean water consumption <strong>de</strong>termination with Thornthwaite indirect<br />
method, in 2007 ……………………….…….......................…………… 50<br />
10.5. THE DETERMINATION OF WATER RATE COEFFICIENT AND THE RATE<br />
EFFICIENCY OF IRRIGATION WATER ............................................................. 51<br />
10.5.1. The <strong>de</strong>termination of water rate coefficient in period 2004 –<br />
2007……................................................................................................... 51<br />
10.5.2. The <strong>de</strong>termination of the rate efficiency of irrigation water in period<br />
2004 – 2007 ……………..…………………………….………….…….. 52<br />
10.6. THE DETERMINATION OF WATER SOURCE WHO HAD CONTRIBUTE<br />
TO ENSURE THE SOY BEAN WATER REQUIREMENTS …………….…….. 53<br />
10.7. CONCLUSIONS REGARDING WATER CONSUMPTION DETERMINATION<br />
IN 2004 – 2007 ……….…………………………………………………...…….... 55<br />
Chapter XI<br />
RESULTS AND DISCUSSIONS REGARDING ECONOMIC EFFICIENCY OF<br />
SOY BEAN CROP IN IRRIGATED AND NON – IRRIGATED CONDITIONS ….. 57<br />
13
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Cuprins<br />
11.1. CONCLUSIONS REGARDING ECONOMIC EFFICIENCY OF SOY BEAN<br />
CROP IN 2004 – 2007 …………………………………..………………………... 57<br />
Chapter XI<br />
GENERAL CONCLUSIONS ………………………………..………………………….. 60<br />
Selective references ………………………………….……..……………………………... 64<br />
English summary ………………….………………………..…………………………….. 66<br />
14
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Cuvânt înainte<br />
CUVÂNT ÎNAINTE<br />
Tema <strong>de</strong> cercetare cu titlul „Cercetări cu privire la stabilirea consumului <strong>de</strong> apă la<br />
cultura <strong>de</strong> soia, prin meto<strong>de</strong> directe şi indirecte, în condiţiile zonei subume<strong>de</strong> a Transilvaniei”,<br />
este o temă <strong>de</strong> actu<strong>al</strong>itate şi are o importanţă <strong>de</strong>osebită şi un impact uriaş în agricultura ţării<br />
noastre şi respectiv în economia naţion<strong>al</strong>ă. Consumul <strong>de</strong> apă <strong>al</strong> plantelor agricole poate fi<br />
consi<strong>de</strong>rat unul dintre elementele princip<strong>al</strong>e <strong>de</strong> apreciere a necesităţii irigării.<br />
O cultură agricolă, în perioada <strong>de</strong> vegetaţie, consumă apă prin transpiraţie, re<strong>al</strong>izând un<br />
consum productiv <strong>de</strong> apă şi prin evaporare la suprafaţa solului, re<strong>al</strong>izând un consum neproductiv<br />
<strong>de</strong> apă. Consumul tot<strong>al</strong> <strong>de</strong> apă <strong>al</strong> unei culturi agricole se poate <strong>de</strong>fini astfel, ca suma dintre<br />
consumul productiv şi consumul neproductiv <strong>al</strong> unei culturi, la care se adaugă cantitatea <strong>de</strong> apă<br />
ce se pier<strong>de</strong> prin infiltraţie în straturile profun<strong>de</strong> <strong>al</strong>e solului, precum şi apa consumată <strong>de</strong><br />
buruieni.<br />
Pe baza cunoaşterii consumului <strong>de</strong> apă <strong>al</strong> unei culturi agricole se stabileşte necesarul <strong>de</strong><br />
apă în perioada <strong>de</strong> vegetaţie. Acoperirea necesarului <strong>de</strong> apă în perioada <strong>de</strong> vegetaţie se re<strong>al</strong>izează<br />
prin aplicarea irigării.<br />
Cercetările efectuate în perioada 2004 – 2007, continuă şirul cercetărilor care s-au<br />
efectuat în câmpuri experiment<strong>al</strong>e în zona subumedă a Transilvaniei timp <strong>de</strong> peste 50 <strong>de</strong> ani<br />
privind consumul <strong>de</strong> apă <strong>al</strong> plantelor.<br />
În cei patru ani <strong>de</strong> cercetare şi experimentare s-au studiat trei soiuri <strong>de</strong> soia, larg<br />
răspândite în cultură în zona subumedă a Transilvaniei: Perla, Agat şi Onix, soiuri care au fost<br />
create la S.C.D.A. (Staţiunea <strong>de</strong> Cercetare şi Dezvoltare Agricolă) Turda.<br />
Cercetările întreprinse au avut în ve<strong>de</strong>re comportarea celor trei soiuri <strong>de</strong> soia în condiţii<br />
<strong>de</strong> neirigare şi în condiţii <strong>de</strong> irigare la plafonul <strong>de</strong> umiditate a solului <strong>de</strong> 50% din IUA şi în<br />
condiţiile efectuării a două tipuri <strong>de</strong> fertilizări diferite. În experienţă, s-au urmărit şi stabilit pe<br />
baza rezultatelor obţinute, condiţiile <strong>de</strong> cultură, în care soiurile <strong>de</strong> soia studiate, au re<strong>al</strong>izat<br />
producţii ridicate şi eficiente din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re economic.<br />
Consumul <strong>de</strong> apă <strong>al</strong> culturii <strong>de</strong> soia a fost <strong>de</strong>terminat atât în condiţii <strong>de</strong> neirigare cât şi în<br />
condiţii <strong>de</strong> irigare prin două meto<strong>de</strong>, metoda directă a bilanţului <strong>de</strong> apă din sol şi metoda<br />
indirectă Thornthwaite. S-a stabilit <strong>de</strong> asemenea coeficientul <strong>de</strong> v<strong>al</strong>orificare <strong>al</strong> apei şi<br />
v<strong>al</strong>orificarea apei <strong>de</strong> irigare.<br />
Întreaga activitate <strong>de</strong> cercetare se doreşte a fi o contribuţie la perfecţionarea tehnologiei<br />
<strong>de</strong> cultură a soiei pentru condiţiile specifice <strong>al</strong>e zonei subume<strong>de</strong> a Transilvaniei.<br />
15
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Cuvânt înainte<br />
Pe această c<strong>al</strong>e doresc să aduc cele mai sincere mulţumiri domnului profesor universitar<br />
dr. Emil Luca, conducătorul meu <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong>, care mi-a fost <strong>al</strong>ături pe parcursul anilor<br />
experiment<strong>al</strong>i şi m-a îndrumat cu multă competenţă în organizarea şi <strong>de</strong>zvoltarea experienţelor<br />
precum şi în structurarea acestei teze <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong>. Mai mult <strong>de</strong>cât atât, l-am consi<strong>de</strong>rat<br />
întot<strong>de</strong>auna un bun prieten care te ajută la nevoie şi s-a dovedit că am avut dreptate.<br />
Mulţumesc totodată colectivului <strong>de</strong> cercetare <strong>de</strong> la Staţiunea <strong>de</strong> Cercetare şi Dezvoltare<br />
Agricolă Turda, în speci<strong>al</strong> domnului inginer dr. Eugen Mureşanu, pentru tot sprijinul acordat în<br />
aceşti ani.<br />
Mulţumesc unchiului meu, ing. Iosif Olar (Ferma Agricolă Mica), şi tatălui meu, ing.<br />
Alexandru Suciu, care mi-au acordat multă înţelegere şi pe care m-am putut baza ori <strong>de</strong> câte ori a<br />
fost nevoie atât în perioada <strong>de</strong> cercetare cât şi după aceea.<br />
De asemenea, mulţumesc conducerii Universităţii <strong>de</strong> Ştiinţe Agricole şi Medicină<br />
Veterinară, în mod speci<strong>al</strong> domnului rector, profesor universitar dr. Doru Pamfil, domnului<br />
preşedinte, profesor universitar dr. Liviu Mărghitaş şi conducerii Facultăţilor <strong>de</strong> Agricultură şi<br />
Horticultură. În mod speci<strong>al</strong> mulţumesc întregului colectiv <strong>al</strong> Catedrei VI, din cadrul Facultăţii<br />
<strong>de</strong> Horticultură un<strong>de</strong> mi-am <strong>de</strong>sfăşurat activitatea pe perioada doctoranturii.<br />
Nu în ultimul rând, mulţumesc din suflet familiei, în speci<strong>al</strong> mamei mele, pentru toată<br />
înţelegerea şi sprijinul acordat pe parcursul re<strong>al</strong>izării acestei teze <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong>, <strong>de</strong>oarece a fost<br />
<strong>al</strong>ături <strong>de</strong> mine necondiţionat în toate împrejurările prin care am trecut.<br />
Mulţumesc prietenilor, colegilor care într-un fel sau <strong>al</strong>tul m-au ajutat la fin<strong>al</strong>izarea acestei<br />
lucrări.<br />
Autoarea<br />
16
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul I<br />
Capitolul I<br />
ROLUL APEI ÎN NATURĂ ŞI ÎN VIAŢA PLANTELOR<br />
1.1. APA ÎN NATURĂ<br />
Apa, unul din princip<strong>al</strong>ii factori <strong>de</strong> vegetaţie, a reprezentat încă din timpuri străvechi un<br />
vast domeniu <strong>de</strong> preocupări. Astăzi bogăţiile natur<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e unui ţinut se estimează nu numai prin<br />
rezervele s<strong>al</strong>e <strong>de</strong> minereuri, cărbune, petrol etc. dar şi prin cantitatea <strong>de</strong> apă <strong>de</strong> care dispune.<br />
Apa este consi<strong>de</strong>rată aşa cum au specificat în lucrările lor (BOTZAN, 1959; GULHATI,<br />
1995) „… viaţa şi sângele pământului. Un<strong>de</strong> este apă este şi viaţă, un<strong>de</strong> apa lipseşte este<br />
moarte …”.<br />
1.2. APA ÎN VIAŢA PLANTELOR<br />
Viaţa plantelor este legată <strong>de</strong> apă, aceasta reprezentând mediul în care se <strong>de</strong>sfăşoară toate<br />
procesele biochimice vit<strong>al</strong>e din viaţa plantelor.<br />
Importanţa mare a apei pentru organismele veget<strong>al</strong>e se datorează unor proprietăţi fizicochimice<br />
caracteristice, care îi conferă unele particularităţi <strong>de</strong> un <strong>de</strong>osebit interes biochimic<br />
(GÂDEA ŞTEFANIA, 2003).<br />
1.2.1. Sursele <strong>de</strong> apă pentru plante<br />
Sursele <strong>de</strong> apă pentru plante, existente în natură sunt: precipitaţiile lichi<strong>de</strong>, care<br />
reprezintă cea mai importantă sursă, zăpada, roua şi ceaţa, umiditatea aerului şi rezerva <strong>de</strong> apă<br />
din sol (GRUMEZA şi colab., 1988; MAXIM, 2008).<br />
17
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul II<br />
Capitolul II<br />
IMPORTANŢA CUNOAŞTERII CONSUMULUI DE APĂ AL<br />
PLANTELOR<br />
2.1. NOŢIUNI GENERALE PRIVIND CONSUMUL DE APĂ AL PLANTELOR<br />
Consumul <strong>de</strong> apă <strong>al</strong> plantelor agricole este unul dintre elementele princip<strong>al</strong>e <strong>de</strong> apreciere<br />
a necesităţii irigării, adică <strong>de</strong> zonare a agriculturii irigate. În acelaşi timp este un element esenţi<strong>al</strong><br />
în stabilirea regimului <strong>de</strong> irigare a culturilor (POPESCU, 1978).<br />
O cultură agricolă <strong>de</strong>finită printr-un anumit număr <strong>de</strong> plante la unitatea <strong>de</strong> suprafaţă <strong>de</strong><br />
teren agricol, consumă apă prin transpiraţie, re<strong>al</strong>izând un consum productiv <strong>de</strong> apă şi prin<br />
evaporare la suprafaţa solului, re<strong>al</strong>izând un consum neproductiv <strong>de</strong> apă (NAGY şi colab., 1995;<br />
LUCA şi colab., 2003).<br />
Termenul <strong>de</strong> consum tot<strong>al</strong> <strong>de</strong> apă este sinonim cu termenul evapotranspiraţie utilizat în<br />
climatologie şi se notează cu ∑(e + t) sau ET (BOTZAN, 1972, LUCA şi colab., 2008).<br />
2.2. FACTORII CARE INFLUENŢEAZĂ CONSUMUL DE APĂ AL<br />
PLANTELOR<br />
Evapotranspiraţia, sau consumul tot<strong>al</strong> <strong>de</strong> apă <strong>al</strong> unei culturi, este <strong>de</strong>terminată <strong>de</strong> o serie<br />
<strong>de</strong> factori care în mod curent sunt clasificaţi astfel (POPESCU, 1978):<br />
- Factori climatici, materi<strong>al</strong>izaţi la un moment dat în starea atmosferei, înveliş <strong>al</strong><br />
sistemului evapotranspirant;<br />
- Factori pedologici, specifici suportului prin care se re<strong>al</strong>izează aprovizionarea cu apă a<br />
plantelor;<br />
- Factori biologici, proprii vegetaţiei care diferenţiază plantele atât morfologic cât şi<br />
fiziologic, <strong>de</strong>terminându-le să consume mai multă sau mai puţină apă.<br />
18
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul II<br />
2.3. NOŢIUNI GENERALE PRIVIND EVAPORAREA, TRANSPIRAŢIA,<br />
EVAPOTRANSPIRAŢIA<br />
2.3.1. Evaporarea<br />
Evaporarea este <strong>de</strong>finită ca procesul prin care apa trece din stare lichidă în stare <strong>de</strong><br />
vapori. Trecerea apei în stare <strong>de</strong> vapori se petrece la orice temperatură şi are loc nu numai la<br />
suprafaţa apelor ci şi la suprafaţa solului, a plantelor, a zăpezii sau a gheţii.<br />
2.3.2. Transpiraţia<br />
Transpiraţia plantelor reprezintă procesul fizic prin care apa este eliminată sub formă <strong>de</strong><br />
vapori <strong>de</strong> către plantele verzi prin frunze şi intră în atmosferă. Spre <strong>de</strong>osebire <strong>de</strong> evaporare,<br />
transpiraţia are loc şi într-un aer saturat cu vapori <strong>de</strong> apă (BOTZAN, 1972).<br />
2.3.3. Evapotranspiraţia<br />
Evapotranspiraţia rezultă din însumarea evaporării apei la suprafaţa solului (E) şi a<br />
transpiraţiei plantelor (T). Evapotranspiraţia sau consumul tot<strong>al</strong> <strong>de</strong> apă reprezintă cantitatea <strong>de</strong><br />
apă extrasă din sol prin transpiraţia plantelor la care se adaugă evaporarea directă la suprafaţa<br />
solului (NAGY, 1982; LUCA şi colab., 2008).<br />
19
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul III<br />
Capitolul III<br />
IRIGAŢIILE – IMPORTANŢĂ, ISOTRIC, REALIZĂRI ŞI PERSPECTIVE<br />
3.1. IRIGAŢIILE – DEFINIŢIA ŞI IMPORTANŢA ACESTORA ÎN VIAŢA<br />
PLANTELOR<br />
Prin irigare se înţelege aprovizionarea controlată a solului cu cantităţi <strong>de</strong> apă<br />
suplimentare faţă <strong>de</strong> cele primite în condiţii natur<strong>al</strong>e, astfel încât să se asigure producţii agricole<br />
ridicate şi constante.<br />
Irigarea corectează în mare măsură clima, singurul factor <strong>de</strong> producţie variabil. În acelaşi<br />
timp creează condiţii optime pentru punerea în v<strong>al</strong>oare a celorl<strong>al</strong>ţi factori <strong>de</strong> producţie.<br />
(BOTZAN, 1959; LUCA şi colab., 2008).<br />
3.2. ASPECTE PRIVIND ROLUL IRIGAŢIILOR ÎN VIAŢA SOCIALĂ ŞI<br />
ECONOMICĂ<br />
La noi în ţară, cheltuielile pentru <strong>al</strong>imentaţie ocupă un procent însemnat în bugetul<br />
fiecărui locuitor. Ieftinirea produselor <strong>al</strong>imentare, ridicarea nivelului <strong>de</strong> trai, ar fi posibilă în<br />
condiţiile creşterii productivităţii muncii. Acest lucru se poate re<strong>al</strong>iza doar în cadrul unei<br />
agriculturi mo<strong>de</strong>rne, un<strong>de</strong> irigarea culturilor ocupă un loc aparte şi un<strong>de</strong> se pot obţine produse<br />
agricole în cantităţi mari şi la preţ <strong>de</strong> cost scăzut.<br />
Se poate spune că irigaţiile au un rol important în sporirea capacităţii <strong>de</strong> producţie şi<br />
creşterea bazei <strong>de</strong> materii prime într-unul din cele mai vit<strong>al</strong>e domenii, şi anume cel <strong>al</strong><br />
<strong>al</strong>imentaţiei.<br />
3.3. SCURT ISTORIC AL DEZVOLTĂRII IRIGAŢIILOR ÎN ROMÂNIA ÎN<br />
PERIOADA 1950 – 1990<br />
Perioada cuprinsă între anii 1950 – 1990 a reprezentat perioada în care s-au amenajat<br />
pentru irigat peste 3 milioane ha şi care a plasat România <strong>al</strong>ături <strong>de</strong> primele ţări din Europa, cu<br />
cele mai mari suprafeţe echipate pentru irigat (Spania cu 3,39 milioane ha şi It<strong>al</strong>ia cu 3,14<br />
milioane ha) şi pe locul 5 pe plan mondi<strong>al</strong> după suprafaţa amenajată pe cap <strong>de</strong> locuitor (LUP,<br />
1997).<br />
20
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul III<br />
După anul 1990 amenajările pentru irigaţii au stagnat, iar după procesul <strong>de</strong> privatizare <strong>al</strong><br />
agriculturii, multe din sistemele <strong>de</strong> irigaţii existente până atunci nu au mai fost folosite datorită<br />
investiţiilor şi fondurilor mici <strong>al</strong>ocate agriculturii în acea perioadă.<br />
3.4. PERSPECTIVE PRIVIND IRIGAREA CULTURILOR ÎN ŢARA NOASTRĂ<br />
La ora actu<strong>al</strong>ă, în ţara noastră, starea tehnică a sistemelor hidrotehnice existente este încă<br />
<strong>de</strong>parte <strong>de</strong> a fi satisfăcătoare. Retehnologizarea în acest domeniu necesită un volum apreciabil <strong>de</strong><br />
investiţii iar găsirea resurselor financiare necesare este extrem <strong>de</strong> dificilă (DÎRJA, 2004).<br />
Re<strong>al</strong>izarea procesului <strong>de</strong> reabilitare, este condiţionat <strong>de</strong> <strong>de</strong>păşirea a numeroase dificultăţi,<br />
unele proprii perimetrelor amenajate pentru irigaţii, <strong>al</strong>tele specifice agriculturii, fără a exclu<strong>de</strong> pe<br />
cele comune întregii economii, cunoscând faptul că cea mai mare parte din cheltuielile<br />
suplimentare cu irigarea culturilor revin producătorului agricol.<br />
3.5. ASPECTE PRIVIND UTILIZAREA RAŢIONALĂ A APEI ÎN<br />
AMENAJĂRILE DE IRIGAŢII<br />
Problema utilizării raţion<strong>al</strong>e a apei pentru irigaţii, se impune în agricultura din zilele<br />
noastre, ţinând cont în primul rând <strong>de</strong> costurile ridicate pe care trebuie să le suporte orice<br />
producător agricol şi <strong>de</strong> faptul că pe plan mondi<strong>al</strong>, rezerva <strong>de</strong> apă dulce a globului are un procent<br />
scăzut, <strong>de</strong> doar 3% din tot<strong>al</strong>ul <strong>de</strong> apă existentă (JINGA, 1971; MAXIM, 2008).<br />
Utilizarea cât mai raţion<strong>al</strong>ă a apei în exploataţiile agricole se bazează pe <strong>de</strong>terminarea<br />
riguroasă a necesarului <strong>de</strong> apă <strong>al</strong> plantelor cultivate, operaţie care se efectuează în teren prin<br />
experimentări în câmpuri <strong>de</strong> cercetare amplasate astfel încât să fie reprezentative pentru toate<br />
zonele pedoclimatice interesate la irigaţii (NAGY şi colab., 1994; BUDIU, 1993; ONCIA<br />
SILVICA, 1999; LUCA şi colab., 2008).<br />
21
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul IV<br />
Capitolul IV<br />
STADIUL ACTUAL AL CERCETĂRILOR PRIVIND CULTURA DE SOIA<br />
4.1. ASPECTE PRIVIND ORIGINEA CULTURII DE SOIA<br />
Primele menţiuni referitoare la soia se găsesc într-o carte cu titlul: „Pen Ts’ao Kong Mu”<br />
care datează din anul 2838 î.e.n. şi a fost scrisă <strong>de</strong> împăratul chinez Sheng-Hung (GIOSAN şi<br />
colab., 1986). Ulterior soia a fost <strong>de</strong>scrisă în mai multe lucrări, fiind planta leguminoasă cel mai<br />
mult cultivată în sudul Chinei. Soia a fost consi<strong>de</strong>rată încă <strong>de</strong> pe atunci ca făcând parte dintre<br />
cele 5 plante sfinte <strong>al</strong>e civilizaţiei vechi chineze <strong>al</strong>ături <strong>de</strong>: orez, grâu, orz şi mei.<br />
Denumirea <strong>de</strong> „soia” provine <strong>de</strong> la cuvântul chinezesc „schiang-yu”, care în japoneză se<br />
pronunţă „shoyu”şi semnifică „sosul <strong>de</strong> soia”, nu planta întreagă. Această <strong>de</strong>numire a fost apoi<br />
acceptată <strong>de</strong> toate ţările care au început să cultive soia, semnificaţia cuvântului „so-ya”<br />
extinzându-se mai târziu pentru planta întreagă.<br />
4.2. STADIUL ACTUAL AL CERCETĂRILOR PRIVIND CULTURA DE SOIA<br />
PE PLAN MONDIAL<br />
4.2.1. Evoluţia culturii <strong>de</strong> soia pe plan mondi<strong>al</strong><br />
Conform datelor centr<strong>al</strong>izate pe plan mondi<strong>al</strong> în perioada 1999 – 2008 privind situaţia<br />
plantelor oleaginoase, soia ocupă un loc <strong>de</strong> frunte, <strong>de</strong>păşind producţiile obţinute <strong>de</strong> celel<strong>al</strong>te<br />
plante oleaginoase cu mai mult <strong>de</strong> 50%.<br />
4.3. STADIUL ACTUAL AL CERCETĂRILOR PRIVIND CULTURA DE SOIA<br />
ÎN ROMÂNIA<br />
4.3.1. Scurt istoric privind introducerea şi evoluţia culturii <strong>de</strong> soia în ţara noastră<br />
În ţara noastră introducerea soiei în cultură are loc în anul 1876, când se cultiva în grădini<br />
ca plantă rară (în Transilvania), şi era cunoscută sub <strong>de</strong>numirea <strong>de</strong> „fasole <strong>de</strong> soia”.<br />
Prima lucrare <strong>de</strong>spre soia apare în anul 1905, scrisă <strong>de</strong> către Dr. Urbeanu, care înţelegând<br />
importanţa economică a soiei, recomanda cu multă convingere, încă <strong>de</strong> pe atunci introducerea în<br />
<strong>al</strong>imentaţia omului a unei game largi <strong>de</strong> produse preparate din soia (GIOSAN şi colab., 1986).<br />
22
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul IV<br />
4.3.2. Stadiul actu<strong>al</strong> <strong>al</strong> cercetărilor privind cultura <strong>de</strong> soia în ţara noastră<br />
Date recente privind suprafeţele cultivate cu soia în ţara noastră, perioada 1999 – 2008<br />
sunt prezentate în tabelul 4.3.<br />
Tabelul 4.3.<br />
Table 4.3.<br />
Suprafaţa cultivată cu princip<strong>al</strong>ele plante oleaginoase în ţara noastră în perioada 1999 – 2008<br />
(mii ha)<br />
Cultivated surface with the main oilseed plants in our country in 1999 – 2008 period,<br />
(thousands of tones)<br />
Planta oleaginoasă<br />
Oilseed<br />
Floarea soarelui<br />
Sunflowerseed<br />
Rapiţă<br />
Rapeseed<br />
Soia<br />
Soy bean<br />
In pentru ulei<br />
Flax<br />
1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008<br />
1043,0 876,8 800,3 906,2 1188,0 977,0 971,0 991,4 835,9 -<br />
83,6 68,4 82,4 74,6 17,1 49,7 87,8 110,1 364,9 378,2<br />
99,8 117,0 44,8 71,8 128,8 121,3 143,1 190,8 132,2 52,8<br />
2,0 1,3 1,2 2,2 1,6 1,4 0,1 0,3 - -<br />
TOTAL 1228,4 1063,5 928,7 1054,8 1335,5 1149,4 1202 1292,6 1333 431<br />
Sursa: Anuarul Statistic <strong>al</strong> României, 2009 / Romanian Statistic<strong>al</strong> Yearbook, 2009<br />
Tabelul 4.4. prezintă producţiile re<strong>al</strong>izate <strong>de</strong> princip<strong>al</strong>ele plante oleaginoase în perioada<br />
1999 – 2008, conform datelor prezentate în Anuarul Statistic <strong>al</strong> României, 2009.<br />
Tabelul 4.4.<br />
Table 4.4.<br />
Producţia agricolă la princip<strong>al</strong>ele plante oleaginoase în perioada 1999 – 2008<br />
(mii tone)<br />
The yield of the main oilseed plants in 1999 – 2008<br />
(thousands of tones)<br />
Planta oleaginoasă<br />
1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008<br />
Oilseed<br />
Floarea soarelui<br />
1300,9 720,9 823,5 1002,8 1506,4 1557,8 1340,9 1536,2 546,9 1214,1<br />
Sunflowerseed<br />
Rapiţă<br />
108,2 76,1 101,8 35,9 8,1 98,7 147,6 175,1 361,5 723,8<br />
Rapeseed<br />
Soia<br />
183,4 69,5 72,2 145,5 224,9 298,5 312,8 344,9 136,1 93,2<br />
Soy bean<br />
In pentru ulei<br />
2,8 1,0 2,0 1,8 1,5 2,5 0,1 0,3 - -<br />
Flax<br />
TOTAL 1595,3 867,5 999,5 1186 1740,9 1957,5 1801,4 2056,5 1044,5 2031,1<br />
Sursa: Anuarul Statistic <strong>al</strong> României, 2009 / Romanian Statistic<strong>al</strong> Yearbook, 2009<br />
23
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul IV<br />
4.4. STADIUL ACTUAL AL CERCETĂRILOR PRIVIND CONSUMUL DE APĂ<br />
LA SOIA<br />
4.4.1. Date gener<strong>al</strong>e privind consumul <strong>de</strong> apă la cultura <strong>de</strong> soia<br />
Rezultatul cercetărilor efectuate în acest scop, <strong>de</strong>monstrează faptul că producţia culturii<br />
<strong>de</strong> soia creşte proporţion<strong>al</strong> cu cantitatea <strong>de</strong> apă consumată. Cu cât cerinţele plantelor faţă <strong>de</strong> apă<br />
sunt mai pe <strong>de</strong>plin satisfăcute cu atât este mai mare producţia.<br />
4.4.2. Cercetări efectuate privind consumul <strong>de</strong> apă la cultura <strong>de</strong> soia în condiţii<br />
<strong>de</strong> irigare şi neirigare<br />
În tabelul 4.7. se prezintă rezultatele cercetărilor privind consumul <strong>de</strong> apă <strong>al</strong> princip<strong>al</strong>elor<br />
culturi câmp, re<strong>al</strong>izate pe o perioadă <strong>de</strong> douăzeci <strong>de</strong> ani, începând din anul 1965, în câmpurile<br />
experimentare <strong>al</strong>e ICITID.<br />
Tabelul 4.7.<br />
Table 4.7.<br />
Consumul tot<strong>al</strong> <strong>de</strong> apă <strong>al</strong> culturilor irigate şi neirigate, în m 3 /ha, rezultat în câmpurile<br />
experimentare <strong>al</strong>e ICITID, reprezentative pentru diferite zone climatice<br />
Tot<strong>al</strong> water consumption of irrigated and non-irrigated cultures, in m 3 /ha, resulting in<br />
experiment<strong>al</strong> fields of ICITID, contingent for different climatic zones<br />
Câmpul<br />
experiment<strong>al</strong><br />
Experiment<strong>al</strong> field<br />
Cultura<br />
Floarea<br />
Porumb Soia<br />
Cartof Grâu<br />
soarelui<br />
Maize Soy bean<br />
Potato Wheat<br />
Sunflower<br />
N I N I N I N I N I<br />
Carac<strong>al</strong> 3898 5655 3608 5190 3710 5527 2948 4218 2769 3200<br />
Drăgăneşti<br />
Teleorman<br />
3904 6537 3737 6330 3823 5994 3210 4936 2370 3852<br />
Băneasa-Giugiu 3928 6132 3929 6149 4001 5567 3749 5566 3082 3838<br />
Mărculeşti 3660 5834 3050 5461 3398 5402 3096 4615 2575 3886<br />
V<strong>al</strong>u lui Traian 3189 5835 3022 5495 2954 5123 2935 6283 2492 3795<br />
M. Kogălniceanu 3719 5601 3444 5548 3555 5122 3381 5012 2884 3320<br />
Podu Iloaiei 4307 5022 3950 4578 4130 4993 3797 4903 3025 3980<br />
Suceava 4337 4679 - - - - 4414 4828 3696 4186<br />
<strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong> 4649 5299 - - - - 4311 4906 - -<br />
Satu Mare 4248 5324 3893 4714 - - 3838 4850 3311 3543<br />
Ora<strong>de</strong>a 4228 5993 3754 5425 3626 4909 3856 5616 2998 3612<br />
Arad 3466 5949 3373 7032 3650 3900 2689 5676 3224 6409<br />
Sursa: GRUMEZA şi colab., 2005<br />
N – neirigat / non-irrigated, I – irigat / irrigated<br />
24
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul IV<br />
Tabelul 4.8. prezintă rezultatele cercetărilor privind consumul <strong>de</strong> apă la cultura <strong>de</strong> soia în<br />
condiţii <strong>de</strong> irigare şi neirigare, în perioada 1994 – 2003, în câmpul experiment<strong>al</strong> <strong>de</strong> la Şapca<br />
Ver<strong>de</strong>, cercetări efectuate <strong>de</strong> către colectivul disciplinei <strong>de</strong> Culturi irigate <strong>de</strong> la <strong>USAMV</strong> <strong>Cluj</strong>-<br />
<strong>Napoca</strong>, condus <strong>de</strong> prof. dr. Zoltan Nagy şi <strong>de</strong> prof. dr. Emil Luca.<br />
Tabelul 4.8.<br />
Table 4.8.<br />
Consumul tot<strong>al</strong> <strong>de</strong> apă <strong>al</strong> culturii <strong>de</strong> soia irigată şi neirigată în condiţiile zonei subume<strong>de</strong> a<br />
Transilvaniei, Şapca Ver<strong>de</strong>, după LUCA şi colab., 2004; NAGY şi colab., 1994<br />
Tot<strong>al</strong> water consumption of irrigated and non-irrigated soy bean crop in sub humid areas of<br />
Transylvania, Şapca Ver<strong>de</strong>, after LUCA şi colab., 2004; NAGY şi colab., 1994<br />
Condiţii <strong>de</strong> cultură<br />
Culture contiditons<br />
Soia neirigată<br />
Non – irrigated<br />
soy bean<br />
Soia irigată<br />
Irrigated soy bean<br />
1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003<br />
2908 5211 4881 4566 4872 4429 4837 4544 3623 4164<br />
4508 5883 5441 5021 5260 6133 5259 5101 4578 5329<br />
25
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul V<br />
Capitolul V<br />
SCOPUL CERCETĂRILOR ŞI OBIECTIVELE PROPUSE<br />
5.1. SCOPUL CERCETĂRILOR<br />
Scopul cercetărilor care stau la baza prezentei teze <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong>, a fost <strong>de</strong> a <strong>de</strong>termina<br />
consumul <strong>de</strong> apă la cultura <strong>de</strong> soia atât în condiţii <strong>de</strong> irigare cât şi în condiţii <strong>de</strong> neirigare cu<br />
ajutorul meto<strong>de</strong>i directe a bilanţului <strong>de</strong> apă din sol şi cu metoda indirectă Thornthwaite în<br />
ve<strong>de</strong>rea stabilirii cantităţii <strong>de</strong> apă necesară culturii în perioada <strong>de</strong> vegetaţie.<br />
Tot în cadrul experienţelor s-a urmărit comportarea a trei soiuri <strong>de</strong> soia în condiţii <strong>de</strong><br />
neirigare şi irigare la plafonul minim <strong>de</strong> umiditate <strong>de</strong> 50% din IUA şi fertilizare cu două tipuri <strong>de</strong><br />
fertilizări în perioada <strong>de</strong> vegetaţie (fertilizarea <strong>de</strong> bază şi fertilizarea <strong>de</strong> bază plus două fertilizări<br />
foliare). Pe baza rezultatelor înregistrate în perioada <strong>de</strong> cercetare (2004 – 2007) s-a încercat să se<br />
stabilească condiţiile <strong>de</strong> cultură în care soiurile <strong>de</strong> soia au re<strong>al</strong>izat producţii ridicate şi eficiente<br />
din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re economic.<br />
5.2. OBIECTIVELE URMĂRITE<br />
Un prim obiectiv <strong>al</strong> experienţei a fost încadrarea zonei un<strong>de</strong> s-au <strong>de</strong>sfăşurat experienţele<br />
în spaţiul geografic şi caracterizarea acestei zone.<br />
Un <strong>al</strong>t obiectiv <strong>al</strong> cercetării a fost acela <strong>de</strong> a urmări şi interpreta factorii climatici<br />
(temperatura şi precipitaţiile) care influenţează în mod direct condiţiile <strong>de</strong> vegetaţie <strong>al</strong>e plantelor<br />
precum şi consumul <strong>de</strong> apă <strong>al</strong> plantelor.<br />
I<strong>de</strong>ntificarea şi <strong>de</strong>scrierea tipului <strong>de</strong> sol pe care s-au amplasat experienţele în cadrul<br />
Fermei Agricole Mica – ju<strong>de</strong>ţul Mureş, a constituit un obiectiv important <strong>al</strong> cercetărilor efectuate<br />
pe parcursul perioa<strong>de</strong>i cuprinse între anii 2004 – 2007.<br />
De asemenea un obiectiv important <strong>al</strong> cercetării a fost <strong>de</strong>terminarea indicilor hidrofizici<br />
ai solului, constituind v<strong>al</strong>ori <strong>al</strong>e umidităţii solului la care se petrec schimbări evi<strong>de</strong>nte în ceea ce<br />
priveşte reţinerea, mobilitatea şi accesibilitatea apei din sol.<br />
De asemenea, un obiectiv important a fost acela <strong>de</strong> a aplica o tehnologie a<strong>de</strong>cvată<br />
culturii <strong>de</strong> soia în perioada <strong>de</strong> vegetaţie a celor patru ani experiment<strong>al</strong>i în condiţii <strong>de</strong> irigare şi<br />
neirigare, tehnologie a<strong>de</strong>cvată zonei în care au avut loc cercetările.<br />
26
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul V<br />
Un <strong>al</strong>t obiectiv care s-a avut în ve<strong>de</strong>re a fost acela <strong>de</strong> a <strong>al</strong>ege în experienţă soiuri <strong>de</strong> soia<br />
v<strong>al</strong>oroase şi recomandate pentru a fi cultivate în zona subumedă a Transilvaniei un<strong>de</strong> este<br />
încadrat câmpul experiment<strong>al</strong> <strong>de</strong> la Ferma Agricolă Mica – ju<strong>de</strong>ţul Mureş.<br />
Un obiectiv important <strong>al</strong> cercetărilor efectuate a fost an<strong>al</strong>iza influenţei interacţiunii a trei<br />
factori experiment<strong>al</strong>i, irigarea, fertilizarea şi soiul asupra producţiei re<strong>al</strong>izată la cultura <strong>de</strong> soia<br />
în cei patru ani <strong>de</strong> cercetare.<br />
Unul dintre obiectivele urmărite a fost şi <strong>de</strong>terminarea consumului <strong>de</strong> apă <strong>al</strong> culturii <strong>de</strong><br />
soia irigată şi neirigată cu ajutorul meto<strong>de</strong>i bilanţului <strong>de</strong> apă din sol.<br />
Pentru <strong>de</strong>terminarea umidităţii din sol (Ri, Rf) un obiectiv important a fost <strong>de</strong>terminarea<br />
umidităţii solului lunar în perioada <strong>de</strong> vegetaţie a celor patru ani <strong>de</strong> cercetare. Pe baza<br />
<strong>de</strong>terminării consumului <strong>de</strong> apă după metoda bilanţului, un <strong>al</strong>t obiectiv avut în ve<strong>de</strong>re, a fost<br />
întocmirea graficului dinamicii consumului mediu zilnic <strong>de</strong> apă în cei patru ani <strong>de</strong> experimentare<br />
atât la cultura irigată cât şi la cultura <strong>de</strong> soia neirigată.<br />
Un <strong>al</strong>t obiectiv urmărit în experienţă a fost <strong>de</strong>terminarea consumului <strong>de</strong> apă la soia cu<br />
ajutorul meto<strong>de</strong>i indirecte Thornthwaite şi re<strong>al</strong>izarea unei corelaţii între cele două meto<strong>de</strong> <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>terminare.<br />
Un obiectiv care s-a avut în ve<strong>de</strong>re a fost şi acela <strong>al</strong> c<strong>al</strong>culării coeficientului <strong>de</strong><br />
v<strong>al</strong>orificare a apei tot<strong>al</strong>e în condiţii <strong>de</strong> irigare şi neirigare <strong>de</strong> către cele trei soiuri <strong>de</strong> soia.<br />
C<strong>al</strong>cularea eficienţei v<strong>al</strong>orificării apei <strong>de</strong> irigare a constituit un <strong>al</strong>t obiectiv <strong>al</strong> cercetării.<br />
S-a obţinut prin raportarea sporului <strong>de</strong> producţie obţinut în urma irigării la norma <strong>de</strong> irigare<br />
aplicată în perioada <strong>de</strong> vegetaţie a fiecărui an experiment<strong>al</strong>.<br />
Un <strong>al</strong>t obiectiv important a fost cel <strong>al</strong> aplicării corecte a irigării precum şi <strong>al</strong>egerea<br />
meto<strong>de</strong>i eficiente din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re economic.<br />
Astfel, în cadrul experienţei, în fiecare an <strong>de</strong> cercetare s-a stabilit norma <strong>de</strong> udare, adică<br />
cantitatea <strong>de</strong> apă care se dă solului la o singură udare, numărul <strong>de</strong> udări aplicate în perioada <strong>de</strong><br />
vegetaţie precum şi norma <strong>de</strong> irigare, adică cantitatea tot<strong>al</strong>ă <strong>de</strong> apă aplicată în perioada <strong>de</strong><br />
vegetaţie prin udările efectuate.<br />
C<strong>al</strong>cularea eficienţei economice a fost un obiectiv important <strong>al</strong> cercetării <strong>de</strong> faţă.<br />
27
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul VI<br />
Capitolul VI<br />
MATERIALUL BIOLOGIC EXPERIMENTAT ŞI METODELE DE<br />
CERCETARE<br />
6.1. CARACTERISTICILE SOIURILOR DE SOIA EXPERIMENTATE<br />
În cei patru ani <strong>de</strong> cercetare şi experimentare, s-au studiat trei soiuri <strong>de</strong> soia: Perla, Agat<br />
şi Onix, soiuri care au fost create la S.C.D.A. Turda (Staţiunea <strong>de</strong> Cercetare şi Dezvoltare<br />
Agricolă), soiuri recomandate pentru a fi cultivate în zona subumedă a Transilvaniei, <strong>de</strong>oarece<br />
în<strong>de</strong>plinesc cerinţele <strong>de</strong> cultură <strong>al</strong>e zonei.<br />
6.2. ORGANIZAREA EXPERIENŢELOR<br />
6.2.1. Date gener<strong>al</strong>e privind organizarea experienţelor în câmp<br />
În gener<strong>al</strong>, schemele experienţelor în condiţii <strong>de</strong> irigare, trebuie să creeze posibilitatea<br />
repartizării cât mai uniforme a măsurării precise a apei, să asigure o bună izolare a variantelor în<br />
spaţiu, să nu ocupe suprafeţe prea mari <strong>de</strong> teren pentru sporirea preciziei rezultatelor şi reducerea<br />
cheltuielilor <strong>de</strong> execuţie.<br />
6.2.2. Date proprii privind organizarea experienţelor<br />
Cercetările privind <strong>de</strong>terminarea consumului <strong>de</strong> apă la soia în condiţii <strong>de</strong> irigare şi<br />
neirigare, precum şi urmărirea producţiilor obţinute <strong>de</strong> cele trei soiuri <strong>de</strong> soia, în cultură neirigată<br />
şi irigată şi fertilizată cu două tipuri <strong>de</strong> fertilizări în perioada <strong>de</strong> vegetaţie, au fost efectuate în<br />
cadrul unei experienţe trifactori<strong>al</strong>e aşezată în parcele subdivizate.<br />
Interpretarea statistică s-a re<strong>al</strong>izat pe baza an<strong>al</strong>izei varianţei privind influenţa interacţiunii<br />
celor trei factori experiment<strong>al</strong>i asupra producţiilor re<strong>al</strong>izate în fiecare an experiment<strong>al</strong>.<br />
Factorii experiment<strong>al</strong>i şi graduările lor au fost: factorul I – regimul <strong>de</strong> irigare - cu două<br />
graduări, factorul F – tipul <strong>de</strong> fertilizare – cu 2 graduări şi factorul S – soiul – cu trei graduări.<br />
Experienţa a cuprins un număr <strong>de</strong> 3 repetiţii (n = 3), numărul variantelor încercate în<br />
experienţă a fost <strong>de</strong> 12 (v = 2×2×3), iar numărul tot<strong>al</strong> <strong>al</strong> parcelelor experiment<strong>al</strong>e a fost <strong>de</strong> 36<br />
(N = 12×3). Suprafaţa unei parcele a fost <strong>de</strong> 30 m 2 .<br />
28
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul VI<br />
Variantele rezultate în urma combinărilor dintre cei doi factori urmăriţi în experienţă sunt<br />
prezentate în tabelul <strong>de</strong> mai jos (tabelul 6.6.).<br />
Tabelul 6.6.<br />
Table 6.6.<br />
Variantele rezultate în urma combinărilor dintre cei trei factori studiaţi<br />
Resulting variants after the combinations between the three studied factors<br />
Factorul I<br />
cu graduările<br />
Factor I<br />
graduations<br />
Factorul F<br />
cu graduările<br />
Factor F<br />
graduations<br />
Factorul S<br />
cu<br />
graduările<br />
Factor S<br />
graduations<br />
Combinaţiile<br />
dintre factori<br />
Factors<br />
combinations<br />
Semnificaţia<br />
Semnification<br />
I 1<br />
Cultură<br />
neirigată<br />
Non-irrigated<br />
crop<br />
F 1<br />
Fertilizare <strong>de</strong><br />
bază<br />
Basic<br />
fertilization<br />
S 1 – Perla I 1 F 1 S 1<br />
S 2 – Agat I 1 F 1 S 2<br />
S 3 – Onix I 1 F 1 S 3<br />
F 2<br />
Fertilizare <strong>de</strong><br />
S 1 – Perla I 1 F 2 S 1<br />
bază + două<br />
fertilizări foliare<br />
Basic<br />
S 2 – Agat I 1 F 2 S 2<br />
fertilization +<br />
two foliar<br />
fertilization S 3 – Onix I 1 F 2 S 3<br />
Soiul Perla în cultură neirigată şi fertilizare F 1<br />
Perla variety in non-irrigated crop and fertilization<br />
F 1<br />
Soiul Agat în cultură neirigată şi fertilizare F 1<br />
Agat variety in non-irrigated crop and fertilization<br />
F 1<br />
Soiul Onix în cultură neirigată şi fertilizare F 1<br />
Onix variety in non-irrigated crop and fertilization<br />
F 1<br />
Soiul Perla în cultură neirigată şi fertilizare F 2<br />
Perla variety in non-irrigated crop and fertilization<br />
F 2<br />
Soiul Agat în cultură neirigată şi fertilizare F 2<br />
Agat variety in non-irrigated crop and fertilization<br />
F 2<br />
Soiul Onix în cultură neirigată şi fertilizare F 2<br />
Onix variety in non-irrigated crop and fertilization<br />
F 2<br />
S 1 – Perla I 2 F 1 S 1<br />
Soiul Perla în cultură irigată şi fertilizare F 1<br />
Perla variety in irrigated crop and fertilization F 1<br />
I 2<br />
Cultură<br />
Irigată<br />
Irrigated<br />
crop<br />
F 1<br />
Fertilizare <strong>de</strong><br />
bază<br />
Basic<br />
fertilization<br />
F 2<br />
Fertilizare <strong>de</strong><br />
bază + două<br />
fertilizări foliare<br />
Basic<br />
fertilization +<br />
two foliar<br />
fertilization<br />
S 2 – Agat I 2 F 1 S 2<br />
S 3 – Onix I 2 F 1 S 3<br />
S 1 – Perla I 2 F 2 S 1<br />
S 2 – Agat I 2 F 2 S 2<br />
S 3 – Onix I 2 F 2 S 3<br />
Soiul Agat în cultură irigată şi fertilizare F 1<br />
Agat variety in irrigated crop and fertilization F 1<br />
Soiul Onix în cultură irigată şi fertilizare F 1<br />
Onix variety in irrigated crop and fertilization F 1<br />
Soiul Perla în cultură irigată şi fertilizare F 2<br />
Perla variety in irrigated crop and fertilization F 2<br />
Soiul Agat în cultură irigată şi fertilizare F 2<br />
Agat variety in irrigated crop and fertilization F 2<br />
Soiul Onix în cultură irigată şi fertilizare F 2<br />
Onix variety in irrigated crop and fertilization F 2<br />
29
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul VI<br />
6.3. METODELE DE DETERMINARE A CONSUMULUI DE APĂ DIN SOL<br />
UTILIZATE ÎN EXPERIENŢĂ<br />
6.3.1. Metoda directă <strong>de</strong> <strong>de</strong>terminare a consumului <strong>de</strong> apă din sol – metoda<br />
bilanţului apei din sol<br />
Principiul meto<strong>de</strong>i directe <strong>de</strong> <strong>de</strong>terminare a consumului <strong>de</strong> apă din sol, constă în<br />
stabilirea bilanţului <strong>de</strong> apă din sol (bilanţul hidrologic).<br />
Pentru a întocmi bilanţul <strong>de</strong> apă din sol este necesar să se pună condiţia ca “intrările” <strong>de</strong><br />
apă, adică toate sursele <strong>de</strong> <strong>al</strong>imentare <strong>al</strong>e solului, să fie eg<strong>al</strong>e cu „ieşirile” <strong>de</strong> apă, adică toate<br />
consumurile <strong>de</strong> apă din sol.<br />
6.3.1.1. Determinarea umidităţii solului – metoda gravimetrică<br />
În experienţă, pentru <strong>de</strong>terminarea umidităţii solului s-a aplicat metoda gravimetrică<br />
numită şi metoda clasică. Această metodă constă în recoltarea <strong>de</strong> probe <strong>de</strong> sol din câmp,<br />
cântărirea acestora apoi uscarea în etuvă şi cântărirea lor ulterioară după ce s-au uscat.<br />
Determinarea umidităţii solului se re<strong>al</strong>izează făcând diferenţa dintre cele două cântăriri, <strong>al</strong>e<br />
solului din câmp şi cel uscat în etuvă.<br />
6.3.2. Metoda indirectă <strong>de</strong> <strong>de</strong>terminare a consumului <strong>de</strong> apă din sol – metoda<br />
Thornthwaite<br />
Metoda a avut la bază stabilirea unei corelaţii între consumul <strong>de</strong> apă <strong>al</strong> unei culturi<br />
agricole pe o parte şi diferite elemente climatice caracterizate prin date meteorologice <strong>de</strong><br />
observaţie curentă pe <strong>de</strong> <strong>al</strong>tă parte, a <strong>de</strong>venit o problemă ce preocupă până în prezent pe foarte<br />
mulţi cercetători.<br />
Această metodă presupune estimarea evapotranspiraţiei potenţi<strong>al</strong>e (consumului <strong>de</strong> apă)<br />
pe baza <strong>de</strong>terminărilor <strong>de</strong> temperatură <strong>al</strong>e aerului.<br />
Urmărind etapele <strong>de</strong> c<strong>al</strong>cul pentru <strong>de</strong>terminarea consumului <strong>de</strong> apă după metoda<br />
Thornthwaite, în experienţă s-au întocmit tabele <strong>de</strong> sinteză cu rezultatele obţinute.<br />
S-a apelat la aceste meto<strong>de</strong>, <strong>de</strong>oarece sunt cel mai <strong>de</strong>s utilizate în câmpurile<br />
experiment<strong>al</strong>e şi continuă o serie <strong>de</strong> cercetări care s-au <strong>de</strong>sfăşurat <strong>de</strong>-a lungul mai multor ani în<br />
zona subumedă a Transilvaniei. Meto<strong>de</strong>le sunt precise, iar rezultatele obţinute pot fi recomandate<br />
şi utilizate <strong>de</strong> producătorii agricoli, întrucât în experienţă s-a urmărit stabilirea cât mai exactă a<br />
30
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul VI<br />
consumului <strong>de</strong> apă la cultura <strong>de</strong> soia în condiţii <strong>de</strong> irigare şi neirigare, precum şi utilizarea cât<br />
mai judicioasă a apei <strong>de</strong> irigare.<br />
6.4. METODELE DE DETERMINARE A INDICILOR HIDROFIZICI AI<br />
SOLULUI<br />
V<strong>al</strong>orile umidităţii la care se petrec schimbări evi<strong>de</strong>nte în ceea ce priveşte reţinerea,<br />
mobilitatea şi accesibilitatea apei din sol constituie indicii hidrofizici ai solului.<br />
Indicii hidrofizici ai solului care s-au <strong>de</strong>terminat în experienţă şi care au o importanţă<br />
practică <strong>de</strong>osebită sunt: coeficientul <strong>de</strong> ofilire (CO), capacitatea <strong>de</strong> câmp (CC), plafonul minim<br />
<strong>de</strong> umiditate (Pmin) şi interv<strong>al</strong>ul <strong>de</strong> umiditate activă (IUA).<br />
31
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul VII<br />
Capitolul VII<br />
CADRUL NATURAL AL ZONEI ÎN CARE S-AU DESFĂŞURAT<br />
EXPERIENŢELE, FERMA AGRICOLĂ MICA, JUDEŢUL MUREŞ<br />
7.1. CARACTERIZAREA GENERALA A CADRULUI NATURAL<br />
7.1.1. Încadrarea geografică<br />
Câmpul experiment<strong>al</strong> este situat în partea <strong>de</strong> sud – vest a ju<strong>de</strong>ţului Mureş, în comuna<br />
Mica (Ferma Agricolă Mica), aproape <strong>de</strong> municipiul Târnăveni.<br />
Loc<strong>al</strong>itatea Mica, un<strong>de</strong> se află câmpul experiment<strong>al</strong> (Ferma agricolă Mica), este aşezată<br />
pe dreapta râului Târnava Mică, pe drumul ju<strong>de</strong>ţean Târgu-Mureş – Târnăveni sau Bălăuşeri –<br />
Târnăveni.<br />
7.2. CARACTERIZAREA CONDIŢIILOR CLIMATICE ALE ZONEI ÎN CARE S-<br />
AU DESFĂŞURAT EXPERIENŢELE, 2007 – 2007<br />
Pentru caracterizarea climatică a zonei s-au folosit datele înregistrate la staţia<br />
meteorologică a municipiului Târnăveni precum şi unele date înregistrate în aproprierea<br />
câmpului experiment<strong>al</strong> <strong>de</strong> la Ferma Agricolă Mica.<br />
Cantitatea <strong>de</strong> precipitaţii căzută în perioada <strong>de</strong> vegetaţie în cei patru ani experiment<strong>al</strong>i<br />
prezintă diferenţe <strong>de</strong> la un an la <strong>al</strong>tul. De asemenea, în cursul aceluiaşi an se înregistrează mari<br />
neuniformităţi privind cantitatea <strong>de</strong> precipitaţii căzută. În cei patru ani <strong>de</strong> experimentare s-au<br />
înregistrat precipitaţii sub media multianu<strong>al</strong>ă (tabelul 7.1.).<br />
Tabelul 7.1.<br />
Table 7.1.<br />
Precipitaţiile lunare comparativ cu cele multianu<strong>al</strong>e în perioada 2004 – 2007<br />
Monthly rainf<strong>al</strong>ls compare with multi-yearly rainf<strong>al</strong>ls between 2004 – 2007<br />
Perioada / The<br />
period<br />
IV V VI VII VIIII IX TOTAL<br />
Media multanu<strong>al</strong>ă /<br />
Mounthly average<br />
47,20 76,40 90,20 82,40 69,50 43,80 409,50<br />
2004 44,00 31,50 67,80 37,40 55,90 61,00 297,60<br />
2005 4,30 38,70 46,10 30,00 40,10 36,70 195,90<br />
2006 51,40 54,80 78,20 46,30 34,50 6,40 271,60<br />
2007 27,20 48,30 65,30 55,20 38,70 38,30 273,00<br />
32
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul VII<br />
Reprezentarea grafică a temperaturilor medii lunare din perioada <strong>de</strong> vegetaţie comparativ<br />
cu media lunară multianu<strong>al</strong>ă este redată în figura 7.3.<br />
120.00<br />
22.00<br />
Temperatura oC<br />
The temperature<br />
100.00<br />
80.00<br />
60.00<br />
40.00<br />
20.00<br />
10.60<br />
12.40<br />
10.60<br />
11.80<br />
17.60<br />
18.20<br />
16.70<br />
15.60<br />
14.50<br />
20.90<br />
18.60<br />
17.50<br />
20.20<br />
17.70<br />
20.00<br />
23.00<br />
22.70<br />
19.50<br />
20.10<br />
11.70<br />
21.10<br />
21.50<br />
18.40<br />
14.70<br />
14.30<br />
17.50<br />
15.90<br />
16.50<br />
2007<br />
2006<br />
2005<br />
0.00<br />
9.30<br />
IV V VI VII VIIII IX<br />
Lunile / The Mounth<br />
2004<br />
Med<br />
multan<br />
Fig. 7.3. Abaterile temperaturilor medii lunare în perioada 2004 – 2007 faţă <strong>de</strong> media multianu<strong>al</strong>ă, Ferma<br />
Agricolă Mica – ju<strong>de</strong>ţul Mureş<br />
Fig. 7.3. Deviations of monthly average temperature in 2004 – 2007 compaire with the multi-yearly<br />
average, Agriculture Farm Mica – Mureş County<br />
In ce priveşte temperaturile înregistrate în perioada <strong>de</strong> vegetaţie a celor patru ani<br />
experiment<strong>al</strong>i, acestea s-au încadrat în limite consi<strong>de</strong>rate norm<strong>al</strong>e, însă în fiecare an au avut<br />
v<strong>al</strong>ori medii peste v<strong>al</strong>oarea temperaturilor medii multianu<strong>al</strong>e corespunzătoare aceleiaşi perioa<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong> vegetaţie.<br />
7.3. CARACTERIZAREA SOLULUI CORESPUNZĂTOR ZONEI ÎN CARE S-AU<br />
DESFĂŞURAT EXPERIENŢELE<br />
Solul din câmpul experiment<strong>al</strong> <strong>de</strong> la Ferma Agricolă Mica face parte din clasa<br />
protosolurilor, este <strong>de</strong> tip <strong>al</strong>uvi<strong>al</strong>-coluvi<strong>al</strong>, format pe <strong>de</strong>pozite fluviatile. Solul <strong>al</strong>uvi<strong>al</strong> se <strong>de</strong>fineşte<br />
printr-un orizont A (Am, Au, Ao) urmat <strong>de</strong> materi<strong>al</strong>ul parent<strong>al</strong> <strong>de</strong> cel puţin 50 cm grosime,<br />
constituit din <strong>de</strong>pozite fluviatile, fluviolacustre sau lacustre recente, inclusiv pietrişuri, cu orice<br />
textură.<br />
33
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul VII<br />
Tabelul 7.6.<br />
Table 7.6.<br />
Indicii fizici si hidrofizici ai solului, 2004 – 2007, Ferma Agricolă Mica – ju<strong>de</strong>ţul Mureş<br />
Physics and hydro-physics soil indicators, 2004 – 2007, Agriculture Farm Mica – Mureş County<br />
Adâncimea<br />
M o CC<br />
CO Minimum level<br />
Plafon minim<br />
CC-CO<br />
(IUA)<br />
Deep t/m 3 (50%)<br />
(cm)<br />
% m 3 /h % m 3 /h % m 3 /h % m 3 /h<br />
25 1,22 26,5 1378 14,2 433 20,3 619 12,3 375<br />
50 1,22 26,5 1616 14,2 866 20,3 1238 12,3 750<br />
75 1,23 25,5 2352 14,2 1410 19,8 1826 11,3 1048<br />
100 1,24 25,5 3162 14,2 1761 19,8 2455 11,3 1401<br />
125 1,25 25,2 3938 13,8 2136 19,5 3046 11,4 1781<br />
150 1,26 25,2 4763 13,5 2552 19,3 3648 11,7 2211<br />
7.4. SURSA DE APA PENTRU IRIGARE<br />
Apa, indiferent <strong>de</strong> provenienţă, exercită o mare influenţă atât asupra plantelor, cât şi<br />
asupra solului. Gradul <strong>de</strong> influenţă este <strong>de</strong>terminat şi <strong>de</strong> c<strong>al</strong>ităţile acesteia.<br />
Ca sursă <strong>de</strong> apă pentru irigare s-a utilizat apa râului Târnava-Mică, afluent <strong>al</strong> Mureşului.<br />
Târnava-Mică izvorăşte <strong>de</strong> la 1310 m <strong>al</strong>titudine din apropierea vârfului Şoimuş – Munţii<br />
Gurghiului, nu <strong>de</strong>parte <strong>de</strong> izvoarele Târnavei Mari. Lungimea cursului atinge 196 km (din care<br />
115 km sunt în ju<strong>de</strong>ţul Mureş), iar suprafaţa bazinului hidrografic este <strong>de</strong> 2071 km 2 .<br />
Este important <strong>de</strong> menţionat faptul că râul Târnava Mică se află în imediata apropiere a<br />
câmpului experiment<strong>al</strong> <strong>de</strong> la Ferma Agricolă Mica – ju<strong>de</strong>ţul Mureş.<br />
34
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul VIII<br />
Capitolul VIII<br />
TEHNOLOGIA DE CULTURĂ, REGIMUL DE IRIGARE APLICAT ŞI<br />
PRODUCŢIILE REALIZATE<br />
8.1. TEHNOLOGIA DE CULTURĂ A SOIEI APLICATĂ ÎN PERIOADA<br />
2004 – 2007<br />
8.1.1. Lucrările solului<br />
În cei patru ani experiment<strong>al</strong>i, s-a re<strong>al</strong>izat arătura <strong>de</strong> bază toamna, la adâncimea <strong>de</strong><br />
25 cm, care s-a menţinut curată <strong>de</strong> buruieni şi afânată până la venirea iernii. Primăvara s-a<br />
re<strong>al</strong>izat o lucrare superfici<strong>al</strong>ă cu grapa cu discuri şi s-a aplicat fertilizarea <strong>de</strong> bază cu azot, fosfor<br />
şi potasiu.<br />
Odată cu fertilizarea <strong>de</strong> bază s-a re<strong>al</strong>izat şi o erbicidare cu Sencor 0,25 kg/ha plus Du<strong>al</strong><br />
1,5 l/ha. Acestea au fost încorporate în sol cu combinatorul, re<strong>al</strong>izând astfel şi nivelarea solului,<br />
lucrare importantă pentru pregătirea patului germinativ.<br />
8.1.2. Sămânţa şi semănatul<br />
Momentul optim <strong>al</strong> semănatului s-a <strong>de</strong>terminat în funcţie <strong>de</strong> temperatura şi umiditatea<br />
solului, precum şi <strong>de</strong> lungimea perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> vegetaţie a soiului cultivat.<br />
Epoca <strong>de</strong> semănat, s-a stabilit în cei patru ani <strong>de</strong> cercetare în funcţie <strong>de</strong> re<strong>al</strong>izarea<br />
temperaturii minime <strong>de</strong> germinaţie în sol, la adâncimea <strong>de</strong> semănat, <strong>de</strong> 6 – 7 o C şi care a<br />
corespuns cu temperatura medie a aerului <strong>de</strong> 14 – 15 o C, vremea fiind în curs <strong>de</strong> încălzire.<br />
În zona subumedă a Transilvaniei, un<strong>de</strong> este încadrat şi câmpul experiment<strong>al</strong> <strong>de</strong> la Ferma<br />
Agricolă Mica, semănatul începe la sfârşitul lunii aprilie-începutul lunii mai. În cei patru ani <strong>de</strong><br />
experimentare (2004 – 2007), cele trei soiuri <strong>de</strong> soia (Perla, Agat şi Onix) au fost semănate în<br />
<strong>de</strong>cada a treia a lunii aprilie (25 aprilie – 5 mai).<br />
8.2. REGIMUL DE IRIGARE APLICAT ÎN CEI PATRU ANI DE CERCETARE<br />
2004 – 2007<br />
În cei patru ani <strong>de</strong> cercetare s-au urmărit producţiile re<strong>al</strong>izate <strong>de</strong> soiurile <strong>de</strong> soia în<br />
condiţii <strong>de</strong> irigare la plafonul minim <strong>de</strong> umiditate <strong>de</strong> 50% din I.U.A. şi producţiile re<strong>al</strong>izate în<br />
condiţii <strong>de</strong> neirigare. Irigarea s-a re<strong>al</strong>izat prin aspersiune.<br />
35
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul VIII<br />
8.2.1. C<strong>al</strong>cularea normei <strong>de</strong> udare şi a normei <strong>de</strong> irigare<br />
Norma <strong>de</strong> udare reprezintă cantitatea <strong>de</strong> apă exprimată în m 3 /ha, care se dă solului la o<br />
singură udare, pentru a completa umiditatea solului conform cerinţelor plantei cultivate. Formula<br />
<strong>de</strong> c<strong>al</strong>cul a normei <strong>de</strong> udare utilizată în experienţă a fost:<br />
m = 110 ⋅ H ⋅ DA ⋅ (CC - P)<br />
în care:<br />
m – norma <strong>de</strong> udare exprimată în m 3 /ha;<br />
110 – constanta relaţiei;<br />
H – grosimea stratului <strong>de</strong> activ <strong>de</strong> sol care trebuie udat, exprimată în metri;<br />
DA – <strong>de</strong>nsitatea aparentă a stratului activ <strong>de</strong> sol, exprimată în t/m 3 ;<br />
CC – capacitatea <strong>de</strong> câmp pentru apă a solului exprimată în procente din masa solului<br />
uscat, în stratul activ;<br />
P – provizia momentană <strong>de</strong> apă a solului exprimată în procente din masa solului uscat;<br />
Norma <strong>de</strong> irigare reprezintă cantitatea tot<strong>al</strong>ă <strong>de</strong> apă administrată în perioada <strong>de</strong> vegetaţie,<br />
adică suma normelor <strong>de</strong> udare.<br />
Normele <strong>de</strong> udare şi normele <strong>de</strong> irigare au fost c<strong>al</strong>culate în fiecare an în funcţie <strong>de</strong><br />
condiţiile <strong>de</strong> mediu şi necesităţile plantelor.<br />
Norma <strong>de</strong> irigare aplicată în perioada <strong>de</strong> vegetaţie a anului experiment<strong>al</strong> 2004 a fost <strong>de</strong><br />
400 m 3 /ha.<br />
În anul 2005, <strong>al</strong> doilea an <strong>de</strong> experimentare s-au aplicat două udări în perioada <strong>de</strong><br />
vegetaţie, cu 300 m 3 /ha şi respectiv 400 m 3 /ha, iar norma <strong>de</strong> irigare a fost <strong>de</strong> 700 m 3 /ha.<br />
În anul 2006 cultura <strong>de</strong> soia a beneficiat <strong>de</strong> aplicarea a două udări în perioada <strong>de</strong><br />
vegetaţie cu 200 m 3 /ha şi respectiv 300 m 3 /ha, norma <strong>de</strong> irigare fiind <strong>de</strong> 500 m 3 /ha.<br />
În ultimul an <strong>de</strong> cercetare, 2007, s-au aplicat în perioada <strong>de</strong> vegetaţie tot un număr <strong>de</strong><br />
două udări, <strong>de</strong> 300 m 3 /ha fiecare, norma <strong>de</strong> irigare având în acest caz o v<strong>al</strong>oare <strong>de</strong> 600 m 3 /ha.<br />
36
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul IX<br />
Capitolul IX<br />
REZULTATELE CERCETĂRILOR PRIVIND INFLUENŢA UNOR<br />
FACTORI TEHNOLOGICI ASUPRA PRODUCŢIEI<br />
LA CULTURA DE SOIA<br />
În cei patru ani experiment<strong>al</strong>i 2004 – 2007, concomitent cu <strong>de</strong>terminarea consumului <strong>de</strong><br />
apă la cultura <strong>de</strong> soia în condiţii <strong>de</strong> irigare şi neirigare, s-a urmărit comportarea a trei soiuri <strong>de</strong><br />
soia (Perla, Agat şi Onix) sub influenţa unor factori tehnologici, regimul <strong>de</strong> irigare, tipul <strong>de</strong><br />
fertilizare şi soiul.<br />
9.1. REZULTATE ŞI DISCUŢII PRIVIND INFLUENŢA UNOR FACTORI<br />
TEHNOLOGICI ASUPRA PRODUCŢIEI DE SOIA ÎN PERIOADA<br />
2004 – 2007<br />
Graficul 9.4. prezintă producţiile medii re<strong>al</strong>izate <strong>de</strong> cele trei soiuri <strong>de</strong> soia în anii<br />
experiment<strong>al</strong>i 2004 – 2007 în condiţii <strong>de</strong> irigare şi neirigare, adică influenţa factorului regimul <strong>de</strong><br />
irigare asupra producţiei.<br />
Factorul regimul <strong>de</strong> irigare a influenţat re<strong>al</strong>izarea în toţi cei patru ani <strong>de</strong> cercetare a unor<br />
producţii distinct semnificativ superioare comparativ cu producţiile re<strong>al</strong>izate în condiţiile unei<br />
culturi <strong>de</strong> soia neirigată.<br />
4.00<br />
3.50<br />
3.46 3.39<br />
3.58 3.55 3.50<br />
Producţia / The yield (t/ha)<br />
3.00<br />
2.50<br />
2.00<br />
1.50<br />
1.00<br />
0.50<br />
2.32 2.25 2.38<br />
2.35 2.33<br />
0.00<br />
2004 2005 2006 2007<br />
DL (LDS) 5% 0,26 0,31 0,51 0,36<br />
DL (LDS) 1% 0,60 0,71 1,18 0,82<br />
DL (LDS) 0,1% 1,90 2,27 3,74 2,61<br />
2004 2005 2006 2007 Media I1<br />
Average (Mt)<br />
Anii / The years<br />
Fig. 9.4. Influenţa irigării asupra producţiei medii a soiurilor <strong>de</strong> soia, în perioada 2004 – 2007<br />
Fig. 9.4. The irrigation regime influence on the average yield of the varieties of soy bean, in the<br />
period 2004 – 2007<br />
I2<br />
I1 (Mt)<br />
I2<br />
37
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul IX<br />
În ce priveşte producţia medie <strong>de</strong> soia pe perioada <strong>de</strong> cercetare, pe baza rezultatelor<br />
obţinute, se poate afirma faptul că, irigarea a <strong>de</strong>terminat obţinerea unei producţii medii <strong>de</strong> soia <strong>de</strong><br />
3,50 t/ha. Această producţie a fost distinct semnificativ superioară producţiei medii re<strong>al</strong>izată în<br />
condiţii <strong>de</strong> neirigare, <strong>de</strong> 2,33 t/ha. Sporul <strong>de</strong> producţie mediu pe perioada <strong>de</strong> cercetare, re<strong>al</strong>izat<br />
datorită irigării a fost <strong>de</strong> 1,17 t/ha (fig. 9.4.).<br />
În condiţii <strong>de</strong> irigare sporurile <strong>de</strong> producţie re<strong>al</strong>izate au fost, aşa cum s-a specificat,<br />
distinct semnificative comparativ cu producţiile re<strong>al</strong>izate în condiţii <strong>de</strong> neirigare, în toţi cei patru<br />
ani <strong>de</strong> cercetare.<br />
Interpretarea statistică a rezultatelor, privind influenţa factorului tipul <strong>de</strong> fertilizare<br />
asupra producţiilor re<strong>al</strong>izate la cultura <strong>de</strong> soia în cei patru ani experiment<strong>al</strong>i, este sintetizată în<br />
graficul 9.5.<br />
Rezultatele <strong>de</strong> producţie obţinute au dus la concluzia că, aplicarea tipului <strong>de</strong> fertilizare F 2 ,<br />
adică a fertilizării <strong>de</strong> bază plus două fertilizări foliare în perioada <strong>de</strong> vegetaţie, a <strong>de</strong>terminat<br />
obţinerea unor producţii semnificativ superioare <strong>de</strong> către soiurile <strong>de</strong> soia Perla, Agat şi Onix.<br />
3.50<br />
3.08<br />
2.99<br />
3.18<br />
3.18<br />
3.11<br />
Producţia / The yield t(/ha)<br />
3.00<br />
2.50<br />
2.00<br />
1.50<br />
1.00<br />
0.50<br />
0.00<br />
2.69<br />
2.64 2.79<br />
2.72 2.71<br />
F2<br />
2004 2005 2006 2007<br />
DL (LDS) 5% 0,29 0,23 0,33 0,31<br />
DL (LDS) 1% 0,49 0,37 0,54 0,52<br />
DL (LDS) 0,1% 0,91 0,70 1,02 0,97<br />
2004<br />
2005<br />
2006<br />
2007<br />
Anii / The years<br />
Media<br />
Average<br />
F1 (Mt)<br />
F1 (Mt)<br />
F2<br />
Fig. 9.5. Influenţa tipului <strong>de</strong> fertilizare asupra producţiei medii a soiurilor <strong>de</strong> soia,<br />
în perioada 2004 – 2007<br />
Fig. 9.5. The fertilization type influence on average yield of the varieties of soy bean in period<br />
2004 – 2007<br />
Producţia medie <strong>de</strong> soia, pe perioada <strong>de</strong> cercetare şi experimentare, 2004 – 2007,<br />
re<strong>al</strong>izată în condiţiile aplicării tipului <strong>de</strong> fertilizare F 2 a fost <strong>de</strong> 3,11 t/ha, producţie semnificativ<br />
superioară producţiei re<strong>al</strong>izată în cazul aplicării tipului <strong>de</strong> fertilizare F 1 , care a fost <strong>de</strong> 2,71 t/ha.<br />
38
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul IX<br />
Sporul <strong>de</strong> producţie mediu re<strong>al</strong>izat în perioada <strong>de</strong> cercetare datorită efectuării a două<br />
fertilizări foliare <strong>al</strong>ături <strong>de</strong> fertilizarea <strong>de</strong> bază a fost <strong>de</strong> 0,4 t/ha (fig. 9.5.).<br />
Rezultatele interpretării statistice a influenţei factorului soiul asupra producţiei culturii <strong>de</strong><br />
soia, în cei patru ani <strong>de</strong> cercetare, sunt redate în graficul 9.6.<br />
Pe baza rezultatelor an<strong>al</strong>izei statistice, se poate afirma faptul că, între cele trei soiuri<br />
urmărite în experienţă, nu s-au înregistrat diferenţe <strong>de</strong> producţie asigurate statistic. Doar soiul<br />
Onix a obţinut în anul 2005 o producţie <strong>de</strong> 2,90 t/ha semnificativ superioară comparativ cu<br />
producţia soiului Perla consi<strong>de</strong>rată martor.<br />
Producţiile medii <strong>al</strong>e celor trei soiuri re<strong>al</strong>izate în diferite condiţii <strong>de</strong> cultură în perioada <strong>de</strong><br />
cercetare 2004 – 2007 au fost <strong>de</strong> 2,88 t/ha în cazul soiului Perla, <strong>de</strong> 2,87 t/ha în cazul soiului<br />
Agat şi <strong>de</strong> 2,98 t/ha în cazul soiului Onix.<br />
Producţia / The yield (t/ha)<br />
3.05<br />
3.00<br />
2.95<br />
2.90<br />
2.85<br />
2.80<br />
2.75<br />
2.70<br />
2.85<br />
2.86<br />
2.76<br />
2.95<br />
2.79<br />
2.90<br />
2.99<br />
2.92<br />
2.92<br />
3.04<br />
2.90<br />
2.88<br />
3.03<br />
2.87<br />
2.98<br />
Onix<br />
2.65<br />
Agat<br />
2004 2005 2006 2007<br />
DL (LDS) 5% 0,15 0,12 0,24 0,20<br />
DL (LDS) 1% 0,20 0,16 0,33 0,28<br />
DL (LDS) 0,1% 0,28 0,23 0,46 0,39<br />
2.60<br />
2004<br />
2005<br />
2006<br />
Anii / The years<br />
2007<br />
Media<br />
Average<br />
Perla (Mt)<br />
Perla (Mt)<br />
Agat<br />
Onix<br />
Fig. 9.6. Influenţa soiului asupra producţiei medii <strong>de</strong> soia, în perioada 2004 – 2007<br />
Fig. 9.6. The variety influence on the average yield of soy bean, in the period 2004 – 2007<br />
Graficul 9.7. prezintă rezultatele interpretării statistice a influenţei interacţiunii factorilor<br />
regimul <strong>de</strong> irigare x tipul <strong>de</strong> fertilizare asupra producţiei medii a soiurilor <strong>de</strong> soia studiate, în<br />
perioada cuprinsă între anii 2004 – 2007.<br />
Se constată faptul că, în cei patru ani experiment<strong>al</strong>i, producţiile soiurilor <strong>de</strong> soia cultivate<br />
în regim <strong>de</strong> irigare au fost semnificativ şi distinct semnificativ superioare atât în condiţiile<br />
efectuării tipului <strong>de</strong> fertilizare F 1 cât şi în condiţiile efectuării tipului <strong>de</strong> fertilizare F 2 , comparativ<br />
cu producţiile re<strong>al</strong>izate la cultura <strong>de</strong> soia neirigată.<br />
39
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul IX<br />
S-a constatat faptul că în condiţii <strong>de</strong> irigare şi fertilizare cu tipul <strong>de</strong> fertilizare F 1 , s-a<br />
re<strong>al</strong>izat o producţie <strong>de</strong> soia medie în perioada <strong>de</strong> cercetare, 2004 – 2007, <strong>de</strong> 3,29 t/ha, producţie<br />
care a fost distinct semnificativ superioară producţiei medii <strong>de</strong> soia re<strong>al</strong>izată în condiţii <strong>de</strong><br />
neirigare şi aplicare <strong>al</strong> aceluiaşi tip <strong>de</strong> fertilizare, <strong>de</strong> 2,13 t/ha. În această situaţie s-a re<strong>al</strong>izat un<br />
spor <strong>de</strong> producţie mediu pe experienţă datorită irigării <strong>de</strong> 1,16 t/ha.<br />
Producţia / The yield (t/ha)<br />
4.00<br />
3.50<br />
3.00<br />
2.50<br />
2.00<br />
1.50<br />
1. 0 0<br />
0.50<br />
3.77 3.77 3.70<br />
3.67 3.58<br />
3.40 3.33 3.29<br />
3.25 3.19<br />
2.59<br />
2.50<br />
2.59<br />
2.41<br />
2.52<br />
2.14 2.09 2.18 2.12 2.13<br />
0.00<br />
2004 2005 2006 2007<br />
DL (LDS) 5% 0,38 0,37 0,59 0,46<br />
DL (LDS) 1% 0,72 0,75 1,22 0,90<br />
DL (LDS) 0,1% 1,73 2,03 3,37 2,32<br />
Anii / The years<br />
Average<br />
I1F1 (Mt)<br />
I2F1<br />
I1F2 (Mt)<br />
I2F2<br />
I1F1 (Mt)<br />
I2F1<br />
I1F2 (Mt)<br />
I2F2<br />
Fig. 9.7. Influenţa interacţiunii regimului <strong>de</strong> irigare x tipul <strong>de</strong> fertilizare asupra producţiei medii<br />
<strong>de</strong> soia, în perioada 2004 – 2007<br />
Fig. 9.7. The influence of interaction of the irrigation regime x fertilization type on average yield<br />
of the soy bean in the period 2004 – 2007<br />
În ceea ce priveşte producţia medie pe experienţă, re<strong>al</strong>izată în cazul aplicării tipului <strong>de</strong><br />
fertilizare F 2 , s-a înregistrat o producţie medie <strong>de</strong> soia <strong>de</strong> 3,70 t/ha, distinct semnificativ<br />
superioară producţiei <strong>de</strong> soia re<strong>al</strong>izată în condiţii <strong>de</strong> neirigare şi fertilizată cu acelaşi tip <strong>de</strong><br />
fertilizare, <strong>de</strong> 2,52 t/ha. Sporul <strong>de</strong> producţie mediu pe perioada <strong>de</strong> cercetare, 2004 – 2007,<br />
re<strong>al</strong>izat în această situaţie datorită irigării, a fost <strong>de</strong> 1,18 t/ha.<br />
Interpretarea statistică a influenţei interacţiunii factorilor regimul <strong>de</strong> irigare x soiul<br />
asupra producţiei medii în perioada cuprinsă între anii 2004 – 2007 este prezentată în figura 9.8.<br />
În această situaţie, s-a an<strong>al</strong>izat individu<strong>al</strong> producţia re<strong>al</strong>izată <strong>de</strong> fiecare soi în parte în<br />
condiţiile unei culturi neirigate şi în condiţiile unei culturi irigate <strong>de</strong> soia. Pe baza rezultatelor<br />
obţinute, se poate afirma faptul că, în toţi cei patru ani <strong>de</strong> cercetare, irigarea a <strong>de</strong>terminat în cazul<br />
fiecărui soi în parte, re<strong>al</strong>izarea unor producţii distinct semnificativ superioare comparativ cu<br />
producţiile re<strong>al</strong>izate <strong>de</strong> aceste soiuri în condiţiile unei culturi neirigate.<br />
40
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul IX<br />
Producţia / The yield (t/ha)<br />
4.00<br />
3.50<br />
3.00<br />
2.50<br />
2.00<br />
1.50<br />
1.00<br />
0.50<br />
0.00<br />
2.23<br />
3.48<br />
2.13 2.32<br />
3.49<br />
3.46<br />
3.41<br />
3.62<br />
3.31<br />
2.41<br />
3.63<br />
3.48<br />
2.35<br />
3.55<br />
2.45 3.45<br />
3.38<br />
2.34<br />
2.27<br />
3.64<br />
2.37<br />
2.27<br />
3.57<br />
2.36<br />
2.43 3.41<br />
2.41<br />
3.52<br />
2.33<br />
2004<br />
I2S1<br />
2004 2005 2006 2007<br />
I1S1 (Mt)<br />
DL (LDS) 5% 0,29 0,32 0,55 0,40<br />
Anii / The years<br />
DL (LDS) 1% 0,55 0,66 1,07 0,75<br />
DL (LDS) 0,1% 1,41 1,86 2,90 1,90 Average<br />
2005<br />
2006<br />
2007<br />
Media<br />
2.24<br />
I2S2<br />
I1S2 (Mt)<br />
I2S3<br />
I1S3 (Mt)<br />
I1S1 (Mt)<br />
I2S1<br />
I1S2 (Mt)<br />
I2S2<br />
I1S3 (Mt)<br />
I2S3<br />
Fig. 9.8. Influenţa interacţiunii regimului <strong>de</strong> irigare x soiul asupra producţiei medii <strong>de</strong> soia, în<br />
perioada 2004 – 2007<br />
Fig. 9.8. The influence of interaction of the irrigation regime x variety on average yield of soy<br />
bean, in the period 2004 – 2007<br />
Producţia medie în perioada <strong>de</strong> cercetare 2004 – 2007 a soiului Perla, în condiţii <strong>de</strong><br />
irigare a fost <strong>de</strong> 3,52 t/ha, distinct semnificativ superioară producţiei re<strong>al</strong>izată în condiţii <strong>de</strong><br />
neirigare (2,24 t/ha). Sporul <strong>de</strong> producţie datorat irigării a fost <strong>de</strong> 1,28 t/ha.<br />
Soiul Agat a re<strong>al</strong>izat o producţie medie pe perioada <strong>de</strong> cercetare, 2004 – 2007, în condiţii<br />
<strong>de</strong> irigare <strong>de</strong> 3,41 t/ha, distinct semnificativ superioară producţiei re<strong>al</strong>izată în condiţii <strong>de</strong><br />
neirigare care a fost <strong>de</strong> 2,33 t/ha. Sporul <strong>de</strong> producţie mediu pe perioada <strong>de</strong> vegetaţie, re<strong>al</strong>izat<br />
datorită irigării a fost <strong>de</strong> 1,08 t/ha.<br />
Şi în cazul soiului Onix, producţia medie pe perioada <strong>de</strong> cercetare 2004 – 2007, re<strong>al</strong>izată<br />
în condiţii <strong>de</strong> irigare a fost <strong>de</strong> 3,55 t/ha, distinct semnificativ superioară producţiei re<strong>al</strong>izată <strong>de</strong><br />
acest soi în condiţii <strong>de</strong> neirigare, <strong>de</strong> 2,41 t/ha. În cazul soiului Onix s-a re<strong>al</strong>izat un spor <strong>de</strong><br />
producţie mediu datorat irigării <strong>de</strong> 1,14 t/ha.<br />
În figura 9.9. sunt prezentate rezultatele <strong>de</strong> producţie re<strong>al</strong>izate <strong>de</strong> cele trei soiuri <strong>de</strong> soia<br />
în condiţiile an<strong>al</strong>izei statistice a interacţiunii factorilor tipul <strong>de</strong> fertilizare x soiul, în perioada<br />
2004 – 2007.<br />
41
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul IX<br />
În această situaţie, s-au an<strong>al</strong>izat producţiile re<strong>al</strong>izate <strong>de</strong> fiecare soi în parte în condiţiile<br />
aplicării tipului <strong>de</strong> fertilizare F 1 comparativ cu cele re<strong>al</strong>izate prin aplicarea tipului <strong>de</strong> fertilizare<br />
F 2 în perioada <strong>de</strong> vegetaţie a celor patru ani experiment<strong>al</strong>i.<br />
Se constată faptul că, prin efectuarea în perioada <strong>de</strong> vegetaţie a fiecărui an experiment<strong>al</strong>,<br />
a fertilizării <strong>de</strong> bază plus două fertilizări foliare, s-au obţinut producţii semnificativ superioare<br />
comparativ cu producţiile re<strong>al</strong>izate în condiţiile aplicării doar a fertilizării <strong>de</strong> bază.<br />
3.16<br />
2.74<br />
3.10<br />
3.26<br />
3.50<br />
3.06<br />
2.71<br />
3.31<br />
Producţia / The yield (t/ha)<br />
3.00<br />
2.50<br />
2.00<br />
1.50<br />
1.00<br />
0.50<br />
2.68<br />
3.03<br />
2.67<br />
2.59<br />
2.92<br />
2.76<br />
2.62<br />
2.96<br />
3.22<br />
2.78<br />
2.68<br />
3.06<br />
3.15<br />
2.82<br />
2.73<br />
2.76<br />
3.08<br />
3.08<br />
2.70<br />
3.04<br />
2.76<br />
3.21<br />
0.00<br />
2.68<br />
Anii / The years<br />
2004<br />
2005<br />
F2S2<br />
F2S3<br />
F1S3 (Mt)<br />
2004 2005 2006 2007<br />
F1S1 (Mt)<br />
DL (LDS) 5% 0,34 0,26 0,43 0,39<br />
DL (LDS) 1% 0,53 0,41 0,65 0,60<br />
DL (LDS) 0,1% 0,92 0,71 1,07 1,00 Average<br />
2006<br />
2007<br />
Media<br />
F2S1<br />
F1S2 (Mt)<br />
F1S1 (Mt)<br />
F2S1<br />
F1S2 (Mt)<br />
F2S2<br />
F1S3 (Mt)<br />
F2S3<br />
Fig. 9.9. Influenţa interacţiunii tipului <strong>de</strong> fertilizare x soiul asupra producţiei medii <strong>de</strong> soia, în<br />
perioada 2004 – 2007<br />
Fig. 9.9. The influence of interaction of the fertilization type x variety on average yield of soy<br />
bean, in period 2004 – 2007<br />
Anii experiment<strong>al</strong>i 2006 şi 2007 au fost anii în care cele trei soiuri <strong>de</strong> soia Perla, Agat şi<br />
Onix au re<strong>al</strong>izat producţii uşor ridicate comparativ cu ceil<strong>al</strong>ţi doi ani.<br />
Producţia medie pe perioada <strong>de</strong> cercetare, 2004 – 2007, a soiului Perla re<strong>al</strong>izată în<br />
condiţiile aplicării în perioada <strong>de</strong> vegetaţie a tipului <strong>de</strong> fertilizare F 2 a fost <strong>de</strong> 3,08 t/ha,<br />
semnificativ superioară producţiei medii re<strong>al</strong>izată în condiţiile aplicării tipului <strong>de</strong> fertilizare F 1 ,<br />
<strong>de</strong> 2,68 t/ha. Sporul <strong>de</strong> producţie re<strong>al</strong>izat datorită aplicării <strong>al</strong>ături <strong>de</strong> fertilizarea <strong>de</strong> bază a două<br />
fertilizări foliare cu microelemente a fost <strong>de</strong> 0,40 t/ha.<br />
42
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul IX<br />
Soiul Agat a re<strong>al</strong>izat în medie pe perioada <strong>de</strong> cercetare, 2004 – 2007, în condiţiile<br />
aplicării tipului <strong>de</strong> fertilizare F 2 , o producţie medie <strong>de</strong> 3,04 t/ha, semnificativ superioară<br />
producţiei medii re<strong>al</strong>izată în cazul efectuării doar a fertilizării <strong>de</strong> bază (2,70 t/ha). Sporul <strong>de</strong><br />
producţie mediu, pe perioada <strong>de</strong> cercetare, re<strong>al</strong>izat <strong>de</strong> soiul Agat datorită aplicării fertilizărilor<br />
foliare a fost <strong>de</strong> 0,34 t/ha.<br />
Şi în cazul soiului Onix, tipul <strong>de</strong> fertilizare F 2 , aplicat în perioada <strong>de</strong> vegetaţie, a<br />
<strong>de</strong>terminat re<strong>al</strong>izarea unei producţii medii în perioada <strong>de</strong> cercetare 2004 – 2007, <strong>de</strong> 3,21 t/ha,<br />
semnificativ superioară producţiei re<strong>al</strong>izată în condiţiile aplicării tipului <strong>de</strong> fertilizare F 1<br />
(2,76 t/ha). Sporul <strong>de</strong> producţie mediu pe perioada <strong>de</strong> experimentare, re<strong>al</strong>izat <strong>de</strong> soiul Onix<br />
datorită aplicării <strong>al</strong>ături <strong>de</strong> fertilizarea <strong>de</strong> bază şi a două fertilizări foliare a fost <strong>de</strong> 0,45 t/ha.<br />
An<strong>al</strong>iza statistică a influenţei interacţiunii factorilor regimul <strong>de</strong> irigare x tipul <strong>de</strong><br />
fertilizare x soiul în cei patru ani <strong>de</strong> cercetare, este sintetizată cele trei grafice ce urmează. În<br />
această situaţie, s-a interpretat din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re statistic rezultatele <strong>de</strong> producţie <strong>al</strong>e fiecărui<br />
soi în parte în condiţiile aplicării tipului <strong>de</strong> fertilizare F 1 şi F 2 , atât în cazul unei culturi <strong>de</strong> soia<br />
neirigată cât şi în cazul unei culturi irigate.<br />
Figura 9.10. sintetizează modul în care au variat producţiile soiului Perla în urma<br />
interacţiunii celor trei factori <strong>de</strong> producţie regimul <strong>de</strong> irigare x tipul <strong>de</strong> fertilizare x soiul în<br />
perioada 2004 – 2007.<br />
4.00<br />
3.70<br />
3.59<br />
3.90<br />
3.81 3.75<br />
2004 2005 2006 2007<br />
DL (LDS) 5% 0,44 0,41 0,69 0,56<br />
DL (LDS) 1% 0,75 0,75 1,22 0,94<br />
DL (LDS) 0,1% 1,58 1,79 2,81 2,02<br />
Producţia / The yield (t/ha)<br />
3.50<br />
3.00<br />
2.50<br />
2.00<br />
1.50<br />
1.00<br />
0.50<br />
0.00<br />
2.09<br />
2004<br />
3.27<br />
2.36<br />
3.18<br />
2.26<br />
3.39<br />
2.54<br />
3.32<br />
2.00<br />
2.14<br />
2.04<br />
2005<br />
2006<br />
2007<br />
Anii / The years<br />
2.49<br />
2.07<br />
3.29<br />
2.41<br />
Media<br />
Average<br />
I2F2S1<br />
I1F2S1 (Mt)<br />
I2F1S1<br />
I1F1S1 (Mt)<br />
I1F1S1 (Mt)<br />
I2F1S1<br />
I1F2S1 (Mt)<br />
I2F2S1<br />
Fig. 9.10. Influenţa interacţiunii regimului <strong>de</strong> irigare x tipul <strong>de</strong> fertilizare x soiul asupra<br />
producţiei medii a soiului Perla, în perioada 2004 – 2007<br />
Fig. 9.10. The influence of interaction of irrigation regime x fertilization type x variety on<br />
average yield of a Perla variety in the period 2004 – 2007<br />
43
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul IX<br />
Producţia medie a soiului Perla, pe perioada <strong>de</strong> cercetare 2004 – 2007, re<strong>al</strong>izată în<br />
condiţii <strong>de</strong> neirigare şi efectuare a fertilizării <strong>de</strong> bază a fost <strong>de</strong> 2,07 t/ha, iar producţia medie<br />
înregistrată în condiţii <strong>de</strong> irigare a fost <strong>de</strong> 3,29 t/ha. Sporul <strong>de</strong> producţie mediu pe perioada <strong>de</strong><br />
cercetare, 2004 – 2007, datorat irigării şi fertilizării <strong>de</strong> bază, în cazul soiului Perla, a fost <strong>de</strong><br />
1,22 t/ha.<br />
În condiţii <strong>de</strong> neirigare şi aplicare <strong>de</strong> această dată a tipului <strong>de</strong> fertilizare F 2 , soiul Perla a<br />
re<strong>al</strong>izat o producţie medie, în perioada <strong>de</strong> cercetare, <strong>de</strong> 2,41 t/ha, iar în condiţii <strong>de</strong> irigare, o<br />
producţie medie <strong>de</strong> 3,75 t/ha. Sporul <strong>de</strong> producţie mediu pe perioada <strong>de</strong> experimentare, 2004 –<br />
2007, datorat irigării şi aplicării tipului <strong>de</strong> fertilizare F 2 a fost <strong>de</strong> 1,34 t/ha.<br />
Modul în care au variat, din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>al</strong> interpretării statistice, producţiile celui <strong>de</strong><br />
<strong>al</strong> doilea soi studiat în experienţă, soiul Agat, în urma interacţiunii factorilor regimul <strong>de</strong> irigare x<br />
tipul <strong>de</strong> fertilizare x soiul, în perioada 2004 – 2007, este sintetizat în figura 9.10.<br />
4.00<br />
3.63<br />
3.48 3.60 3.64<br />
3.59<br />
Producţia / The yield (t/ha)<br />
3.50<br />
3.00<br />
2.50<br />
2.00<br />
1.50<br />
1.00<br />
0.50<br />
2.16<br />
3.18<br />
2.49<br />
3.15<br />
2.09<br />
2.44<br />
2.21<br />
3.35<br />
2.52<br />
2.19<br />
3.26<br />
2.52<br />
2.16<br />
3.24<br />
2.49<br />
I2F2S2<br />
I1F2S2 (Mt)<br />
2004 2005 2006 2007<br />
DL (LDS) 5% 0,44 0,41 0,69 0,56<br />
DL (LDS) 1% 0,75 0,75 1,22 0,94<br />
DL (LDS) 0,1% 1,58 1,79 2,81 2,02<br />
0.00<br />
2004<br />
2005<br />
2006<br />
Anii / The years<br />
2007<br />
Media<br />
Average<br />
I2F1S2<br />
I1F1S2 (Mt)<br />
I1F1S2 (Mt)<br />
I2F1S2<br />
I1F2S2 (Mt)<br />
I2F2S2<br />
Fig. 9.11. Influenţa interacţiunii regimului <strong>de</strong> irigare x tipul <strong>de</strong> fertilizare x soiul asupra<br />
producţiei medii a soiului Agat, în perioada 2004 – 2007<br />
Fig. 9.11. The influence of interaction of irrigation regime x fertilization type x variety on<br />
average yield of a Agat variety in the period 2004 – 2007<br />
Producţia medie a soiului Agat, re<strong>al</strong>izată în perioada <strong>de</strong> cercetare, 2004 – 2007, în<br />
condiţiile unei culturi <strong>de</strong> soia neirigată şi fertilizată în perioada <strong>de</strong> vegetaţie cu fertilizarea <strong>de</strong><br />
bază, a fost <strong>de</strong> 2,16 t/ha, iar producţia re<strong>al</strong>izată în condiţii <strong>de</strong> irigare şi aplicare <strong>al</strong> aceluiaşi tip <strong>de</strong><br />
fertilizare, a fost <strong>de</strong> 3,24 t/ha. Sporul <strong>de</strong> producţie mediu pe perioada <strong>de</strong> experimentare, datorat<br />
irigării şi fertilizării <strong>de</strong> bază a fost <strong>de</strong> 1,08 t/ha.<br />
44
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul IX<br />
Soiul Agat, a re<strong>al</strong>izat în condiţii <strong>de</strong> neirigare şi aplicare a tipului <strong>de</strong> fertilizare F 2 , o<br />
producţie medie pe perioada <strong>de</strong> cercetare 2004 – 2007, <strong>de</strong> 2,41 t/ha, iar în condiţii <strong>de</strong> irigare, o<br />
producţie medie <strong>de</strong> 3,75 t/ha. Sporul <strong>de</strong> producţie re<strong>al</strong>izat <strong>de</strong> soiul Agat datorită aplicării irigării<br />
şi a tipului <strong>de</strong> fertilizare F 2 , a fost <strong>de</strong> 1,07 t/ha.<br />
Figura 9.12. prezintă interpretarea statistică a influenţei interacţiunii factorilor regimul <strong>de</strong><br />
irigare x tipul <strong>de</strong> fertilizare x soiul în perioada 2004 – 2007 în cazul soiului Onix.<br />
4.00<br />
3.68 3.68 3.80 3.86<br />
3.76<br />
Producţia / The yield (t/ha)<br />
3.50<br />
3.00<br />
2.50<br />
2.00<br />
1.50<br />
1.00<br />
0.50<br />
2.18<br />
3.29<br />
2.65<br />
3.25<br />
2.17<br />
2.52<br />
2.18<br />
3.45<br />
2.71<br />
2.11<br />
3.40<br />
2.75<br />
2.16<br />
3.35<br />
2.66<br />
I2F2S3<br />
I1F2S3 (Mt)<br />
2004 2005 2006 2007<br />
DL (LDS) 5% 0,44 0,41 0,69 0,56<br />
DL (LDS) 1% 0,75 0,75 1,22 0,94<br />
DL (LDS) 0,1% 1,58 1,79 2,81 2,02<br />
0.00<br />
2004<br />
2005<br />
2006<br />
Anii / The years<br />
2007<br />
Media<br />
Average<br />
I2F1S3<br />
I1F1S3 (Mt)<br />
I1F1S3 (Mt)<br />
I2F1S3<br />
I1F2S3 (Mt)<br />
I2F2S3<br />
Fig. 9.12. Influenţa interacţiunii regimului <strong>de</strong> irigare x tipul <strong>de</strong> fertilizare x soiul asupra<br />
producţiei medii a soiului Onix, în perioada 2004 – 2007<br />
Fig. 9.12. The influence of interaction of irrigation regime x fertilization type x variety on<br />
average yield of a Onix variety in the period 2004 – 2007<br />
Se poate constata faptul că, în cei patru ani <strong>de</strong> cercetare 2004 – 2007, irigarea a favorizat<br />
re<strong>al</strong>izarea unor sporuri <strong>de</strong> producţie distinct semnificative comparativ cu producţiile înregistrate<br />
în cazul unei culturi <strong>de</strong> soia neirigată, indiferent <strong>de</strong> tipul <strong>de</strong> fertilizare aplicat în perioada <strong>de</strong><br />
vegetaţie.<br />
Producţia medie pe perioada <strong>de</strong> cercetare, 2004 – 2007, a soiului Onix, re<strong>al</strong>izată în<br />
condiţii <strong>de</strong> neirigare şi aplicare a tipului <strong>de</strong> fertilizare F 1 a fost <strong>de</strong> 2,16 t/ha, iar producţia medie<br />
re<strong>al</strong>izată în condiţii <strong>de</strong> irigare, a fost <strong>de</strong> 3,35 t/ha. Sporul <strong>de</strong> producţie mediu pe perioada <strong>de</strong><br />
experimentare, datorat irigării şi aplicării tipului <strong>de</strong> fertilizare F 1 a fost <strong>de</strong> 1,19 t/ha.<br />
Soiul Onix, a re<strong>al</strong>izat în condiţii <strong>de</strong> neirigare şi <strong>de</strong> aplicare <strong>de</strong> această dată a tipului <strong>de</strong><br />
fertilizare F 2 , o producţie medie pe experienţă, <strong>de</strong> 2,66 t/ha, iar în condiţii <strong>de</strong> irigare, o producţie<br />
medie, <strong>de</strong> 3,76 t/ha. Sporul <strong>de</strong> producţie mediu pe perioada <strong>de</strong> cercetare, 2004 – 2007, re<strong>al</strong>izat<br />
<strong>de</strong> soiul Onix datorită irigării şi aplicării a tipului <strong>de</strong> fertilizare F 2 , a fost <strong>de</strong> 1,10 t/ha.<br />
45
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul X<br />
Capitolul X<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII PRIVIND STABILIREA CONSUMULUI DE<br />
APĂ LA CULTURA DE SOIA<br />
10.1. STABILIREA CONSUMULUI DE APĂ LA CULTURA DE SOIA ÎN<br />
CONDIŢII DE IRIGARE ŞI NEIRIGARE ÎN ANUL 2004<br />
10.1.1. Determinarea consumului <strong>de</strong> apă din sol cu ajutorul meto<strong>de</strong>i directe a<br />
bilanţului <strong>de</strong> apă din sol, în anul 2004<br />
În graficul 10.1. este ilustrat modul cum a oscilat consumul zilnic <strong>de</strong> apă la soia în anul<br />
2004 atât în condiţii <strong>de</strong> irigare cât şi în condiţii <strong>de</strong> neirigare pe întreaga perioadă <strong>de</strong> vegetaţie.<br />
34.16<br />
28.60<br />
20.52<br />
Consum zilnic<br />
Daily consumption<br />
40.00<br />
30.00<br />
17.90<br />
19.23<br />
23.17<br />
29.42<br />
23.58<br />
20.68<br />
21.27<br />
m3/ha<br />
20.00<br />
10.00<br />
0.00<br />
17.90<br />
18.07<br />
IV V VI VII VIII IX<br />
m3/ha<br />
Lunile / The Mounth<br />
Fig. 10.1. Variaţia consumului zilnic <strong>de</strong> apă în condiţii <strong>de</strong> irigare şi neirigare în anul 2004<br />
Fig. 10.1. Daily water consumption variation in irrigated and non-irrigated conditions in 2004<br />
10.1.2. Determinarea consumului <strong>de</strong> apă din sol cu ajutorul meto<strong>de</strong>i indirecte<br />
Thornthwaite, în anul 2004<br />
Această metodă presupune estimarea consumului <strong>de</strong> apă (a evapotranspiraţiei potenţi<strong>al</strong>e)<br />
pe baza <strong>de</strong>terminărilor <strong>de</strong> temperatură <strong>al</strong>e aerului.<br />
Prin raportarea consumului diurn <strong>de</strong>terminat prin metoda bilanţului <strong>de</strong> apă din sol la<br />
consumul diurn <strong>de</strong>terminat cu ajutorul meto<strong>de</strong>i indirecte Thornthwaite, s-a stabilit coeficientul<br />
<strong>de</strong> corecţie <strong>al</strong> ETP după metoda Thornthwaite (tabelul 10.4.).<br />
46
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul X<br />
Tabelul 10.4.<br />
Table 10.4.<br />
Consumul mediu zilnic lunar (m 3 /ha/zi) şi coeficientul <strong>de</strong> corecţie <strong>al</strong> ETP după Thornthwaite,<br />
în anul 2004<br />
Daily average consumption/month (m 3 /ha/day) and ETP correction coefficient after<br />
Thornthwaite, in 2004<br />
Consum mediu zilnic pe ha şi coeficientul <strong>de</strong> corecţie<br />
Consum <strong>de</strong> apă după metoda<br />
Water consumption using method<br />
Daily average consumption on ha and correction coefficient<br />
IV V VI VII VIII IX<br />
Thornthwaite 19 30 42 47 41 25<br />
Bilanţului <strong>de</strong> apă din sol<br />
Soil water b<strong>al</strong>ance sheet<br />
Coeficientul <strong>de</strong> corecţie<br />
Correction coefficient<br />
18 21 29 34 24 21<br />
0,94 0,68 0,68 0,73 0,58 0,85<br />
10.2. STABILIREA CONSUMULUI DE APĂ LA CULTURA DE SOIA ÎN<br />
CONDIŢII DE IRIGARE ŞI NEIRIGARE ÎN ANUL 2005<br />
În anul doi <strong>de</strong> experimentare consumul <strong>de</strong> apă la cultura <strong>de</strong> soia s-a <strong>de</strong>terminat atât în<br />
condiţii <strong>de</strong> irigare cât şi în condiţii <strong>de</strong> neirigare cu ajutorul meto<strong>de</strong>i directe a bilanţului <strong>de</strong> apă din<br />
sol şi cu metoda indirectă Thornthwaite.<br />
10.2.1. Determinarea consumului <strong>de</strong> apă din sol cu ajutorul meto<strong>de</strong>i directe a<br />
bilanţului <strong>de</strong> apă din sol, în anul 2005<br />
Figura 10.3. prezintă oscilaţia consumului zilnic <strong>de</strong> apă înregistrat în anul 2005.<br />
32.07<br />
40.65<br />
15.74<br />
17.97<br />
50.00<br />
Consum zilnic<br />
Daily consumption<br />
40.00<br />
30.00<br />
20.00<br />
10.00<br />
10.67<br />
10.67<br />
15.74<br />
20.70<br />
25.26<br />
21.03<br />
13.10<br />
17.07<br />
m3/ha<br />
m3/ha<br />
0.00<br />
IV V VI VII VIII IX<br />
Linile / The Mounth<br />
Fig. 10.3. Variaţia consumului zilnic <strong>de</strong> apă în condiţii <strong>de</strong> irigare şi neirigare în anul 2005<br />
Fig. 10.3. Daily water consumption variation in irrigated and non-irrigated conditions in 2005<br />
47
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul X<br />
10.2.2. Determinarea consumului <strong>de</strong> apă din sol cu ajutorul meto<strong>de</strong>i indirecte<br />
Thornthwaite, în anul 2005<br />
Tabelul 10.7. sintetizează v<strong>al</strong>orile consumului tot<strong>al</strong> <strong>de</strong> apă şi <strong>al</strong>e consumului zilnic<br />
înregistrate în perioada <strong>de</strong> vegetaţie a anului 2005 c<strong>al</strong>culate cu ajutorul meto<strong>de</strong>i indirecte<br />
Thornthwaite. În anul doi <strong>de</strong> experimentare 2005, luna cu cel mai ridicat consum <strong>de</strong> apă <strong>al</strong><br />
plantelor a fost luna iulie (1495 m 3 /ha). Consumurile medii zilnice au oscilat în anul 2005 între<br />
17 – 48 m 3 /ha/zi.<br />
S-a stabilit coeficientul <strong>de</strong> corecţie <strong>al</strong> ETP după metoda Thornthwaite (tabelul 10.8.) prin<br />
raportarea consumului zilnic <strong>de</strong>terminat prin metoda bilanţului <strong>de</strong> apă din sol la consumul zilnic<br />
c<strong>al</strong>culat cu ajutorul meto<strong>de</strong>i indirecte Thornthwaite.<br />
Tabelul 10.8.<br />
Table 10.8.<br />
Consumul mediu zilnic-lunar (m 3 /ha/zi) şi coeficientul <strong>de</strong> corecţie <strong>al</strong> ETP după Thornthwaite,<br />
în anul 2005<br />
Daily average consumption/month (m 3 /ha/day) and ETP correction coefficient after<br />
Thornthwaite, in 2005<br />
Consum mediu zilnic pe ha şi coeficientul <strong>de</strong> corecţie<br />
Consum <strong>de</strong> apă după metoda<br />
Water consumption using method<br />
Daily average consumption on ha and correction coefficient<br />
IV V VI VII VIII IX<br />
Thornthwaite 17 32 35 48 40 28<br />
Bilanţului <strong>de</strong> apă din sol<br />
Soil water b<strong>al</strong>ance sheet<br />
Coeficientul <strong>de</strong> corecţie<br />
Correction coefficient<br />
11 16 32 41 18 13<br />
0,63 0,49 0,92 0,85 0,45 0,47<br />
10.3. STABILIREA CONSUMULUI DE APĂ LA CULTURA DE SOIA ÎN<br />
CONDIŢII DE IRIGARE ŞI NEIRIGARE ÎN ANUL 2006<br />
În anul trei <strong>de</strong> experimentare consumul <strong>de</strong> apă s-a stabilit la fel ca şi în primii doi ani în<br />
condiţii <strong>de</strong> irigare şi neirigare, prin metoda directă a bilanţului <strong>de</strong> apă din sol şi cu metoda<br />
indirectă Thornthwaite.<br />
10.3.1. Determinarea consumului <strong>de</strong> apă din sol cu ajutorul meto<strong>de</strong>i directe a<br />
bilanţului <strong>de</strong> apă din sol, în anul 2006<br />
Figura 10.5. prezintă dinamica consumului mediu zilnic <strong>de</strong> apă la cultura <strong>de</strong> soia în<br />
condiţii <strong>de</strong> irigare şi neirigare, <strong>de</strong>terminat cu metoda bilanţului <strong>de</strong> apă din sol.<br />
Din datele prezentate în grafic se poate constata faptul că, în anul 2006, consumul <strong>de</strong> apă<br />
la cultura <strong>de</strong> soia neirigată a oscilat între 6,97 şi 32,52 m 3 /ha iar la cultura <strong>de</strong> soia irigată<br />
consumul <strong>de</strong> apă a oscilat între 15,20 şi 42,19 m 3 /ha. V<strong>al</strong>orile cele mai ridicate <strong>al</strong>e consumului<br />
48
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul X<br />
mediu zilnic <strong>de</strong> apă au fost înregistrate în luna iulie atât în condiţii <strong>de</strong> irigare cât şi în condiţii <strong>de</strong><br />
neirigare.<br />
42.19<br />
23.45<br />
26.73<br />
25.35<br />
Consum zilnic<br />
Daily consumption<br />
50.00<br />
40.00<br />
30.00<br />
20.00<br />
10.00<br />
0.00<br />
15.20<br />
15.20<br />
23.45<br />
26.73<br />
32.52<br />
12.77<br />
17.30<br />
6.97<br />
m3/ha<br />
m3/ha<br />
IV V VI VII VIII IX<br />
Lunile / The Mounth<br />
Fig. 10.5. Variaţia consumului zilnic <strong>de</strong> apă în condiţii <strong>de</strong> irigare şi neirigare în anul 2006<br />
Fig. 10.5. Daily water consumption variation in irrigated and non-irrigated conditions in 2006<br />
10.3.2. Determinarea consumului <strong>de</strong> apă din sol cu ajutorul meto<strong>de</strong>i indirecte<br />
Thornthwaite, în anul 2006<br />
Metoda indirectă Thornthwaite <strong>de</strong> stabilire a consumului <strong>de</strong> apă, presupune estimarea<br />
consumului <strong>de</strong> apă (a evapotranspiraţiei potenţi<strong>al</strong>e) pe baza <strong>de</strong>terminărilor <strong>de</strong> temperatură <strong>al</strong>e<br />
aerului. V<strong>al</strong>orile coeficientului <strong>de</strong> corecţie <strong>al</strong> evapotranspiraţiei potenţi<strong>al</strong>e ETP sunt prezentate în<br />
tabelul 10.12.<br />
Tabelul 10.12.<br />
Table 10.12.<br />
Consumul mediu zilnic-lunar (m 3 /ha/zi) şi coeficientul <strong>de</strong> corecţie <strong>al</strong> ETP după Thornthwaite,<br />
în anul 2006<br />
Daily average consumption/month (m 3 /ha/day) and ETP correction coefficient after<br />
Thornthwaite, in 2006<br />
Consum mediu zilnic pe ha şi coeficientul <strong>de</strong> corecţie<br />
Consum <strong>de</strong> apă după metoda<br />
Daily average consumption on ha and correction coefficient<br />
Water consumption using method<br />
IV V VI VII VIII IX<br />
Thornthwaite 20 36 38 41 20 22<br />
Bilanţului <strong>de</strong> apă din sol<br />
15 23 27 42 25 17<br />
Water consumption from soil<br />
Coeficientul <strong>de</strong> corecţie<br />
0,76 0,65 0,70 1,03 1,27 0,79<br />
Correction coefficient<br />
49
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul X<br />
10.4. STABILIREA CONSUMULUI DE APĂ LA CULTURA DE SOIA ÎN<br />
CONDIŢII DE IRIGARE ŞI NEIRIGARE ÎN ANUL 2007<br />
10.4.1. Determinarea consumului <strong>de</strong> apă din sol cu ajutorul meto<strong>de</strong>i directe a<br />
bilanţului <strong>de</strong> apă din sol, în anul 2007<br />
Dinamica consumului mediu zilnic <strong>de</strong> apă la cultura <strong>de</strong> soia irigată şi neirigată în anul<br />
experiment<strong>al</strong> 2007 poate fi urmărită în figura 10.7.<br />
42.74<br />
17.77<br />
24.87<br />
20.58<br />
Consum zilnic<br />
Daily<br />
consumption<br />
50.00<br />
40.00<br />
30.00<br />
14.73<br />
17.77<br />
24.87<br />
29.84<br />
17.35<br />
13.60<br />
m3/ha<br />
20.00<br />
10.00<br />
0.00<br />
14.73<br />
10.93<br />
m3/ha<br />
IV V VI VII VIII IX<br />
Lunile / The Mounth<br />
Fig. 10.7. Variaţia consumului zilnic <strong>de</strong> apă în condiţii <strong>de</strong> irigare şi neirigare în anul 2007<br />
Fig. 10.7. Daily water consumption variation in irrigated and non-irrigated conditions in 2007<br />
10.4.2. Determinarea consumului <strong>de</strong> apă din sol cu ajutorul meto<strong>de</strong>i indirecte<br />
Thornthwaite, în anul 2007<br />
Tabelul 10.16. prezintă v<strong>al</strong>orile coeficientului <strong>de</strong> corecţie <strong>al</strong> ETP după metoda<br />
Thornthwaite, coeficient <strong>de</strong>terminat prin raportarea consumului diurn <strong>de</strong>terminat prin metoda<br />
bilanţului <strong>de</strong> apă din sol la consumul diurn <strong>de</strong>terminat cu ajutorul meto<strong>de</strong>i indirecte<br />
Thornthwaite.<br />
50
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul X<br />
Tabelul 10.16.<br />
Table 10.16.<br />
Consumul mediu zilnic-lunar (m 3 /ha/zi) şi coeficientul <strong>de</strong> corecţie <strong>al</strong> ETP după Thornthwaite,<br />
în anul 2007<br />
Daily average consumption/month (m 3 /ha/day) and ETP correction coefficient after<br />
Thornthwaite, in 2007<br />
Consum mediu zilnic pe ha şi coeficientul <strong>de</strong> corecţie<br />
Consum <strong>de</strong> apă după metoda<br />
Daily average consumption on ha and correction coefficient<br />
Water consumption using method<br />
IV V VI VII VIII IX<br />
Thornthwaite 17 34 44 46 38 23<br />
Bilanţului <strong>de</strong> apă din sol<br />
Water consumption from soil<br />
15 18 25 43 21 14<br />
Coeficientul <strong>de</strong> corecţie<br />
Correction coefficient<br />
0,87 0,52 0,57 0,93 0,54 0,59<br />
În anul experiment<strong>al</strong> 2007 a fost stabilit, aşa cum s-a arătat, consumul zilnic <strong>de</strong> apă la<br />
cultura <strong>de</strong> soia cu ajutorul meto<strong>de</strong>i directe a bilanţului <strong>de</strong> apă din sol şi cu ajutorul meto<strong>de</strong>i<br />
indirecte Thornthwaite.<br />
Se poate constata faptul că între cele două meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> <strong>de</strong>terminare a consumului <strong>de</strong> apă nu<br />
au existat diferenţe mari în ce priveşte v<strong>al</strong>oarea consumului zilnic <strong>de</strong> apă în perioada <strong>de</strong> vegetaţie<br />
a anului 2007.<br />
V<strong>al</strong>ori puţin mai scăzute <strong>al</strong>e consumului <strong>de</strong> apă sunt semn<strong>al</strong>ate în cazul utilizării meto<strong>de</strong>i<br />
directe a bilanţului <strong>de</strong> apă din sol.<br />
10.5. DETERMINAREA COEFICIENTULUI DE VALORIFICARE A APEI ŞI A<br />
EFICIENŢEI VALORIFICĂRII APEI DE IRIGARE<br />
În cei patru ani <strong>de</strong> experimentare 2004 – 2007 s-a stabilit coeficientul <strong>de</strong> v<strong>al</strong>orificare a<br />
apei tot<strong>al</strong>e în condiţii <strong>de</strong> irigare şi neirigare, precum şi eficienţa v<strong>al</strong>orificării apei <strong>de</strong> irigare.<br />
10.5.1. Determinarea coeficientului <strong>de</strong> v<strong>al</strong>orificare a apei în perioada 2004 – 2007<br />
Coeficientul <strong>de</strong> v<strong>al</strong>orificare a apei s-a c<strong>al</strong>culat în toţi cei patru ani <strong>de</strong> cercetare şi<br />
experimentare şi se obţine făcând raportul dintre consumul tot<strong>al</strong> <strong>de</strong> apă înregistrat în perioada <strong>de</strong><br />
vegetaţie şi producţia medie obţinută.<br />
În cazul experienţei <strong>de</strong> faţă, coeficientul <strong>de</strong> v<strong>al</strong>orificare a apei s-a obţinut prin raportarea<br />
consumului tot<strong>al</strong> <strong>de</strong> apă obţinut în condiţii <strong>de</strong> irigare şi neirigare la producţiile medii obţinute <strong>de</strong><br />
cele trei soiuri <strong>de</strong> soia studiate atât în condiţii <strong>de</strong> neirigare cât şi în condiţii <strong>de</strong> irigare (tabelul<br />
10.17.).<br />
51
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul X<br />
Tabelul 10.17.<br />
Table 10.17.<br />
Coeficientul <strong>de</strong> v<strong>al</strong>orificare a apei (m 3 /ha) în cei patru ani experiment<strong>al</strong>i 2004 – 2007<br />
Water v<strong>al</strong>orification coefficient (m 3 /ha) in four experiment<strong>al</strong> years 2004 – 2007<br />
Anul<br />
Year<br />
2004<br />
2005<br />
2006<br />
2007<br />
Regim <strong>de</strong> apă<br />
Water regime<br />
Neirigat<br />
No-irrigated<br />
Irigat<br />
Irrigated<br />
Neirigat<br />
No-irrigated<br />
Irigat<br />
Irrigated<br />
Neirigat<br />
No-irrigated<br />
Irigat<br />
Irrigated<br />
Neirigat<br />
No-irrigated<br />
Irigat<br />
Irrigated<br />
Soiurile<br />
The<br />
varieties<br />
Consum tot<strong>al</strong> <strong>de</strong><br />
apă<br />
Tot<strong>al</strong> water<br />
consumption<br />
m 3 /ha<br />
Producţia<br />
medie obţinută<br />
Average yield<br />
kg/ha<br />
Coeficientul <strong>de</strong><br />
v<strong>al</strong>orificare <strong>al</strong> apei<br />
Water<br />
v<strong>al</strong>orification<br />
coefficient<br />
Perla 2364 1,66<br />
Agat 3923<br />
2487 1,58<br />
Onix<br />
2654 1,48<br />
Perla 3696 1,21<br />
Agat 4459<br />
3628 1,23<br />
Onix<br />
3679 1,21<br />
Perla 2258 1,50<br />
Agat 3376<br />
2437 1,39<br />
Onix<br />
2523 1,34<br />
Perla 3586 1,11<br />
Agat 3980<br />
3475 1,15<br />
Onix<br />
3677 1,08<br />
Perla 2542 1,42<br />
3598<br />
Agat 2518 1,43<br />
Onix<br />
2707 1,33<br />
Perla 3903 1,18<br />
Agat 4598<br />
3597 1,28<br />
Onix<br />
3796 1,21<br />
Perla 2492 1,42<br />
Agat 3530<br />
2524 1,40<br />
Onix<br />
2748 1,28<br />
Perla 3807 1,08<br />
Agat 4110<br />
3638 1,13<br />
Onix<br />
3857 1,07<br />
10.5.2. Determinarea eficienţei v<strong>al</strong>orificării apei <strong>de</strong> irigare în perioada 2004 – 2007<br />
S-a c<strong>al</strong>culat <strong>de</strong> asemenea în toţi cei patru ani <strong>de</strong> experimentare eficienţa v<strong>al</strong>orificării apei<br />
<strong>de</strong> irigare <strong>de</strong> către cele patru <strong>de</strong> soiuri <strong>de</strong> soia studiate.<br />
Eficienţa v<strong>al</strong>orificării apei <strong>de</strong> irigare s-a c<strong>al</strong>culat prin raportarea sporului <strong>de</strong> producţie<br />
obţinut în urma irigării la norma <strong>de</strong> irigare aplicată în perioada <strong>de</strong> vegetaţie.<br />
52
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul X<br />
Sporul <strong>de</strong> producţie s-a <strong>de</strong>terminat făcând diferenţa între producţia obţinută în condiţii <strong>de</strong><br />
irigare şi cea obţinută în condiţii <strong>de</strong> neirigare exprimată în kg/ha.<br />
V<strong>al</strong>orile obţinute privind eficienţa v<strong>al</strong>orificării apei <strong>de</strong> irigare în cei patru ani<br />
experiment<strong>al</strong>i sunt redate în tabelul 10.18.<br />
Tabelul 10.18.<br />
Table 10.18.<br />
Eficienţa v<strong>al</strong>orificării apei <strong>de</strong> irigare <strong>de</strong> către cele 4 soiuri <strong>de</strong> soia luate în experienţă în câmpul<br />
experiment<strong>al</strong> <strong>de</strong> la Ferma agricolă Mica – ju<strong>de</strong>ţul Mureş, 2004 –2007<br />
The efficiency of irrigation water of <strong>al</strong>l the four types of soy bean took in the experiences in<br />
experiment<strong>al</strong> field of Agriculture Farm Mica – Mureş county, 2004 – 2007<br />
Anul<br />
Year<br />
Soiul<br />
Variety<br />
Spor <strong>de</strong> producţie<br />
datorită irigării<br />
Yield increase because<br />
of the irrigation<br />
kg/ha<br />
Norma <strong>de</strong> irigare<br />
Irrigation norm<br />
m 3 /ha<br />
Eficienţa v<strong>al</strong>orificării<br />
apei <strong>de</strong> irigare<br />
V<strong>al</strong>orification<br />
efficiency of irrigated<br />
water<br />
2004<br />
2005<br />
2006<br />
2007<br />
Perla 1332 3,33<br />
Agat 1141 400<br />
2,85<br />
Onix 1025<br />
2,56<br />
Perla 1328 1,90<br />
Agat 1038 700<br />
1,48<br />
Onix 1154<br />
1,65<br />
Perla 1361 2,72<br />
Agat 1079 500<br />
2,16<br />
Onix 1089<br />
2,18<br />
Perla 1315 2,19<br />
Agat 1114 600<br />
1,86<br />
Onix 1109<br />
1,85<br />
10.6. DETERMINAREA SURSELOR DE APĂ CARE AU CONTRIBUIT LA<br />
ASIGURAREA NECESARULUI DE APĂ LA CULTURA DE SOIA<br />
Pe baza <strong>de</strong>terminării consumului <strong>de</strong> apă în condiţii <strong>de</strong> irigare şi neirigare, s-a stabilit<br />
modul în care au contribuit precipitaţiile, rezerva <strong>de</strong> apă din sol şi norma <strong>de</strong> irigare la asigurarea<br />
necesarului <strong>de</strong> apă <strong>al</strong> culturii <strong>de</strong> soia.<br />
Figura 10.9. ilustrează modul în care au contribuit sursele <strong>de</strong> apă existente la acoperirea<br />
necesarului <strong>de</strong> apă <strong>al</strong> plantelor, în condiţiile unei culturi neirigate.<br />
53
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul X<br />
100%<br />
90%<br />
80%<br />
70%<br />
60%<br />
50%<br />
40%<br />
30%<br />
20%<br />
10%<br />
0%<br />
75.86% 58.30% 75.94% 77.34%<br />
24.14%<br />
41.97%<br />
24.41% 23.06%<br />
2004 2005 2006 2007<br />
From precipitations<br />
Din sol / From soil<br />
Fig. 10.9. Sursele <strong>de</strong> acoperire a consumului <strong>de</strong> apă în condiţii <strong>de</strong> neirigare, 2004 – 2007<br />
Fig. 10.9. The covering sources of water consumption in non-irrigated conditions,<br />
2004 –2007<br />
În condiţiile unei culturi neirigate, precipitaţiile au asigurat în gener<strong>al</strong> peste 70% din<br />
cantitatea <strong>de</strong> apă necesară plantelor în cei patru ani experiment<strong>al</strong>i (2004 – 2007).<br />
În figura 10.10. este prezentat modul în care au contribuit sursele <strong>de</strong> apă la acoperirea<br />
necesarului <strong>de</strong> apă <strong>al</strong> plantelor în condiţii <strong>de</strong> irigare, în cei patru ani <strong>de</strong> cercetare.<br />
100%<br />
90%<br />
66.74% 49.22% 59.07% 66.42%<br />
80%<br />
70%<br />
60%<br />
50%<br />
40%<br />
30%<br />
24.29%<br />
33.19%<br />
30.06%<br />
18.98%<br />
20%<br />
10%<br />
0%<br />
17.59%<br />
14.60%<br />
8.97% 10.87%<br />
2004 2005 2006 2007<br />
From precipitations<br />
Din sol / From soil<br />
Udări / Irrigation<br />
Fig. 10.10. Sursele <strong>de</strong> acoperire a consumului <strong>de</strong> apă în condiţii <strong>de</strong> irigare, 2004 – 2007<br />
Fig. 10.10. The covering sources of water consumption, in irrigated conditions,<br />
2004 – 2007<br />
În condiţii <strong>de</strong> irigare solul a asigurat în medie pe cei patru ani o proporţie <strong>de</strong> aproximativ<br />
25% din cantitatea necesară, precipitaţiile au asigurat o proporţie medie <strong>de</strong> 60%, iar prin irigare<br />
s-a asigurat în gener<strong>al</strong> o proporţie medie <strong>de</strong> peste 10% din cantitatea <strong>de</strong> apă necesară plantelor.<br />
54
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul X<br />
10.7. CONCLUZII PRIVIND DETERMINAREA CONSUMULUI DE APĂ LA<br />
CULTURA DE SOIA ÎN PERIOADA 2004 – 2007<br />
În cei patru ani <strong>de</strong> cercetare, consumul <strong>de</strong> apă la cultura <strong>de</strong> soia a fost <strong>de</strong>terminat cu<br />
ajutorul meto<strong>de</strong>i directe a consumului <strong>de</strong> apă din sol şi cu metoda indirectă Thornthwaite.<br />
Metoda directă <strong>de</strong> <strong>de</strong>terminare a consumului <strong>de</strong> apă din sol se bazează pe <strong>de</strong>terminarea<br />
umidităţii solului la interv<strong>al</strong>e regulate <strong>de</strong> timp, în perioada <strong>de</strong> vegetaţie a celor patru ani<br />
experiment<strong>al</strong>i (2004 – 2007).<br />
Pentru <strong>de</strong>terminarea umidităţii solului s-a aplicat metoda gravimetrică numită şi metoda<br />
clasică. Această metodă a constat în recoltarea <strong>de</strong> probe <strong>de</strong> sol din câmp, cântărirea acestora,<br />
apoi uscarea în etuvă şi cântărirea lor din nou după ce s-au uscat. C<strong>al</strong>cularea cantităţii <strong>de</strong> apă<br />
existentă în sol (umiditatea solului) la momentul respectiv s-a re<strong>al</strong>izat făcând diferenţa între cele<br />
două cântăriri <strong>al</strong>e solului (a solului adus din câmp şi a solului uscat în etuvă).<br />
Consumul <strong>de</strong> apă <strong>de</strong>terminat cu metoda directă a bilanţului <strong>de</strong> apă din sol s-a stabilit în<br />
fiecare an experiment<strong>al</strong> în condiţii <strong>de</strong> irigare şi neirigare.<br />
Pe baza rezultatelor prezentate <strong>de</strong>t<strong>al</strong>iat în acest capitol, se poate <strong>de</strong>sprin<strong>de</strong> concluzia că,<br />
în condiţiile unei culturi irigate, consumul <strong>de</strong> apă <strong>al</strong> plantelor este mai mare comparativ cu cel<br />
re<strong>al</strong>izat în condiţii <strong>de</strong> neirigare.<br />
În ceea ce priveşte oscilaţia consumului zilnic <strong>de</strong> apă în perioada <strong>de</strong> vegetaţie a anilor<br />
experiment<strong>al</strong>i, se poate afirma faptul că, la începutul şi la sfârşitul perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> vegetaţie, s-au<br />
înregistrat v<strong>al</strong>ori mai scăzute <strong>al</strong>e consumului <strong>de</strong> apă, iar la mijlocul perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> vegetaţie, v<strong>al</strong>ori<br />
mai ridicate. Aceasta a coincis cu stadiul <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare <strong>al</strong> plantelor, când cerinţele pentru apă au<br />
fost mai ridicate şi cu perioada cea mai călduroasă din an. De exemplu luna iulie a fost luna în<br />
care s-au înregistrat în gener<strong>al</strong> v<strong>al</strong>ori maxime <strong>al</strong>e consumului zilnic <strong>de</strong> apă.<br />
În cazul în care consumul <strong>de</strong> apă <strong>al</strong> plantelor a fost stabilit cu metoda indirectă<br />
Thornthwaite, bazată pe v<strong>al</strong>orile <strong>de</strong> temperatură înregistrate în perioada <strong>de</strong> vegetaţie şi pe<br />
coeficientul <strong>de</strong> latitudine <strong>al</strong> zonei, în fiecare an a fost întocmit un tabel <strong>de</strong> sinteză cuprinzând:<br />
v<strong>al</strong>orile <strong>de</strong> temperatură din perioada <strong>de</strong> vegetaţie, v<strong>al</strong>oarea ETP în funcţie <strong>de</strong> temperatură,<br />
coeficientul <strong>de</strong> corecţie K L şi apoi v<strong>al</strong>oarea ETP (evapotranspiraţiei potenţi<strong>al</strong>e sau a consumului<br />
<strong>de</strong> apă) în funcţie <strong>de</strong> K L . A fost c<strong>al</strong>culat <strong>de</strong> asemenea şi consumul zilnic <strong>de</strong> apă în perioada <strong>de</strong><br />
vegetaţie a fiecărui an experiment<strong>al</strong>.<br />
S-a constatat faptul că între cele două meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> <strong>de</strong>terminare <strong>al</strong>e consumului <strong>de</strong> apă nu<br />
au existat diferenţe semnificative în ce priveşte v<strong>al</strong>orile obţinute.<br />
De asemenea, în cei patru ani <strong>de</strong> cercetare, s-a <strong>de</strong>terminat coeficientul <strong>de</strong> v<strong>al</strong>orificare a<br />
apei tot<strong>al</strong>e în condiţii <strong>de</strong> irigare şi neirigare, precum şi eficienţa v<strong>al</strong>orificării apei <strong>de</strong> irigare.<br />
55
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul X<br />
În ce priveşte rezultatele obţinute privind coeficientul <strong>de</strong> v<strong>al</strong>orificare a apei tot<strong>al</strong>e, s-a<br />
remarcat faptul că, acesta a înregistrat v<strong>al</strong>ori mai scăzute în condiţii <strong>de</strong> irigare comparativ cu<br />
v<strong>al</strong>orile înregistrate în condiţii <strong>de</strong> neirigare la cele trei soiuri urmărite în experienţă.<br />
Eficienţa v<strong>al</strong>orificării apei <strong>de</strong> irigare s-a c<strong>al</strong>culat prin raportarea sporului <strong>de</strong> producţie<br />
obţinut în urma irigării la norma <strong>de</strong> irigare aplicată în perioada <strong>de</strong> vegetaţie a fiecărui an <strong>de</strong><br />
cercetare.<br />
S-a stabilit în experienţă, atât în condiţii <strong>de</strong> neirigare cât şi în condiţii <strong>de</strong> irigare, modul în<br />
care au contribuit sursele <strong>de</strong> apă existente (sol, precipitaţii şi apa <strong>de</strong> irigare) la acoperirea<br />
necesarului <strong>de</strong> apă <strong>al</strong> culturii <strong>de</strong> soia.<br />
Pe baza rezultatelor înregistrate, se poate afirma faptul că în condiţiile unei culturi<br />
neirigate, precipitaţiile au contribuit în cea mai mare măsură la asigurarea necesarului <strong>de</strong> apă <strong>al</strong><br />
plantelor. Astfel, precipitaţiile au asigurat în gener<strong>al</strong> peste 70% din cantitatea <strong>de</strong> apă necesară<br />
plantelor în cei patru ani experiment<strong>al</strong>i (2004 – 2007).<br />
În condiţii <strong>de</strong> irigare s-a constatat faptul că, pentru a acoperi necesarul <strong>de</strong> apă, proporţia<br />
în care au contribuit sursele <strong>de</strong> apă existente a fost următoarea: solul a asigurat în medie pe cei<br />
patru ani o proporţie <strong>de</strong> aproximativ 25% din cantitatea necesară, precipitaţiile au asigurat o<br />
proporţie medie <strong>de</strong> 60%, iar prin irigare s-a asigurat în gener<strong>al</strong> o proporţie medie <strong>de</strong> peste 10%<br />
din cantitatea <strong>de</strong> apă necesară plantelor.<br />
56
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul XI<br />
Capitolul XI<br />
REZULTATELE ŞI DISCUŢII PRIVIND EFICIENŢA ECONOMICĂ A<br />
CULTURII DE SOIA ÎN CONDIŢII DE IRIGARE ŞI NEIRIGARE<br />
În cadrul experienţelor efectuate în perioada 2004 – 2007, an<strong>al</strong>iza economică a fost<br />
re<strong>al</strong>izată pentru cultura <strong>de</strong> soia în ansamblu, în condiţii diferite <strong>de</strong> cultură. Nu s-au an<strong>al</strong>izat din<br />
punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>al</strong> eficienţei economice producţiile obţinute <strong>de</strong> cele trei soiuri <strong>de</strong> soia studiate,<br />
<strong>de</strong>oarece pe baza rezultatelor obţinute, între cele trei soiuri <strong>de</strong> soia nu s-au înregistrat diferenţe<br />
<strong>de</strong> producţie asigurate statistic.<br />
De asemenea, cele trei soiuri <strong>de</strong> soia studiate s-au dovedit a fi la fel <strong>de</strong> v<strong>al</strong>oroase atât din<br />
punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>al</strong> caracterelor cantitative cât şi din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>al</strong> c<strong>al</strong>ităţii producţiilor<br />
obţinute. Comerci<strong>al</strong>izarea diferenţiată a producţiilor soiurilor <strong>de</strong> soia nu ar fi fost justificată.<br />
Indicatorii economici urmăriţi în ve<strong>de</strong>rea stabilirii profitului obţinut în fiecare an <strong>de</strong><br />
cercetare au fost: costul unitar <strong>de</strong> producţie, preţul <strong>de</strong> vânzare, rata profitului, profitul brut şi<br />
profitul tot<strong>al</strong>.<br />
Costul <strong>de</strong> producţie s-a obţinut în urma raportării cheltuielilor aferente producţiei<br />
princip<strong>al</strong>e la producţia medie, preţul unitar <strong>de</strong> vânzare fiind impus <strong>de</strong> confruntarea cererii cu<br />
oferta şi cheltuielile unitare re<strong>al</strong>izate pentru a obţine 1 kg <strong>de</strong> produs finit.<br />
Profitul s-a c<strong>al</strong>culat ca diferenţă dintre preţul <strong>de</strong> vânzare <strong>al</strong> produsului şi costul unitar <strong>de</strong><br />
producţie. Rata profitului s-a obţinut prin raportarea procentu<strong>al</strong>ă dintre profit şi costul <strong>de</strong><br />
producţie, iar profitul tot<strong>al</strong> se obţine prin înmulţirea profitului unitar cu producţia tot<strong>al</strong>ă.<br />
11.1. CONCLUZII PRIVIND EFICIENŢA ECONOMICĂ A CULTURII DE SOIA<br />
ÎN PERIOADA 2004 – 2007<br />
Figura 11.1. prezintă modul cum a oscilat profitul obţinut la cultura <strong>de</strong> soia în perioada <strong>de</strong><br />
cercetare, 2004 – 2007, în diferite condiţii <strong>de</strong> cultură în ceea ce priveşte regimul <strong>de</strong> irigare şi<br />
tipul <strong>de</strong> fertilizare aplicat în perioada <strong>de</strong> vegetaţie.<br />
Pe baza rezultatelor obţinute în urma an<strong>al</strong>izei eficienţei economice a culturii <strong>de</strong> soia în<br />
perioada <strong>de</strong> cercetare 2004 – 2007, se poate afirma faptul că în condiţiile aplicării fertilizării <strong>de</strong><br />
bază la cultura <strong>de</strong> soia neirigată, s-a obţinut un cost unitar <strong>de</strong> producţie care a oscilat între<br />
1,07 lei/kg şi 1,26 lei/kg. Costul unitar mediu pe perioada <strong>de</strong> cercetare, 2004 – 2007, a fost <strong>de</strong><br />
1,17 lei/kg.<br />
57
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul XI<br />
Rata profitului a variat în această situaţie între 2,90% şi 11,96%. În medie pe perioada <strong>de</strong><br />
cercetare, rata profitului, a înregistrat în condiţii <strong>de</strong> neirigare şi fertilizare <strong>de</strong> bază a culturii <strong>de</strong><br />
soia, o v<strong>al</strong>oare <strong>de</strong> 6,74%.<br />
I2F2<br />
2004-2007<br />
2007<br />
2006<br />
2005<br />
2004<br />
645.20<br />
791.31<br />
841.09<br />
791.51<br />
887.42<br />
I2F1<br />
2004-2007<br />
2007<br />
2006<br />
2005<br />
2004<br />
410.24<br />
529.34<br />
572.67<br />
583.17<br />
767.94<br />
I1F2<br />
2004-2007<br />
2007<br />
2006<br />
2005 94.40<br />
2004<br />
290.10<br />
304.88<br />
313.22<br />
447.89<br />
2004-2007 165.84<br />
2007<br />
181.44<br />
I1F1 2006 136.86<br />
2005 70.61<br />
2004<br />
274.43<br />
0.00 100.00 200.00 300.00 400.00 500.00 600.00 700.00 800.00 900.00 1000.00<br />
Profitul tot<strong>al</strong> / Tot<strong>al</strong> profit (lei/ha)<br />
2004-2007<br />
2007<br />
2006<br />
2005<br />
2004<br />
Fig. 11.1. Oscilaţia profitului tot<strong>al</strong> obţinut la cultura <strong>de</strong> soia, în perioada 2004 – 2007<br />
Fig. 11.1. The tot<strong>al</strong> profit oscillation obtain at soy bean culture, in 2004 – 2007<br />
Profitul tot<strong>al</strong> înregistrat în aceste condiţii a fost cuprins între 70,61 lei/ha şi 274,43 lei/ha<br />
(fig. 11.1.). Profitul mediu pe perioada <strong>de</strong> cercetare, 2004 – 2007, re<strong>al</strong>izat la cultura <strong>de</strong> soia în<br />
condiţii <strong>de</strong> neirigare şi aplicare în perioada <strong>de</strong> vegetaţie a fertilizării <strong>de</strong> bază, a fost <strong>de</strong><br />
165,84 lei/ha.<br />
Tot în condiţiile unei culturi neirigate <strong>de</strong> soia, însă fertilizată în plus cu două fertilizări<br />
foliare <strong>al</strong>ături <strong>de</strong> fertilizarea <strong>de</strong> bază, costul unitar <strong>de</strong> producţie obţinut, a fost cuprins între<br />
1,07 lei/kg şi 1,17 lei/kg, iar pe perioada celor patru ani <strong>de</strong> cercetare, 2004 – 2007, s-a obţinut un<br />
cost unitar mediu, <strong>de</strong> 1,13 lei/kg.<br />
Rata profitului a înregistrat v<strong>al</strong>ori cuprinse între 3,38% şi 14,22%. În medie, pe perioada<br />
<strong>de</strong> cercetare, 2004 – 2007, s-a re<strong>al</strong>izat o rată a profitului în condiţii <strong>de</strong> neirigare şi aplicare a<br />
tipului <strong>de</strong> fertilizare F 2 la cultura <strong>de</strong> soia, <strong>de</strong> 10,10%.<br />
58
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul XI<br />
Profitul tot<strong>al</strong> re<strong>al</strong>izat în aceste condiţii <strong>de</strong> cultură a oscilat între 94,40 lei/ha şi<br />
447,89 lei/ha. Profitul mediu pe perioada <strong>de</strong> cercetare, 2004 – 2007, re<strong>al</strong>izat în condiţiile unei<br />
culturi <strong>de</strong> soia neirigată şi fertilizată cu tipul <strong>de</strong> fertilizare F 2 , adică fertilizarea <strong>de</strong> bază plus două<br />
fertilizări foliare, a fost <strong>de</strong> 290,10 lei/ha.<br />
În condiţiile unei culturi irigate <strong>de</strong> soia şi fertilizată în primul caz doar cu fertilizarea <strong>de</strong><br />
bază, s-a obţinut un cost unitar <strong>de</strong> producţie cuprins, în perioada <strong>de</strong> cercetare, între 0,96 lei/kg şi<br />
1,18 lei/kg. Costul unitar mediu obţinut pe perioada celor patru ani experiment<strong>al</strong>i, 2004 – 2007, a<br />
fost <strong>de</strong> 1,08 lei/kg.<br />
Rata profitului a oscilat în această situaţie între 12,00 % şi 24,50%. În perioada <strong>de</strong><br />
cercetare, 2004 – 2007, s-a înregistrat în condiţiile unei culturi <strong>de</strong> soia irigată şi fertilizată cu<br />
tipul <strong>de</strong> fertilizare F 1 , o rată a profitului medie, <strong>de</strong> 16,42%.<br />
Profitul tot<strong>al</strong> re<strong>al</strong>izat în cei patru ani <strong>de</strong> cercetare în aceste condiţii <strong>de</strong> cultură a variat<br />
între 410,24 lei/ha şi 767,94 lei/ha. Profitul mediu pe perioada <strong>de</strong> cercetare şi experimentare,<br />
2004 – 2007, re<strong>al</strong>izat la cultura <strong>de</strong> soia irigată şi fertilizată cu tipul <strong>de</strong> fertilizare F 1 a fost <strong>de</strong><br />
572,67 lei/ha (fig. 11.1.).<br />
Cultura <strong>de</strong> soia irigată şi fertilizată în <strong>al</strong> doilea caz an<strong>al</strong>izat cu două fertilizări foliare<br />
<strong>al</strong>ături <strong>de</strong> fertilizarea <strong>de</strong> bază a obţinut un cost unitar <strong>de</strong> producţie cuprins între 0,96 lei/kg şi<br />
1,13 lei/kg. În aceste condiţii, s-a obţinut în medie pe perioada <strong>de</strong> experimentare, 2004 – 2007,<br />
un cost unitar <strong>de</strong> 1,04 lei/kg.<br />
Rata profitului a oscilat în această situaţie între 17,67% şi 25,25% în perioada <strong>de</strong><br />
cercetare 2004 – 2007. În medie, pe perioada celor patru ani experiment<strong>al</strong>i, s-a înregistrat, în<br />
condiţiile unei culturi <strong>de</strong> soia irigată şi fertilizată cu tipul <strong>de</strong> fertilizare F 2 , o rată a profitului <strong>de</strong><br />
20,74%.<br />
Profitul tot<strong>al</strong> re<strong>al</strong>izat a variat în perioada <strong>de</strong> cercetare între 645,20 lei/ha şi 887,42 lei/ha.<br />
În cei patru ani <strong>de</strong> cercetare, s-a re<strong>al</strong>izat un profit mediu în condiţii <strong>de</strong> irigare şi aplicare a tipului<br />
<strong>de</strong> fertilizare F 2 , <strong>de</strong> 791,31 lei/ha (fig. 11.1.).<br />
Cele mai scăzute v<strong>al</strong>ori <strong>al</strong>e profitului s-au obţinut în anul experiment<strong>al</strong> 2005. Astfel, în<br />
condiţiile unei culturi neirigate profitul obţinut în cazul fertilizării <strong>de</strong> bază a fost <strong>de</strong> 70,61 lei/ha<br />
iar în cazul celui <strong>de</strong>-<strong>al</strong> doilea tip <strong>de</strong> fertilizare, s-a re<strong>al</strong>izat un profit <strong>de</strong> 94,40 lei/ha. În condiţiile<br />
unei culturi irigate, s-a obţinut un profit <strong>de</strong> 410,24 lei/ha în cazul efectuării fertilizării <strong>de</strong> bază în<br />
perioada <strong>de</strong> vegetaţie şi un profit <strong>de</strong> 645,20 lei/ha în condiţiile efectuării <strong>al</strong>ături <strong>de</strong> fertilizarea <strong>de</strong><br />
bază şi a două fertilizări foliare.<br />
59
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul XII<br />
Capitolul XII<br />
CONCLUZII GENERALE<br />
1. Concluzii privind caracterizarea condiţiilor climatice a perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> cercetare<br />
2004 – 2007<br />
In ce priveşte temperaturile înregistrate în perioada <strong>de</strong> vegetaţie a celor patru ani<br />
experiment<strong>al</strong>i, acestea s-au încadrat în limite consi<strong>de</strong>rate norm<strong>al</strong>e, însă în fiecare an au avut<br />
v<strong>al</strong>ori medii peste v<strong>al</strong>oarea temperaturilor medii multianu<strong>al</strong>e corespunzătoare aceleiaşi perioa<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong> vegetaţie.<br />
Cantitatea <strong>de</strong> precipitaţii căzută în perioada <strong>de</strong> vegetaţie în cei patru ani experiment<strong>al</strong>i<br />
prezintă diferenţe <strong>de</strong> la un an la <strong>al</strong>tul. De asemenea, în cursul aceluiaşi an se înregistrează mari<br />
neuniformităţi privind cantitatea <strong>de</strong> precipitaţii căzută. În cei patru ani <strong>de</strong> cercetare şi<br />
experimentare s-au înregistrat precipitaţii sub media multianu<strong>al</strong>ă.<br />
2. Concluzii privind <strong>al</strong>egerea materi<strong>al</strong>ului biologic experimentat<br />
Soiurile <strong>de</strong> soia testate în experienţele efectuate în perioada <strong>de</strong> cercetare, 2004 – 2007, s-<br />
au dovedit a fi soiuri cu o capacitate <strong>de</strong> producţie ridicată, şi constantă în cei patru ani <strong>de</strong><br />
cercetare. Între soiurile an<strong>al</strong>izate nu s-au i<strong>de</strong>ntificat diferenţe semnificative <strong>de</strong> producţie în cei<br />
patru ani experiment<strong>al</strong>i, <strong>de</strong> aceea toate cele trei soiuri Perla, Agat şi Onix, sunt recomandate a fi<br />
cultivate în continuare în producţie.<br />
3. Concluzii privind interpretarea statistică a rezultatelor <strong>de</strong> producţie<br />
Interpretarea statistică s-a re<strong>al</strong>izat pe baza an<strong>al</strong>izei varianţei privind influenţa interacţiunii<br />
celor trei factori experiment<strong>al</strong>i asupra producţiilor re<strong>al</strong>izate în fiecare an experiment<strong>al</strong>.<br />
Pe baza rezultatelor obţinute se poate afirma faptul că, dintre cei trei factori experiment<strong>al</strong>i<br />
urmăriţi în experienţă, factorul regimul <strong>de</strong> irigare şi factorul tipul <strong>de</strong> fertilizare au influenţat<br />
obţinerea unor diferenţe <strong>de</strong> producţie asigurate din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re statistic <strong>de</strong> către cele trei<br />
soiuri <strong>de</strong> soia.<br />
Pe baza rezultatelor obţinute, se poate afirma faptul că, irigarea a <strong>de</strong>terminat obţinerea<br />
unei producţii medii <strong>de</strong> soia <strong>de</strong> 3,50 t/ha în perioada <strong>de</strong> cercetare. Această producţie a fost<br />
60
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul XII<br />
distinct semnificativ superioară producţiei medii re<strong>al</strong>izată în condiţii <strong>de</strong> neirigare, <strong>de</strong> 2,33 t/ha.<br />
Sporul <strong>de</strong> producţie mediu pe perioada <strong>de</strong> cercetare, re<strong>al</strong>izat datorită irigării a fost <strong>de</strong> 1,17 t/ha.<br />
În ce priveşte influenţa timpului <strong>de</strong> fertilizare aplicat asupra producţiei <strong>de</strong> soia obţinută,<br />
s-a constatat faptul că în condiţiile aplicării fertilizării <strong>de</strong> bază plus două fertilizări foliare, s-a<br />
obţinut o producţie medie <strong>de</strong> 3,11 t/ha, semnificativ superioară producţiei re<strong>al</strong>izată în cazul<br />
aplicării doar a fertilizării <strong>de</strong> bază (2,71 t/ha). Sporul <strong>de</strong> producţie mediu re<strong>al</strong>izat în perioada <strong>de</strong><br />
cercetare datorită efectuării a două fertilizări foliare <strong>al</strong>ături <strong>de</strong> fertilizarea <strong>de</strong> bază a fost <strong>de</strong><br />
0,4 t/ha.<br />
În perioada <strong>de</strong> cercetare şi experimentare, între cele trei soiuri <strong>de</strong> soia, nu s-au înregistrat<br />
diferenţe <strong>de</strong> producţie asigurate statistic, excepţie făcând doar anul 2005, când soiul Onix a<br />
înregistrat o producţie semnificativ superioară martorului, adică soiul Perla. Producţiile medii <strong>al</strong>e<br />
celor trei soiuri re<strong>al</strong>izate în diferite condiţii <strong>de</strong> cultură, în perioada <strong>de</strong> cercetare, 2004 – 2007, au<br />
fost <strong>de</strong> 2,88 t/ha în cazul soiului Perla, <strong>de</strong> 2,87 t/ha în cazul soiului Agat şi <strong>de</strong> 2,98 t/ha în cazul<br />
soiului Onix.<br />
4. Concluzii privind <strong>de</strong>terminarea consumului <strong>de</strong> apă la cultura <strong>de</strong> soia<br />
Pe baza rezultatelor obţinute, se poate <strong>de</strong>sprin<strong>de</strong> concluzia că, în condiţiile unei culturi<br />
irigate, consumul <strong>de</strong> apă <strong>al</strong> plantelor a fost mai mare comparativ cu cel re<strong>al</strong>izat în condiţii <strong>de</strong><br />
neirigare.<br />
Consumul <strong>de</strong> apă a culturii <strong>de</strong> soia, <strong>de</strong>terminat în condiţii <strong>de</strong> neirigare cu ajutorul meto<strong>de</strong>i<br />
directe a bilanţului <strong>de</strong> apă din sol, a oscilat în cei patru ani <strong>de</strong> cercetare, între 3376 m 3 /ha şi<br />
3923 m 3 /ha. Consumul mediu <strong>de</strong> apă, pe perioada <strong>de</strong> cercetare, a culturii <strong>de</strong> soia în condiţii <strong>de</strong><br />
neirigare, a fost <strong>de</strong> 3607 m 3 /ha.<br />
În condiţii <strong>de</strong> irigare, consumul tot<strong>al</strong> <strong>de</strong> apă <strong>al</strong> culturii <strong>de</strong> soia în perioada <strong>de</strong> vegetaţie a<br />
oscilat între 3980 m 3 /ha şi 4598 m 3 /ha, iar consumul mediu pe perioada <strong>de</strong> cercetare, 2004 –<br />
2007, în condiţii <strong>de</strong> irigare, a fost <strong>de</strong> 4287 m 3 /ha.<br />
În ceea ce priveşte oscilaţia consumului zilnic <strong>de</strong> apă în perioada <strong>de</strong> vegetaţie a anilor<br />
experiment<strong>al</strong>i, se poate afirma faptul că, la începutul şi la sfârşitul perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> vegetaţie, s-au<br />
înregistrat v<strong>al</strong>ori mai scăzute <strong>al</strong>e consumului <strong>de</strong> apă, iar la mijlocul perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> vegetaţie, v<strong>al</strong>ori<br />
mai ridicate. Aceasta a coincis cu stadiul <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare <strong>al</strong> plantelor, când cerinţele pentru apă au<br />
fost mai ridicate şi cu perioada cea mai călduroasă din an. De exemplu luna iulie, a fost luna în<br />
care s-au înregistrat în gener<strong>al</strong> v<strong>al</strong>ori maxime <strong>al</strong>e consumului zilnic <strong>de</strong> apă.<br />
61
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul XII<br />
Consumul <strong>de</strong> apă <strong>al</strong> plantelor a fost stabilit şi cu metoda indirectă Thornthwaite. În<br />
această situaţie, în perioada <strong>de</strong> vegetaţie a celor patru ani experiment<strong>al</strong>i, consumul <strong>de</strong> apă a<br />
oscilat între 5400 m 3 /ha şi 6257 m 3 /ha. Consumul <strong>de</strong> apă mediu, pe perioada <strong>de</strong> cercetare,<br />
2004 – 2007, <strong>de</strong>terminat cu metoda indirectă Thornthwaite, a fost <strong>de</strong> 5993 m 3 /ha.<br />
S-a apelat la aceste două meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> <strong>de</strong>terminare a consumului <strong>de</strong> apă, <strong>de</strong>oarece sunt <strong>de</strong>s<br />
utilizate în câmpurile experiment<strong>al</strong>e şi continuă o serie <strong>de</strong> cercetări care s-au <strong>de</strong>sfăşurat <strong>de</strong>-a<br />
lungul mai multor ani în zona subumedă a Transilvaniei. Meto<strong>de</strong>le sunt precise, iar rezultatele<br />
obţinute pot fi recomandate şi utilizate <strong>de</strong> producătorii agricoli, întrucât în experienţă s-a urmărit<br />
stabilirea cât mai exactă a consumului <strong>de</strong> apă la cultura <strong>de</strong> soia în condiţii <strong>de</strong> irigare şi neirigare,<br />
precum şi utilizarea cât mai judicioasă a apei <strong>de</strong> irigare.<br />
5. Concluzii privind <strong>de</strong>terminarea coeficientul <strong>de</strong> v<strong>al</strong>orificare a apei şi eficienţa<br />
apei <strong>de</strong> irigare<br />
În condiţii <strong>de</strong> neirigare, coeficientul <strong>de</strong> v<strong>al</strong>orificare a apei a înregistrat v<strong>al</strong>ori care au<br />
oscilat în perioada <strong>de</strong> vegetaţie a celor 4 ani experiment<strong>al</strong>i cuprinse între 1,28 şi 1,66. În condiţii<br />
<strong>de</strong> irigare, v<strong>al</strong>orile coeficientului <strong>de</strong> v<strong>al</strong>orificare a apei au variat în perioada 2004 – 2007, între<br />
1,07 şi 1,28.<br />
În ce priveşte rezultatele obţinute privind coeficientul <strong>de</strong> v<strong>al</strong>orificare a apei tot<strong>al</strong>e, s-a<br />
remarcat faptul că, acesta a înregistrat v<strong>al</strong>ori mai scăzute în condiţii <strong>de</strong> irigare comparativ cu<br />
v<strong>al</strong>orile înregistrate în condiţii <strong>de</strong> neirigare la cele trei soiuri urmărite în experienţă.<br />
În perioada <strong>de</strong> cercetare şi experimentare 2004 – 2007 eficienţa v<strong>al</strong>orificării apei <strong>de</strong><br />
irigare a culturii <strong>de</strong> soia a avut v<strong>al</strong>ori cuprinse între 1,48 şi 2,85.<br />
În anul experiment<strong>al</strong> 2005, cel mai secetos an din perioada <strong>de</strong> cercetare, s-au înregistrat<br />
cele mai scăzute v<strong>al</strong>ori <strong>al</strong>e eficienţei v<strong>al</strong>orificării apei <strong>de</strong> irigare rezultând astfel că soiurile <strong>de</strong><br />
soia au v<strong>al</strong>orificat cel mai bine apa <strong>de</strong> irigare în acel an.<br />
6. Concluzii privind stabilirea surselor <strong>de</strong> apă care au asigurat necesarul <strong>de</strong> apă <strong>al</strong><br />
culturii <strong>de</strong> soia<br />
Pe baza rezultatelor înregistrate, se poate afirma faptul că în condiţiile unei culturi<br />
neirigate, precipitaţiile au asigurat în medie un procent <strong>de</strong> 70% din cantitatea <strong>de</strong> apă necesară<br />
plantelor în cei patru ani experiment<strong>al</strong>i (2004 – 2007).<br />
În condiţii <strong>de</strong> irigare, proporţia în care au contribuit sursele <strong>de</strong> apă existente a fost<br />
următoarea: solul a asigurat în medie pe cei patru ani o proporţie <strong>de</strong> aproximativ 25% din<br />
62
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Capitolul XII<br />
cantitatea necesară, precipitaţiile au asigurat o proporţie medie <strong>de</strong> 60%, iar prin irigare s-a<br />
asigurat în gener<strong>al</strong> o proporţie medie <strong>de</strong> peste 10% din cantitatea <strong>de</strong> apă necesară plantelor.<br />
7. Concluzii privind eficienţa economică<br />
Profitul mediu pe perioada <strong>de</strong> cercetare, 2004 – 2007, re<strong>al</strong>izat la cultura <strong>de</strong> soia în<br />
condiţii <strong>de</strong> neirigare şi aplicare în perioada <strong>de</strong> vegetaţie a fertilizării <strong>de</strong> bază, a fost <strong>de</strong><br />
165,84 lei/ha. Costul unitar mediu pe perioada <strong>de</strong> cercetare, 2004 – 2007, obţinut în aceste<br />
condiţii, a fost <strong>de</strong> 1,17 lei/kg.<br />
Profitul mediu pe perioada <strong>de</strong> cercetare, 2004 – 2007, re<strong>al</strong>izat în condiţiile unei culturi <strong>de</strong><br />
soia neirigată şi fertilizată cu tipul <strong>de</strong> fertilizare F 2 , adică fertilizarea <strong>de</strong> bază plus două fertilizări<br />
foliare, a fost <strong>de</strong> 290,10 lei/ha. Pe perioada celor patru ani <strong>de</strong> cercetare, 2004 – 2007, s-a obţinut<br />
s-a obţinut în această situaţie, un cost unitar mediu, <strong>de</strong> 1,13 lei/kg.<br />
Profitul mediu pe perioada <strong>de</strong> cercetare şi experimentare, 2004 – 2007, re<strong>al</strong>izat la cultura<br />
<strong>de</strong> soia irigată şi fertilizată cu tipul <strong>de</strong> fertilizare F 1 a fost <strong>de</strong> 572,67 lei/ha. Costul unitar mediu<br />
obţinut pe perioada celor patru ani experiment<strong>al</strong>i, a fost <strong>de</strong> 1,08 lei/kg<br />
În cei patru ani <strong>de</strong> cercetare, s-a re<strong>al</strong>izat un profit mediu în condiţii <strong>de</strong> irigare şi aplicare a<br />
tipului <strong>de</strong> fertilizare F 2 , <strong>de</strong> 791,31 lei/ha. În aceste condiţii, s-a obţinut în medie pe perioada <strong>de</strong><br />
experimentare, 2004 – 2007, un cost unitar <strong>de</strong> 1,04 lei/kg.<br />
Cele mai scăzute v<strong>al</strong>ori <strong>al</strong>e profitului s-au obţinut în anul experiment<strong>al</strong> 2005.<br />
Se poate remarca faptul că pentru re<strong>al</strong>izarea unor producţii ridicate şi rentabile din punct<br />
<strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re economic, aplicarea irigării şi a fertilizărilor foliare <strong>al</strong>ături <strong>de</strong> fertilizarea <strong>de</strong> bază au<br />
avut un rol hotărâtor. Astfel, prin aplicarea irigării şi a tipului <strong>de</strong> fertilizare F 2 , s-a re<strong>al</strong>izat un<br />
profit mediu pe perioada <strong>de</strong> cercetare <strong>de</strong> 791,31 lei/ha, net superior profitului re<strong>al</strong>izat <strong>de</strong> cultura<br />
<strong>de</strong> soia în condiţii <strong>de</strong> neirigare şi aplicare doar a fertilizării <strong>de</strong> bază, <strong>de</strong> 165,84 lei/ha.<br />
63
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Bibliografie<br />
BIBLIOGRAFIE SELECTIVĂ<br />
1. ARDELEAN M., 2009, Metodologia elaborării tezelor <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong>, Ed. Aca<strong>de</strong>micPres<br />
<strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>;<br />
2. BOTZAN M., 1972, Bilanţul apei în solurile irigate, Ed. Aca<strong>de</strong>mică Bucureşti;<br />
3. BUDIU V., 1993, Studiu cu privire la necesitatea irigaţiei în condiţiile zonei subume<strong>de</strong><br />
din Transilvania, Buletinul USA <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>, A-H, 47/2, 75-83;<br />
4. BUDIU V., 1994, Stabilirea coeficienţilor <strong>de</strong> corecţie a evapotranspiraţiei potenţi<strong>al</strong>e în<br />
ve<strong>de</strong>rea avertizării udărilor în sistemele <strong>de</strong> irigaţie, Buletin USA <strong>Cluj</strong> - <strong>Napoca</strong>,<br />
A-H, 48/1, 97-105;<br />
5. DIMANCEA, ŞT., A. DORNEANU, I. BEJAN, C. DRAGNEA, V. RĂDULESCU,<br />
1970, Probleme agricole, Rev. Cere<strong>al</strong>e şi plante tehnice, nr. 3, 32-37;<br />
6. DÎRJA M., 2004, Îmbunătăţiri funciare, Ed. Aca<strong>de</strong>micPres, <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>;<br />
7. DÎRJA M., AL. COLIŞAR, I. PĂCURAR, FL. CORCIOIU, D. DAN, 2008, Economic<strong>al</strong><br />
efficiency of the irrigation regime for s<strong>al</strong>ad and tomato crops in protected areas,<br />
Buletinul <strong>USAMV</strong> <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>, Seria Horticultură, vol. 65; 508-511;<br />
8. GÂDEA ŞTEFANIA, 2003, Fiziologie veget<strong>al</strong>ă, Ed. Aca<strong>de</strong>micPres, <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>;<br />
9. GIOSAN N., I. NICOLAE, GH. SIN, 1986, Soia, Ed. Aca<strong>de</strong>miei Republicii Soci<strong>al</strong>iste<br />
România;<br />
10. GRUMEZA N., O. MERCULIEV, C. TUSA, 1988, Consumul <strong>de</strong> apă <strong>al</strong> plantelor cu<br />
aplicaţii în proiectarea şi exploatarea amenajărilor <strong>de</strong> irigaţii, Redacţia <strong>de</strong><br />
propagandă tehnică agricolă Bucureşti;<br />
11. GRUMEZA N., C. TUŞA, 2000, Consumul <strong>de</strong> apă şi evoluţia teritoriului amenajat pentru<br />
irigaţii din România, Buletinul AGIR, nr.3, Bucureşti;<br />
12. IONESCU-SISEŞTI V. 1971, Culturi irigate, Ed. Didactică şi Pedagogică Bucureşti;<br />
13. IONESCU-SISEŞTI V. şi colab., 1982, Irigarea culturilor, Ed. Ceres, Bucureşti;<br />
14. JINGA I., 1971, Cercetări privind v<strong>al</strong>orificarea prin infiltraţie a apelor rezidu<strong>al</strong>e<br />
provenite <strong>de</strong> la complexele pentru creşterea şi îngrăşarea industri<strong>al</strong>ă a<br />
porcilor, Teză <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong>, IAMB, Bucureşti;<br />
15. JINGA I., I. PLEŞA, S. CÎMPEANU, 1993, Baze pentru experimentarea amenajării<br />
terenurilor agricole în ve<strong>de</strong>rea fertilizării cu ape uzate şi nămoluri provenite din<br />
complexele anim<strong>al</strong>iere în ve<strong>de</strong>rea combaterii poluării solului, Contract ISPIF –<br />
SA Bucureşti;<br />
64
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong> – Bibliografie<br />
16. LUCA E., 1994, Cercetări privind tehnologia şi regimul <strong>de</strong> irigare la porumbul cultivat în<br />
condiţii ecologice din zona subumedă a Transilvaniei, Teză <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong>, <strong>Cluj</strong>-<br />
<strong>Napoca</strong>;<br />
17. LUCA E., Z. NAGY, 1999, Irigarea culturilor, Ed. Genesis Tipo <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>;<br />
18. LUCA E., V. BUDIU, ANA CIOTLĂUŞ, 2008, Exploatarea sistemelor <strong>de</strong> îmbunătăţiri<br />
funciare – Irigaţii, Ed. Risoprint, <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>;<br />
19. LUP A., 1997, Irigaţiile în agricultura României, Ed. Agris – Redacţia Revistelor<br />
Agricole;<br />
20. MAXIM A., 2008, Ecologie gener<strong>al</strong>ă şi aplicată, Ed. Risoprint, <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>;<br />
21. MUREŞANU E., LEONTINA CĂTINAŞ, V. LEGMAN, ADRIANA SĂMĂRTINEAN,<br />
I. TRIFU, 1999, Soiuri timpurii <strong>de</strong> soia pentru Câmpia Transilvaniei,<br />
Contribuţii <strong>al</strong>e cercetării ştiinţifice la <strong>de</strong>zvoltarea agriculturii, vol. V,: 173-192;<br />
22. NAGY Z., E. LUCA, AL. TURDEANU, 1994, Cercetări privind consumul <strong>de</strong> apă <strong>al</strong><br />
princip<strong>al</strong>elor culturi <strong>de</strong> câmp din zona colinară a Transilvaniei, Buletinul IACN,<br />
Seria Agricultură, nr. 48;<br />
23. ONCIA SILVICA, 1999, Cercetări cu privire la consumul <strong>de</strong> apă <strong>al</strong> princip<strong>al</strong>elor culturi<br />
irigate în condiţiile Câmpiei Banatului, Teză <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong>, <strong>USAMV</strong> a Banatului,<br />
Timişoara;<br />
24. ONCIA SILVICA, 2004, Îmbunătăţiri funciare, Ed. Orizonturi Universitare, Timişoara;<br />
25. PĂLTINEANU RODICA, D. CONSTANTIN, A. LUP, IOANA CRĂCIUN, 1981,<br />
Consumul <strong>de</strong> apă şi tehnica <strong>de</strong> irigare a soiei pentru boabe, Rev. Cere<strong>al</strong>e şi<br />
plante tehnice, nr.6;<br />
26. POPESCU I.C., 1978, Consumul <strong>de</strong> apă şi prognoza în irigarea culturilor, Ed. Scrisul<br />
Românesc Craiova;<br />
27. POPESCU GH., D. BUCUR, 1999, Apa şi producţia veget<strong>al</strong>ă, Ed. Gheorghe Asachi,<br />
Iaşi;<br />
28. SUCIU SANDA, E. LUCA, ANCUŢA PUŞCAŞ, ADRIANA HOBAN, N. POP, 2008,<br />
Research regarding the water-consumption at soy bean culture, in experiment<strong>al</strong><br />
years 2005-2006, Buletinul <strong>USAMV</strong> <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>, Seria Horticultură, vol. 65,<br />
654;<br />
29. SUCIU SANDA, E. LUCA, ADRIANA HOBAN, ANCUŢA PUŞCAŞ, N. POP, 2008,<br />
The influence of irrigation on the obtain production on four soy bean variety in<br />
2005-2006, Buletinul <strong>USAMV</strong> <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>, Seria Horticultură, vol. 65, 655;<br />
65
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong><br />
SUMMARY<br />
Introduction<br />
Plants’ life is necessarily related to water, the latter representing the environment where<br />
<strong>al</strong>l vit<strong>al</strong> biochemic<strong>al</strong> processes are conducted.<br />
Acknowledging the major role of water in the life of plants, it is important the one knows<br />
their water requirements during the vegetation period, and how one can meet this need. The<br />
existing water sources in nature contribute in different proportions to provi<strong>de</strong> the water needs of<br />
a culture. Irrigation is the main way to control the provision of crops water requirement during<br />
their vegetation period.<br />
The experiences inten<strong>de</strong>d to <strong>de</strong>termine water consumption of soybean culture using the<br />
soil water b<strong>al</strong>ance method and the Thornthwaite indirect method, during 4 years of research,<br />
2004 – 2007. Based on knowledge of water consumption, one attempted to cover the crop water<br />
requirements using irrigation.<br />
In the four years of research and experimentation, one followed the behavior of three<br />
varieties of soybean, Perla, Agat and Onix, in a non-irrigated and irrigated crops experiment and<br />
<strong>al</strong>so in terms of application of two types of fertilization.<br />
The varieties were <strong>de</strong>veloped at Agricultur<strong>al</strong> Research and Development Station of Turda<br />
and are varieties recommen<strong>de</strong>d for growing in the sub-humid region of Transylvania, as they<br />
meet the requirements of the culture in the area.<br />
Statistic<strong>al</strong> interpretation of the production results<br />
The first factor to be followed in technologic<strong>al</strong> research was the irrigation regime. Based<br />
on the results obtained, it can be said that, during the research, the irrigation resulted in obtaining<br />
a soybean average yields of 3,50 t/ha. This production was distinctly significantly superior to the<br />
average soybean production, performed in non-irrigated conditions, 2,33 t/ha. The average<br />
production growth rate, during the research conducted through irrigation, was 1,17t/ha.<br />
The second experiment<strong>al</strong> factor an<strong>al</strong>yzed was the type of fertilization applied during the<br />
growing season. In this case one followed and an<strong>al</strong>yzed, from a statistic<strong>al</strong> point of view, soybean<br />
yields achieved using basic fertilization with N, P, K, (F 1 ) compared with soybean yields<br />
achieved un<strong>de</strong>r the application of the basic fertilization plus two foliar fertilization with<br />
microelements (F 2 ).<br />
66
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong><br />
The soybean average yield during the research and experimentation, conducted in terms<br />
of applying fertilization type F 2 , was 3,11 t/ha, yields significantly higher compared to the<br />
average production achieved when applying the type of fertilization F 1 (2,71 t/ha). The average<br />
production growth, in the research period, due to the two foliar fertilization besi<strong>de</strong> the basic<br />
fertilization was 0,4 t/ha.<br />
The third experiment<strong>al</strong> factor was the variety. During the research, the three varieties of<br />
soybean have not provi<strong>de</strong>d statistic<strong>al</strong> production variation, except only in 2005, when the variety<br />
Onix has a significantly higher production compared to the witness, which was the Perla variety.<br />
Water consumption of soybean culture<br />
Based on the results obtained, one conclu<strong>de</strong>d that, in conditions of irrigated soybean<br />
crops, water consumption of plants is higher compared to the one achieved in terms of nonirrigation.<br />
The average consumption of water during the research period, when cultivating soybeans<br />
in non-irrigation conditions, was 3607 m 3 /ha and un<strong>de</strong>r irrigation conditions, the average<br />
consumption during the research period, 2004 – 2007 was 4287 m 3 /ha.<br />
The average water consumption during the research period, 2004 – 2007, <strong>de</strong>termined<br />
using the Thornthwaite indirect method, was 5993 m 3 /ha.<br />
Coefficient tot<strong>al</strong> water v<strong>al</strong>orification and the efficiency of irrigation water<br />
v<strong>al</strong>orification<br />
Concerning the results obtained on the over<strong>al</strong>l water v<strong>al</strong>orification rate, it was noted that<br />
it has lower v<strong>al</strong>ues un<strong>de</strong>r irrigation compared with the v<strong>al</strong>ues recor<strong>de</strong>d in terms of non-irrigation<br />
conditions for the three varieties pursued experience.<br />
In the conditions of a non-irrigated irrigated soybean crop, the water v<strong>al</strong>orification rate<br />
<strong>de</strong>termined for the three soybean varieties v<strong>al</strong>ues between 1,28 and 1,66. In the conditions of an<br />
irrigated soybean crop, the water v<strong>al</strong>orification factor has v<strong>al</strong>ues between 1,07 and 1,28.<br />
Following the <strong>de</strong>terminations and c<strong>al</strong>culations, the v<strong>al</strong>ues obtained for the v<strong>al</strong>orification<br />
efficiency of irrigation water by the soybean varieties ranged between 1,48 and 2,85. It was<br />
found that the three varieties studied varieties Agat and Onix have used the best the irrigation<br />
water.<br />
67
Ing. Sanda Suciu<br />
<strong>Rezumat</strong> <strong>al</strong> <strong>tezei</strong> <strong>de</strong> <strong>doctorat</strong><br />
Cover of soybean water requirements<br />
The research period covered the years 2004 – 2007 and established how the existing<br />
water sources (soil, precipitations and irrigation water) have contributed to cover the soybeans<br />
crop water requirements, both in terms on non-irrigation and irrigation conditions.<br />
Based on the results recor<strong>de</strong>d, one can say that in terms of non-irrigated crops, rainf<strong>al</strong>l<br />
contributed largely to the plants necessary water. Thus, rainf<strong>al</strong>l had provi<strong>de</strong>d an average of 70%<br />
of the amount of water nee<strong>de</strong>d by the experiment<strong>al</strong> cultures in the four years (2004 to 2007).<br />
Un<strong>de</strong>r irrigation, it was found that in or<strong>de</strong>r to cover the necessary of water, the extent to<br />
which existing water sources have helped was the following: soil provi<strong>de</strong>d, for those four years,<br />
an average proportion of about 25% of the required amount, rainf<strong>al</strong>l have provi<strong>de</strong>d an average<br />
rate of 60% and the irrigation gener<strong>al</strong>ly provi<strong>de</strong>s a medium proportion of over 10% of the<br />
amount of plants water need.<br />
Economic efficiency<br />
In the experiments performed during the period 2004 – 2007, the economic an<strong>al</strong>ysis was<br />
done for the soybean crop as a whole, un<strong>de</strong>r different conditions of culture. It was not examined<br />
in terms of economic efficiency yields obtained by the three soybean varieties studied, because<br />
the results obtained from three varieties of soybean production have not provi<strong>de</strong>d statistic<strong>al</strong><br />
variation.<br />
The average profit for the research and experimentation period, 2004 – 2007, obtained for<br />
the cultivation of soybeans in irrigated conditions and fertilized using F 1 was 572,67 lei/ha. The<br />
average unit cost obtained during experiment<strong>al</strong> period of four years, was 1,08 lei/kg.<br />
In the four years of research, one obtained an average profit un<strong>de</strong>r irrigation and<br />
fertilization application F 2 , of 791,31 lei/ha. In these circumstances, one obtained an average<br />
(2004 – 2007), a unit cost of 1,04 lei/kg.<br />
68