Nr. 6 / 2009 - Revista PÄdurilor
Nr. 6 / 2009 - Revista PÄdurilor
Nr. 6 / 2009 - Revista PÄdurilor
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Din acest punct de vedere, cu toate greutăţile<br />
întâmpinate de contextul politic şi social în care am<br />
urmat-o, pot afirma că am avut şi din acest punct de<br />
vedere şanse.<br />
Şcoala primară şi gimnazială le-am urmat în<br />
localitatea natală, unde am beneficiat de prezenţa<br />
unor dascăli, învăţători şi profesori, adevăraţi<br />
apostoli ai neamului. Ei sunt cei care mi-au<br />
îndemnat părinţii să merg la şcoală, înclusiv la liceu<br />
şi facultate. În primele două clase primare, pe care<br />
le-am urmat în anii 1946-1948 înaintea aşa-zisei<br />
reforme a învăţământului, am mai apucat să fac<br />
doi ani de religie şi să mergem în fiecare duminică<br />
cu şcoala la biserică, unde eram obligaţi să rostim<br />
Tatăl nostru sau Crezul în faţa enoriaşilor. Dacă<br />
şcoala primară şi gimnazială te iniţiază în tainele<br />
cunoaşterii, liceul îţi asigură nivelul de cultură<br />
generală. Cursurile liceale le-am urmat în perioada<br />
1953-1957 la Craiova şi Tg-Jiu, unde am avut şansa<br />
de a mai avea încă profesori de croială universitară<br />
şi de factură enciclopedică. Chiar şi în acele vremuri<br />
tulburi, sinistre sub raport politic, am întâlnit<br />
profesori care ne-au prezentat pentru prima dată<br />
istoria literaturii române a lui G. Călinescu şi care<br />
ne-au învăţat că, în afară de A. Toma, M. Beniuc,<br />
E. Jebeleanu, M. Banuş, au mai existat în literatura<br />
română şi un Arghezi, Blaga, Barbu, Goga şi alţii,<br />
şi că Eminescu a mai scris şi alte poezii în afară de<br />
Împărat şi proletar. La istorie, pe care am învăţat-o<br />
după manualul lui Roller, profesorul ne-a mai spus<br />
şi cine a fost Iorga sau ce rol a jucat regalitatea în<br />
devenirea modernă a României.<br />
Şcoala de nivel superior, facultatea, te formează<br />
pentru viaţa socială, pentru o anumită profesiune pe<br />
care o vei exercita în agrenajul social. Şi din acest<br />
punct de vedere mă consider un norocos, pentru că<br />
pentru studiile universitare am ales Silvicultura.<br />
În toamna anului 1957 am susţinut examenul<br />
de admitere la Facultatea de Silvicultură din cadrul<br />
fostului Institut Politehnic din Oraşul Stalin unde,<br />
pentru 30 de locuri rezervate absolvenţilor de<br />
liceu, au concurat 427 de candidaţi, respectiv 14<br />
pe un loc, reuşind al treilea, cu media 8,33, media<br />
maximă fiind 8,60, după un concurs foarte sever cu<br />
opt probe: Matematică scris şi oral, Chimie scris<br />
REVISTA PĂDURILOR Anul 124 <strong>2009</strong> <strong>Nr</strong>. 6<br />
şi oral, Botanică scris şi oral, Zoologie şi Bazele<br />
darwinismului numai scris.<br />
După cum se ştie, Silvicultura, ca specializare de<br />
învăţământ superior, oferă o pregătire multilaterală<br />
atât în domeniul ştiinţelor biologice cât şi al<br />
ştiinţelor tehnice. Ea este o profesiune frumoasă,<br />
nobilă şi atrăgătoare întrucât îmbină activitatea de<br />
teren cu cea de birou, oferind satisfacţii multiple<br />
celor care o practică şi oarecare invidie din partea<br />
altor specializări. Acum, la sfârşitul carierei, cred că<br />
această specializare mi s-a potrivit cel mai bine şi<br />
nu cred că în alt domeniu m-aş fi putut realiza la fel<br />
de bine.<br />
Prestigiul unei şcoli superioare îl dau în primul<br />
rând dascălii săi şi în al doilea rând calitatea<br />
studenţilor şi absolvenţilor. Şi din acest punct de<br />
vedere, Silvicultura a fost favorizată.<br />
Chiar dacă, după reforma învăţământului din<br />
anul 1948, şi Silvicultura a trecut printr-o reformă<br />
nu tocmai fericită, prin transferarea sa de la fosta<br />
Şcoală Politehnică din Bucureşti la Braşov, după<br />
nouă ani de funcţionare s-a realizat şi aici un<br />
învăţământ de calitate.<br />
Aici, la Braşov, la Faculatatea de Silvicultură<br />
am avut şansa de a fi studentul unor profesori de<br />
elită şi de mare prestigiu, cum ar fi: prof. Aurel<br />
Rusu la Topografie şi Fotogrametrie, Iuliu Morariu<br />
la Botanică, Rostislav Bereziuc la Meteorologie şi<br />
Climatologie, acad. C.C. Georgescu la Fiziologia<br />
plantelor, Maria Vidraşcu şi Târnoveanu la<br />
Matematică, Al. Săvulescu la Dendrologie, prof.<br />
emerit Emil G. Negulescu şi conf.dr. Ov. Petruţiu<br />
la Silvicultură, Temistocle Redlov la Mecanică<br />
şi Rezistenţă, Mircea Ene la Protecţia Pădurilor,<br />
N. Rucăreanu la Amenajarea pădurilor, Vasile<br />
Andreescu la Exploatarea pădurilor, Silviu<br />
Corlăţeanu la Produse forestiere, acad. Stelian<br />
Munteanu la Corectarea torenţilor, Constantin<br />
Costea la Organizare şi planificare şi alţii.<br />
Foştii asistenţi, ca prof. Darie Parascan la<br />
Botanică, N. Boş la Topografie, V. Stănescu la<br />
Silvicultură, Dendrologie şi Genetică, Iosif Ciortuz<br />
la Amelioraţii Silvice, s-au ridicat la nivelul<br />
maeştrilor lor.<br />
55