Nr. 6 / 2009 - Revista PÄdurilor
Nr. 6 / 2009 - Revista PÄdurilor
Nr. 6 / 2009 - Revista PÄdurilor
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
În final, lucrarea prezentată a fost apreciată pozitiv,<br />
pentru viitor fiind însă necesară însuşirea de către<br />
autori a observaţiilor şi recomandărilor formulate în<br />
cadrul simpozionului.<br />
Caracterul aniversar al acestei manifestări<br />
ştiinţifice nu a constituit un motiv pentru a nu se<br />
formula concluzii şi recomandări pentru continuarea<br />
cercetărilor în domeniul ecologiei forestiere. Într-adevăr,<br />
în baza comunicărilor prezentate şi a dezbaterilor<br />
care au avut loc, au rezultat următoarele:<br />
1. În ultimele decenii nu s-au mai înregistrat progrese<br />
remarcabile de sinteză în domeniul ecologiei<br />
forestiere, îndeosebi în privinţa clasificării pădurilor<br />
după tipuri de pădure, tipuri de staţiuni, tipuri de<br />
ecosisteme, impunându-se noi cercetări în privinţa<br />
clasificării tipologice a ecosistemelor forestiere. Un<br />
progres s-a realizat prin luarea în considerare a tipurilor<br />
de ecosisteme forestiere la clasificarea habitatelor<br />
din România (Doniţă et al., 2005).<br />
2. Continuarea cercetărilor pentru regionarea<br />
ecologică a pădurilor României şi stabilirea de directive<br />
pentru gestionarea durabilă a pădurilor pe<br />
unităţi regionale, acest demers fiind o condiţie pentru<br />
progres în silvicultura românească.<br />
3. Reluarea cercetărilor fundamentale, interdisciplinare,<br />
pregnant ecologice în staţionare de lungă<br />
durată, după modelul celor efectuate în trecut în<br />
Podişul Babadag, punând acum în aplicare mijloacele<br />
moderne de investigaţie şi abordând, în primul<br />
rând, pădurile virgine încă prezente în Carpaţii<br />
româneşti. Actualele cercetări dispersate pe teme<br />
mărunte, neintegrate în programe bine gândite, nu<br />
pot conduce la rezultate satisfăcătoare. Va fi necesar<br />
un program de interes naţional şi internaţional<br />
finanţat prioritar din fonduri comunitare. Amplificarea<br />
şi aprofundarea cercetărilor fundamentale<br />
de ecologie se vor putea înfăptui doar dacă se va<br />
renunţa la multitudinea de studii şi cercetări minore<br />
care abundă la institutul de profil şi la facultăţi de<br />
silvicultură.<br />
4. Dezvoltarea şi amplificarea cercetărilor de ecofiziologie<br />
forestieră atât la Institutul de Cercetări şi<br />
Amenajări Silvice, cât şi la facultăţile de silvicultură,<br />
cu obiective, pe cât posibil, corelate între ele. Astfel<br />
va fi posibilă o mai profundă cunoaştere a legităţilor<br />
de funcţionare a ecosistemelor forestiere în vederea<br />
gestionării durabile a acestora în condiţiile<br />
modificărilor climatice globale.<br />
REVISTA PĂDURILOR Anul 124 <strong>2009</strong> <strong>Nr</strong>. 6<br />
5. De asemenea, s-a propus acordarea importanţei<br />
ce i se cuvine disciplinei de ecologie forestieră<br />
în învăţământul superior silvic. Strategii acestui<br />
învăţământ nu trebuie să neglijeze adevărul potrivit<br />
căruia silvicultura este, în mare măsură, o ecologie<br />
aplicată.<br />
6. Reluarea demersurilor pentru înfiinţarea în<br />
România a unui institut european de cercetări pentru<br />
pădurile naturale, cu precădere pentru cele virgine.<br />
7. Fundamentarea ecologică a programelor regionale<br />
referitoare la reconstrucţia pădurilor degradate<br />
şi/sau destructurate.<br />
8. Dezvoltarea unor noi cercetări pentru<br />
evidenţierea rolului ecologic al perdelelor forestiere<br />
de protecţie în condiţiile consecinţelor modificărilor<br />
climatice globale.<br />
9. Promovarea în silvicultură a conceptului de<br />
eco-economie în gândirea şi fapta factorilor de decizie,<br />
ştiind că ecologia este, de fapt, o economie<br />
concepută şi înfăptuită pe termen foarte lung.<br />
Partea a doua a simpozionului a fost dedicată<br />
aniversării a 80 de ani de la naşterea doctorului inginer<br />
Nicolae Doniţă, membru titular al ASAS.<br />
După un excelent Laudatio expus de dr. Constantin<br />
Bândiu - membru de onoare al ASAS şi de prof.<br />
Darie Parascan - membru titular al ASAS, au rostit<br />
cuvântări omagiale membri ai Academiei şi invitaţi.<br />
Preşedintele Academiei de Ştiinţe Agricole şi<br />
Silvice „Gheorghe Ionescu-Şişeşti”, acad. Cristian<br />
Hera i-a conferit sărbătoritului înalta distincţie<br />
45