Nr. 6 / 2009 - Revista PÄdurilor
Nr. 6 / 2009 - Revista PÄdurilor
Nr. 6 / 2009 - Revista PÄdurilor
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
tul pe funcţiile ecoprotective ale pădurii fără a se<br />
neglija producţia de lemn, ci dimpotrivă, deoarece<br />
criza de energie necesită [i utilizarea lemnului ca<br />
resursă energetică regenerabilă.<br />
Silvicultura apropiată de natură, prin care se<br />
realizează permanenţa, stabilitatea şi productivitatea<br />
ridicată a pădurii, satisface în mai mare măsură<br />
aceste cerinţe comparativ cu alte sisteme silviculturale.<br />
Se reduc şi cheltuielile de gospodărire<br />
prin dirijarea in sensul dorit a proceselor naturale<br />
din ecosistemele forestiere. Iar studiul proceselor<br />
ce se desfăşoară în pădurea virgină permite<br />
perfecţionarea continuă a operaţiunilor de dirijare.<br />
Conceptul promovat se aplică, din ce în ce mai larg,<br />
în 24 de ţări europene în care există organizaţii Pro<br />
Silva funcţionale. Peste tot sunt suprafeţe de pădure<br />
în care se lucrează după principiile silviculturii apropiate<br />
de natură, care pot servi ca modele.<br />
În al doilea referat, susţinut de J. Bauhüs, profesor<br />
la Universitatea din Freiburg (Germania), intitulat<br />
,,Ştiinţa în promovarea silviculturii apropiate de<br />
natură”, s-a ridicat problema managementului adaptiv<br />
al pădurii bazat pe o informare ştiinţifică din ce<br />
in ce mai largă privind efectele aplicării în timp<br />
mai îndelungat a silviculturii apropiate de natură.<br />
Este necesară colaborarea strânsă a stiinţelor cu<br />
practica pentru a stabili aceste efecte, pentru că se<br />
cunoaşte încă prea puţin despre influenţa diversităţii<br />
compoziţiei şi structurii arboretelor asupra funcţiilor<br />
pădurii. S-a relevat că există încă mulţi silvicultori<br />
adepţi ai unui management simplu de exploatare şi<br />
regenerare artificială a arboretelor.<br />
Silvicultura apropiată de natură s-a aplicat mai<br />
mult în păduri private şi mai puţin în cele publice,<br />
neavând încă o solidă bază ştiinţifică. Dar tocmai<br />
această bază trebuie creată pentru a demonstra<br />
performanţele ridicate ale acestei silviculturi.<br />
Al treilea referat, intitulat ,,Bune practici ale<br />
silviculturii apropiate de natură şi provocări pentru<br />
cercetare”, a fost expus de F.S. Frölich, director al<br />
administraţiei forestiere private Lauenburg. S-au<br />
prezentat rezultatele practice ale aplicarii conceptului<br />
silvicultura apropiată de natură în făgetele şi<br />
culturile artificiale din câmpia nord-germană. După<br />
20 de ani de aplicare a tăierilor selective în grupe a<br />
crescut poporţia de lemn gros şi volumul de lemn<br />
la hectar, au scăzut costurile, rezultând un plus de<br />
venit de 5,15 Euro/an/ha.<br />
REVISTA PĂDURILOR Anul 124 <strong>2009</strong> <strong>Nr</strong>. 6<br />
Subiectul celui de al patrulea referat, prezentat<br />
de J.B. Larsen, profesor la Universitatea din Copenhaga,<br />
a fost: ,,Silvicultura apropiată de natură, efort<br />
educaţional şi relaţii publice”. De fapt, s-a făcut<br />
referire la cele 19 tipuri de dezvoltare a pădurii<br />
cu funcţii multiple, stabilite pentru Danemarca pe<br />
baza compoziţiei arboretelor (inclusiv cu specii de<br />
răşinoase autohtone), în care se aplică principiile<br />
silviculturii apropiate de natură. S-a insistat asupra<br />
necesităţii participării populaţiei la stabilirea managementului<br />
pădurilor, a întregului peisaj şi asupra<br />
rolului deosebit al educaţiei în acest sens.<br />
Ultimul referat, prezentat de T. Marghescu, director<br />
regional al Uniunii Internaţionale pentru<br />
Conservarea Naturii (IUCN), intitulat ,,Punctul de<br />
vedere al ONG-urilor şi al IUCN privind utilizarea<br />
durabilă a resurselor forestiere în legătură cu cercetarea<br />
şi educaţia”, a conţinut o scurtă expunere<br />
asupra obiectivelor IUCN [i a posibilităţii de conlucrare<br />
cu Pro Silva Europa pentru o mai largă aplicare<br />
a principiilor silviculturii apropiate de natură,<br />
cel puţin pentru pădurile cuprinse în reţeaua NA-<br />
TURA 2000.<br />
S-ar putea elimina astfel neconcordanţele între<br />
obiectivele ecologice, economice şi sociale. Ar fi<br />
necesară însă şi antrenarea altor organizaţii europene:<br />
cea a proprietarilor de terenuri (ELO), a proprietarilor<br />
de păduri (CPFE) şi cea a administraţiilor<br />
forestiere de stat (EUSTAFOR).<br />
În ultimii ani s-a cerut insistent de către Programul<br />
Naţiunilor Unite pentru Mediu (UNEP) şi de<br />
către Comisia Europeană şi la reuniunile celor opt<br />
ţări dezvoltate economic să se stabilească ,,preţul<br />
naturii”, adică al produselor şi funcţiilor pe care<br />
le asigură natura în care trăieşte societatea umană.<br />
35