Nr. 6 / 2009 - Revista PÄdurilor
Nr. 6 / 2009 - Revista PÄdurilor
Nr. 6 / 2009 - Revista PÄdurilor
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
fertilizanţilor, a combaterii chimice şi controlul<br />
densităţii vânatului.<br />
Funcţia culturală a pădurii îşi regăseşte astăzi<br />
locul cuvenit prin recunoaşterea importanţei pădurii<br />
în asigurarea unui nivel acceptabil al sănătăţii fizice<br />
şi mentale a populaţiei în centrele aglomerate.<br />
Unul din cele mai importante obiective Pro Silva<br />
este cel al conservării întregului spectru al formelor<br />
de viaţă tipice ecosistemelor forestiere, chiar dacă<br />
ele nu prezintă aparent ,,valoare comercială” sau<br />
,,socială”.<br />
Cu privire la speciile forestiere introduse în<br />
cultură, se recunoaşte că aceste specii pot da rezultate<br />
economice pozitive în anumite situaţii. Se<br />
recomandă introducerea lor în cultură limitat şi<br />
numai după testări de lungă durată în zone în care<br />
tipul natural de pădure dă rezultate nesatisfăcătoare<br />
datorită intervenţiei antropice, efectelor schimbărilor<br />
climatice sau dezastrelor naturale.<br />
În cursul anilor, o serie de specialişti din învăţământ,<br />
cercetare şi practică silvică, inclusiv proprietari<br />
de păduri, animaţi de acest concept, au discutat<br />
la consfătuirile organizate de asociaţie şi au căutat<br />
să-l aplice în multe ţări din Europa.<br />
Astfel, după 20 de ani, în pădurile europene<br />
există experimente reuşite de transformare a arboretelor<br />
echiene, multe create artificial, cu alte specii<br />
decât cele staţional indicate, în arborete cu structuri<br />
diversificate, cu compoziţii naturale sau apropiate<br />
de cele naturale, asigurând continuitatea funcţiilor<br />
de producţie şi de protecţie, generând randamente<br />
economice ridicate.<br />
În România concepţia, principiile şi obiectivele<br />
asociaţiei Pro Silva Europa au fost cunoscute încă<br />
din anul 1990. Astfel, în statutul Societăţii ,,Progresul<br />
silvic” s-a menţionat că aceasta ,,se afiliează”<br />
la mişcarea ecologică europeană Pro Silva. Ulterior,<br />
după primul Congres Pro Silva Europa (Besançon,<br />
1993), la care a participat şi preşedintele Societăţii<br />
,,Progresul Silvic” (V. Giurgiu), în statutul acesteia<br />
s-a adoptat formularea potrivit căreia ,,Progresul<br />
Silvic” este membru colectiv al mişcării ecologice<br />
europene ,,Pro Silva”. În literatura de specialitate<br />
s-a făcut recomandarea de a se promova concepţia<br />
Pro Silva în silvicultura românescă (Giurgiu, 1995,<br />
1997, 2001 ş.a.), acolo unde sunt condiţii favorabile<br />
acestui scop. Din păcate, factorii de decizie n-au<br />
recepţionat mesajul.<br />
Consfătuirea, care a marcat a 20-a aniversare<br />
a Pro Silva Europa, s-a desfăşurat în Slovenia, în<br />
zilele de 24-27 septembrie <strong>2009</strong>, în parcul peisagistic<br />
Logarska Dolina, într-un peisaj de munţi înalţi,<br />
cu vârfuri de 2.000-2.500 m, aproape complet<br />
împăduriţi până la 1.700-1.800 m.<br />
De altfel, întreaga Slovenie este bogată în păduri<br />
(1.169.196 ha), iar gradul de împădurire este de<br />
57%, crescând cu 30% \n intervalul 1947-2003.<br />
Peste jumătate din păduri sunt dominate de fag în<br />
arborete pure sau în amestec cu răşinoase sau cu<br />
gorun. Productivitatea medie este de 7,3 m 3 /an/ha,<br />
dar poate ajunge şi la 10 m 3 /an/ha în brădeto-făgete.<br />
Tăierile rase şi păşunatul au fost interzise prin lege<br />
încă din 1948; se fac doar tăieri sub adăpost. Pe<br />
suprafeţe mari se practică cvasigrădinăritul sau chiar<br />
grădinăritul, bazat pe metoda controlului. Asemenea<br />
tăieri sunt posibile pentru că reţeaua de drumuri<br />
este în medie de 20 m/ha, dar ajunge în unele situaţii<br />
şi până la 60 m/ha, iar cu drumurile de scoatere până<br />
la 100 m/ha. Din cele 1.169.000 ha pădure, 65%<br />
sunt în proprietate privată (314.000 proprietari),<br />
iar restul de 35% sunt de stat. Întreaga activitate de<br />
management forestier este asigurată de serviciul silvic<br />
al statului, care întocmeşte amenajamentele cu<br />
planurile decenale şi execută marcarea şi controlul<br />
de regim silvic. Iar starea foarte bună a pădurilor<br />
constatată de noi pe teren, în mai multe situaţii,<br />
atestă eficacitatea acestui mod de gospodărire. De<br />
menţionat că planurile decenale se întocmesc nu<br />
numai pe ocoale dar şi pe regiuni. Se exploatează<br />
anual circa 2.700.000 m 3 lemn, reprezentând numai<br />
40% din creştere, managementul fiind orientat pe<br />
sporirea rezervelor de lemn.<br />
*<br />
În prima zi a consfătuirii, la care au participat<br />
peste 100 de speciali[ti, au fost susţinute patru<br />
referate generale urmate de discuţii şi s-a lucrat<br />
în trei grupe tematice (ştiinţă, practică, educaţiecomunicare).<br />
Primul referat, prezentat de prof.dr. J.F. Schütz,<br />
preşedinte al Pro Silva Europa, a avut ca subiect<br />
„Dezvoltarea silviculturii apropiate de natură<br />
şi rolul Pro Silva Europa”. S-a relevat că, faţă de<br />
cerinţele sporite de asigurare a resurselor de apă şi<br />
energie, de conservare a solurilor şi a biodiversităţii,<br />
de reducere a emisiilor de CO 2<br />
pentru prevenirea<br />
schimbărilor climatice, se pune tot mai mult accen-<br />
34 REVISTA PĂDURILOR Anul 124 <strong>2009</strong> <strong>Nr</strong>. 6