Nr. 6 / 2009 - Revista PÄdurilor
Nr. 6 / 2009 - Revista PÄdurilor
Nr. 6 / 2009 - Revista PÄdurilor
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
multitudinea celor existente, conducând în final la<br />
un unilateralism economic şi la o uniformizare a<br />
structurii pădurilor, cu consecinţe negative pe termen<br />
lung, din care unele sunt imprevizibile. Substituirea<br />
speciilor locale şi introducerea altora, precum<br />
şi realizarea de monoculturi, nu înseamnă numai<br />
modificarea compoziţiei populaţiei de arbori din<br />
ecosistem. Se produc modificări profunde asupra<br />
întregului sistem, se schimbă structura biocenozei<br />
în ansamblul ei, se elimină multe specii din fluxurile<br />
de materie şi energie, adăugându-se altele, se<br />
influenţează evident asupra biotopului în direcţii<br />
diferite, uneori se afectează echilibrul ecologic,<br />
subminând capacitatea biocenozei de a ţine sub control<br />
factorii de mediu.<br />
Alegerea speciilor în compoziţiile de regenerare<br />
după criterii ecologice nu vine în contradicţie<br />
cu interesele economice ale viitorului. Chiar dacă<br />
s-a dovedit experimental superioritatea variantelor<br />
de lucru care folosesc un număr mic de exemplare<br />
de molid la plantare, în zonele de risc la acţiunea<br />
cervidelor din subzona amestecurilor de răşinoase<br />
cu fag se va evita crearea monoculturilor artificiale<br />
de molid, primele expuse acţiunii destabilizatoare<br />
a factorilor biotici şi abiotici din zona supusă<br />
cercetărilor. Nu pot fi concepute păduri stabile şi<br />
rezistente acţiunii factorilor perturbatori biotici şi<br />
abiotici, fără compoziţii de regenerare de tip natural<br />
sau cvasinatural, constituite din specii autohtone<br />
rezistente şi adaptate de milenii la condiţiile de mediu<br />
respective. La punerea în aplicare a principiului<br />
ecologic pentru crearea de arborete în zone expuse<br />
acţiunii cervidelor, trebuie înţeles rolul ecologic<br />
şi economic al tuturor speciilor autohtone, chiar<br />
dacă unele au fost pe nedrept neglijate (frasinul,<br />
paltinul, mesteacănul, plopul, salcia), ele având un<br />
excepţional rol ecologic, mai ales sub raport silvocinegetic.<br />
Având în vedere cele expuse, în compoziţiile<br />
de regenerare din zone cunoscute ca fiind vulnerabile<br />
acţiunii cervidelor, din staţiuni specifice amestecurilor<br />
de răşinoase şi fag, este indicată mărirea<br />
proporţiei de participare a foioaselor (fag, paltin<br />
de munte, frasin) chiar până în jurul valorilor de<br />
50-60%, tocmai în spiritul diversificării din start<br />
a structurii orizontale specifice acestor arborete şi<br />
al posibilităţii creării de arborete cu parametri de<br />
stabilitate optimi. Lucrările de îngrijire şi conducere<br />
a arboretelor ce se vor efectua pe parcursul<br />
dezvoltării acestora se vor preocupa de atingerea<br />
compoziţiei-ţel propuse, de diversificarea profilului<br />
vertical specific, de menţinerea parametrilor de stabilitate<br />
între valori optime conform zonei forestiere<br />
de lucru şi de asigurare a stării calitative şi fito-sanitare<br />
corespunzătoare scopului propus la înfiinţarea<br />
culturilor forestiere. De asemenea exemplarele bine<br />
conformate de paltin, fag, anin, mesteacăn, plop,<br />
salcie se vor menţine peste tot unde este posibil<br />
în zonele cu interes cinegetic sau în zonele expuse<br />
acţiunii nefavorabile a cervidelor, pentru a reduce<br />
presiunea exercitată asupra molidului.<br />
Prin cercetările anterioare (Ichim, 1975, 1990;<br />
Vlad, 2002, 2006) s-a demonstrat că daunele provocate<br />
de vânat acţionează pe două planuri: unul<br />
prin care se aduc prejudicii masei lemnoase (prin<br />
declasarea calitativă) ca urmare a apariţiei putregaiului<br />
pe trunchi, iar celălalt prin slăbirea rezistenţei<br />
arborilor (arboretelor) la vânt şi zăpadă.<br />
Până la alegerea modalităţilor de lucru efective,<br />
este necesar să se stabilească valoarea cantitativă şi<br />
calitativă reală a materialului lemnos ce rezultă din<br />
astfel de arborete, afectate în diferite grade de vânat.<br />
Vătămările provocate de cervide pun, în unele<br />
zone, probleme grele pentru gospodărirea arboretelor<br />
în viitor. Factorul hotărâtor în luarea deciziilor<br />
îl constituie gradul de dezvoltare, respectiv<br />
înălţimea putregaiului pe trunchiul arborelui şi viteza<br />
sa de propagare.<br />
Pentru reconstrucţie ecologică se impune în<br />
primul rând: corelarea efectivelor de vânat cu<br />
posibilităţile de hrană oferite de pădure (aşa încât<br />
pagubele să fie minime), aplicarea unor tehnologii<br />
de regenerare şi conducere a arboretelor care să<br />
ducă la diversificarea structurală şi prin ea la o stabilitate<br />
mai ridicată a arboretelor.<br />
Pentru stabilirea oportunităţii includerii unor<br />
arborete dăunate de vânat în cadrul lucrărilor de<br />
reconstrucţie ecologică, precum şi a alegerii variantei<br />
de lucru, sunt necesare lucrări de teren şi de birou<br />
specifice. Din cadrul lucrărilor de teren fac parte:<br />
inventarierea arboretului; stabilirea zonelor cu<br />
frecvenţa cea mai mare a vătămărilor şi distribuţia<br />
spaţială a acestora în arboret; identificarea şi delimitarea<br />
unor porţiuni (dacă există) care se deosebesc<br />
pregnant de restul arboretului din punct de vedere al<br />
compoziţiei sau al altor criterii amenajistice, unde<br />
28 REVISTA PĂDURILOR Anul 124 <strong>2009</strong> <strong>Nr</strong>. 6