PLANUL LOCAL DE DEZVOLTARE DURABILÄ A SECTORULUI 2
PLANUL LOCAL DE DEZVOLTARE DURABILÄ A SECTORULUI 2
PLANUL LOCAL DE DEZVOLTARE DURABILÄ A SECTORULUI 2
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
45<br />
I.1.4<br />
Cultura<br />
Moto: “Lucrurile nu sunt greu de făcut, totul este să<br />
te pui în starea de a le face” Constantin Brâncuşi<br />
Prezentare<br />
Putem afirma cu certitudine că în arealul bucureştean<br />
cele mai vechi zone de locuire umană se află<br />
pe teritoriul Sectorului 2. Zona la care ne referim era<br />
prielnică din cele mai vechi timpuri existenţei unor<br />
colectivităţi umane.<br />
Acest teritoriu din N-E Bucureştiului s-a dezvoltat<br />
concomitent cu celelalte părţi ale întregului. Câteva<br />
exemplificări sunt utile şi necesare. Primele manufacturi,<br />
pomenite sub numele de fabrici, au fost înfiinţate<br />
în sec. XVIII. Cea mai veche din Bucureşti,<br />
este manufactura de hârtie, pe moşia Fundeni de pe<br />
malul Colentinei, care a funcţionat între 1765-1776.<br />
Sectorul 2 al Capitalei, denumit odinioară (sec.<br />
XIX şi început de XX) sectorul negru al oraşului şi<br />
meritându-şi, din multe puncte de vedere, această<br />
denumire, se bucură azi de existenţa a 109 unităţi<br />
de învăţământ preuniversitar de stat, dintre care renumitele<br />
şcoli şi licee: Cantemir, Centrală de Fete,<br />
Spiru Haret, Iulia Haşdeu, aproape 50 de biserici,<br />
mânăstiri, capele, cea mai veche datând din sec. XVI<br />
(Mânăstirea Plumbuita) şi cea mai nouă din sec. XXI.<br />
Se bucură, de asemenea, de existenţa unor monumente<br />
de arhitectură precum: case de târgoveţi din<br />
sec. XVIII, lăcaşuri bisericeşti, aşezăminte boiereşti<br />
precum Casa Lahovari (sec. XIX) realizată de întemeietorul<br />
şcolii româneşti de arhitectură, Ion Mincu,<br />
Casa Filipescu (sec. XIX) ridicată după planurile arhitectului<br />
francez Louis Blanc (autorul Palatului Ministerului<br />
Agriculturii, al clădirii Facultăţii de medicină<br />
etc.), casă actualmente închiriată Ambasadei SUA în<br />
România, palate aidoma celui construit de Grigore al<br />
IV-lea Ghica pe temeliile unei case strămoşeşti, pe<br />
malul Lacului Tei (1822).<br />
I.1.4.1<br />
Infrastructura culturală<br />
Monumente istorice – statui<br />
Sectorul 2 cuprinde un număr destul de însemnat<br />
de statui: cea a lui C. A. Rosetti, unul din fruntaşii<br />
mişcării de la 1848, amplasată în piaţa cu acelaşi<br />
nume, opera sculptorului Wladislaw (Vladimir) Hegel,<br />
autor al mai multor lucrări pe teritoriul României<br />
la finele sec. XIX şi începutul sec. XX. La intersecţia<br />
Străzii Vasile Lascăr cu străzile Thomas Masarik<br />
(fostă Fucik) şi Batiştei se află monumentul omului<br />
politic Vasile Lascăr, creaţia lui C. Horvath în 1908.<br />
Operă de excepţie este grupul statuar închinat altui<br />
mare om politic G. C. Cantacuzino (1845-1898) realizat<br />
la intrarea în Grădina Icoanei, în 1904, de către<br />
Ernest Dubois, figură de seamă a neo-clasicismului<br />
francez. În secolul XX, am menţiona, în primul rând,<br />
statuia lui Theodor Pallady, aflată în curtea Muzeului<br />
cu acelaşi nume de pe Strada Spătarului, operă<br />
a marelui Gheorghe Anghel, apoi lucrarea închinată<br />
de Constantin Baraschi neuitatului I. Luca Caragiale,<br />
aflată în prezent pe Str. Maria Rosetti, bustul lui<br />
Miguel Cervantes din Piaţa Spaniei, realizat de Ion<br />
Jalea, monumentul „1907” operă a lui Naum Corcescu,<br />
ce urmează a fi inaugurat în Piaţa Florilor,<br />
Ştefan Luchian, turnat în beton după sculptura<br />
modelată de Ion Vlad şi amplasat în Parcul Ioanid,<br />
Maternitatea, cioplită în piatră după modelul lui Ion<br />
Vlasiu şi aflată în Grădina Icoanei, bustul lui Iuliu<br />
Maniu şi cel al lui Corneliu Coposu, fruntaşii mişcării<br />
ţărăniste – primul aflat în curtea sediului PNŢCD,<br />
din Bdul Carol I, autor Tudor Panait, al 2-lea aflat<br />
pe Str. Batiştei nr. 24 A, autor Gh. Iliescu-Călineşti,<br />
bustul Generalului Andronic, erou naţional armean,<br />
aflat în curtea Bisericii Armeneşti, de pe Bdul<br />
Carol I, bustul lui Giuseppe Garibaldi, donat de<br />
statul italian (autor anonim), o serie de sculpturi<br />
consacrate alergătorului olimpic (autor Lelia Zuaf),<br />
discobolului (autor Boris Caragea), atleţilor (autor<br />
Daniel Panait), canotorilor, aflate în incinta complexului<br />
Sportiv Dinamo.<br />
În Parcul Tei se află o fântână decorativă, restaurată<br />
în 2002, dar şi lucrări precum “Balade şi legende”,<br />
sculptată în piatră de Geta Caragiu, “I. L. Caragiale”,<br />
realizată tot în piatră, autor necunoscut, “Pasăre”,<br />
realizată în inox şi montată pe un soclu placat cu<br />
travertin, opera sculptorului Constantin Popovici,<br />
iar în Parcul Circului descoperim o lucrare abstractă,<br />
executată în piatră, autor Silvia Radu. În curtea<br />
bisericii Popa Soare a fost amplasat, în anul 2004,<br />
bustul filozofului Petre Ţuţea, în viziunea sculptorului<br />
Vasile Gorduz.<br />
O categorie aparte o constituie cele 4-5 cruci de<br />
piatră – de sec. XVIII sau XIX – amplasate în diferite<br />
locuri, cu prilejul unor momente istorice de seamă,<br />
cea mai veche, de la intersecţia străzilor Popa Soa-