PLANUL LOCAL DE DEZVOLTARE DURABILÄ A SECTORULUI 2
PLANUL LOCAL DE DEZVOLTARE DURABILÄ A SECTORULUI 2
PLANUL LOCAL DE DEZVOLTARE DURABILÄ A SECTORULUI 2
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
23<br />
Se observă că în intervalul 2000-2005 a avut loc o<br />
trecere de la forma de proprietate majoritară de stat<br />
la proprietatea privată, cea mai mare creştere înregistrându-se<br />
la microîntreprinderi şi întreprinderi mici<br />
şi mijlocii. În ceea ce priveşte întreprinderile mari, a<br />
avut loc o schimbare a formei de proprietate, însă<br />
într-un ritm mai lent.<br />
La sfârşitul anului 2005 în Sectorul 2 al Municipiului<br />
Bucureşti erau 21.417 agenţi economici din care<br />
21.391 (99%) proprietate majoritară privată.<br />
După clasele de mărime, la sfârşitul anului 2005,<br />
predomină societăţile tip “micro” (având până la 9<br />
salariaţi) în număr de 19.316, adică 90% din totalul<br />
unităţilor economice.<br />
Cifra de afaceri pentru unităţile locale active<br />
pe activităţi ale economiei naţionale,<br />
în anul 2005<br />
milioane lei (RON)<br />
16.000<br />
14.000<br />
12.000<br />
10.000<br />
8.000<br />
6.000<br />
4.000<br />
2.000<br />
0<br />
000<br />
00<br />
00<br />
Industria prelucratoare<br />
2004<br />
2005<br />
Energie electrică şi termică, gaze<br />
şi apă<br />
Construcţii<br />
Comerţ cu ridicata şi cu amănuntul;<br />
repararea şi întreţinerea<br />
autovehiculelor, motocicletelor şi a<br />
bunurilor personale şi gospodăreşti<br />
Tranzacţii imobiliare, închirieri şi<br />
activităţi de servicii prestate în<br />
principal întreprinderilor<br />
Se observă că la nivelul Sectorului 2 cea mai mare<br />
cifră de afaceri se înregistrează în comerţ, urmat de<br />
industrie, servicii şi activităţi de construcţii.<br />
Distribuţia agenţilor economici pe principalele ramuri<br />
economice şi ponderea lor în economia Sectorului se<br />
prezintă astfel: comerţ (54%), industria prelucrătoare<br />
(15%), servicii (11%), energie (9%), construcţii (6%).<br />
(Clasificarea s-a realizat în funcţie de cifra de afaceri<br />
a companiilor din domeniile amintite.)<br />
I.1.2.2<br />
3%<br />
1% 1%<br />
11%<br />
15%<br />
9%<br />
6%<br />
Comerţ 54%<br />
Construcţii 6%<br />
Energie 9%<br />
Industrie 15%<br />
Sursa: Institutul Naţional de Statistică, 2005<br />
Comerţul<br />
54%<br />
Tranzacţii Servicii 11%<br />
Poştă, telecomunicaţii 1%<br />
Transport 3%<br />
Hoteluri, restaurante 1%<br />
Activităţile comerciale deţin cea mai mare pondere<br />
în economia Sectorului, dezvoltarea acestora fiind<br />
impulsionată şi de dispunerea Sectorului (cu avantajul<br />
că reprezintă o poartă de intrare-ieşire spre zonele<br />
de E, SE, NE ale ţării) şi de tradiţia comercială<br />
îndelungată.<br />
După anii 90, activităţile de comerţ se desfăşoară<br />
în unităţi private care s-au dezvoltat cu preponderenţă<br />
în vechile spaţii comerciale existente, dar şi în<br />
noi spaţii amenajate şi modernizate, de mărime mică<br />
şi mare. Activitatea comercială este mai intensă în<br />
zone precum: Şos. Ştefan cel Mare, Şos. Colentina,<br />
Şos. Pantelimon, Calea Moşilor, Bd. Ferdinand, Şos.<br />
Iancului.<br />
În ultimii ani, a fost observată o tendinţă de transformare<br />
a unor apartamente aflate la parterul blocurilor<br />
în spaţii comerciale, permiţând astfel o creştere<br />
a suprafeţelor cu destinaţia de comerţ fără investiţii<br />
prea mari, aceasta în detrimentul unor spaţii comerciale<br />
mai mari care nu sunt utilizate eficient şi<br />
care nu îndeplinesc criteriile necesare unui comerţ