Monografia (document PDF) - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Monografia (document PDF) - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Monografia (document PDF) - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Presă şi cenzură în Basarabia. Documente şi comentarii<br />
la o strae grea, ca asta. Baştinaşii locuitori ai Basarabiei – moldovenii la ştiinţa de carte sunt cei<br />
de pe urmî, afarî numai de ţîgani. Şi dup asta pot sî mai zicî toţi aciea, ce au avut toatî putinţa se<br />
vie spre ajutorul poporului, cei, ce conduceau zemstvele Basarabiei, nobilii dvoreni, cei, ce şi astăzi<br />
strigî, cî voesc numai binele norodului,– pot ei sî mai zicî, cî sunt binevoitorii poporului? Binevoitorii,<br />
cari recunosc, cî pasul întăi pentru ridicarea propăşirei al moldovenilor <strong>din</strong> Basarabia este<br />
numai aşezarea în locul şcolelor ruseşti şcoli moldoveneşti, nu se mulţămesc numai cu binevoitori,<br />
însî iau toate măsurele, ca sî se împlineascî durerosul gînd . Furtuna . (caractere latine)<br />
Furtună<br />
Basarabia nr. 40, 11 octombrie4, 1906, p.1<br />
***<br />
„Ce ne găteşte nouă ziua viitoare”?<br />
« S-apropie 17 octombrie; s-apropie ziua, la care stăpînirea preaînaltî în anul trecut – 1905<br />
prin manifestul împăratului Neculai II nea făgăduit nouă cetăţănilor ţărei ruseşti darea drepturilor<br />
cetăţeneşti, darea slobozeniilor, nea făgăduit schimbări, în întregul trai al poporului Rusiei.<br />
Pentru întreaga ţarî ziua aceasta a fost o sărbătoare, căci numai în zîua aceasta poporul întîia-şi<br />
datî a putut sî se răsufle îndeplin şi sî bee <strong>din</strong> limpedele izvor al slobozeniilor. Şi cîte patimi a<br />
suferit poporul Rusiei după sărbătoarea aceasta, iar tot odatî ziua de 17 octomvrie rămâne şi păn<br />
acuma o zi de bucurie, de nădejde în viitor şi de cre<strong>din</strong>ţî în marele puteri ale norodului, care după<br />
luptă cu vrăjmaşii săi biurocraţii-cîrmuitori. Ş-acuma, cînd ziua aceasta s-apropie în mintea fiecăruia<br />
creşte o întrebare: ce ne aduce nouă ziua de 17 octomvrie? Şi cum noi trebui s-o întîlnim?<br />
Şi cînd te gîndeşti despre aceasta, de odatî, nici nu ştii, ce poţi să răspunzi la întrebările acestea,<br />
şi cînd te gîndeşti despre aceasta, de odatî nici nu ştii, ce poţi sî răspunzi la întrebările de az, îţi<br />
spui: v-om trăi şi vom videa. Dar cu aşa răspuns nu poci, sî te mulţămeşti şi tu iarăşi începi a te<br />
uita împrejur. Şi ce vezi?<br />
Dintr-o parte, grupările obşteşti înainte, adica acelea, cari cer schimbări în viaţa poporului<br />
nostru pentru propăşirea lui parc-au adormit, parcî au pierdut focul acela, care ardea în sînul lor.<br />
Apăsările şi asprimele stăpînirei au făcut pe ele să-şi ascundî afacerile lor, lea făcut sî retragî puterele<br />
sale înapoi spre sîne şi sî le îndrepte la luptî prin ascuns. Şi într-adevăr, lupta, care pîn acuma<br />
mergea făţiş între stăpînire şi între popor, acuma se face într-un chip secret.. Revoluţionarii azvîrl<br />
boambe în părtaşii stăpînitârei de az, sfărîmă cu încetu mehanismul ocărmuirei biurocratice, iar<br />
stpînirea face toate chipurile sî-i zătreascî: sî-i înfunde prin temniţi, sî-i ucidă după judecata de<br />
război şi altele. Şi numai răufăcătorii <strong>din</strong> „soiuzu adevăraţilor ruşi” sau „<strong>din</strong> cuta negră »<br />
P. Basarabeanu<br />
Basarabia nr. 40, 11 octombrie, 1906, p.2<br />
“Hronica românească” –<br />
Ce zice lumea despre despre expoziţia românească.<br />
La expoziţia <strong>din</strong> Bucureşti au venit mii şi mii de oameni <strong>din</strong> toate părţile lumii. Toţi au fost<br />
fermecaţi de bogăţia expoziţiei şi lăudau munca românilor. Scriitorii nemţi, francezi, unguri –<br />
toţi scriu că aşa exp. nu au văzut de mult prin orientul/răsăritul bătrânei Europe.<br />
Dar afarî de frumuseţe şi bogăţie, expoziţia mai are pentru toţi Românii şi o altă însemnătate<br />
În ea s-au adunat Români <strong>din</strong> toate părţile pentru a-şi strânge mâna frăţeşte şi a se bucura, cî i-a<br />
învrednicit Dumnezeu să petreacă împreună.<br />
Au venit sî vadî minunile expoziţiunii mulţi Români <strong>din</strong> Transilvani, Bucovina, Macedonia şi<br />
cîţiva <strong>din</strong> iubita noastră Basarabie.<br />
– 97 –