Monografia (document PDF) - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Monografia (document PDF) - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Monografia (document PDF) - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Maria Danilov<br />
Iar noi stăm în sfînta biserică şi ascultăm nuştiu ce neînţelegînd nimic, şi nuştiu ce roagî preotul<br />
lui Dumnezeu sau ocărăşte pe cineva <strong>din</strong> noi cu cuvinte răle.<br />
***<br />
Noi moldovenii avem istoria noastră, avem obiceiurile noastre naţionale.<br />
Mărimea poporului ce ţine numai prin propăşire şi mare băgare în samî a intereselor lui naţionale.<br />
Şi, ca viţa <strong>din</strong> marele neam – român, moldovenii trebuie sî trăiascî în temeiul obiceiurilor<br />
neamului lor.<br />
Pentru asta nouă ne trebuiesc şcoala şi biserica noastre naţionale, cari ne-or împlini nevoile<br />
noastre sufleteşti şi religioase.<br />
Altmintrelea noi nu vom pieri pentru istorie în lupta cea mare, care acuma fierbe în Rusia».<br />
Alexandresco<br />
Basarabia nr. 40, 11 octombrie, 1906, p.1<br />
Însemnătatea şcolii naţionale<br />
«Nui de mirare, cînd se spune, că multe naţiuni streine <strong>din</strong> împărăţie stau pe scara cea mai<br />
jos a propăşirii, cî întunicimea lor e nespusî, cî ele au înrădăcinat cele mai multe cre<strong>din</strong>ţi deşerte..<br />
Regimul, care silea <strong>din</strong>tăi copiii poporului se înveţe limba streinî, se cunoascî numai scriitorii şi<br />
istoria străinî şi oprindu-i de a avea cunoştinţî de istoria lor întrupatî, de scriitorii şi poeţii lor, de<br />
înaintaţii şi vitejii neamului şi,mai ales, de învăţătura în limba mamî, nemilostiv regim a făcut tot.<br />
Ca sî adoarmî toate simţirele poporului strein şi sî-l cufunde în cea mai adîncă întunicime.<br />
Temeiul propăşirii este şcoala. Ridicarea poporului se face numai prin învăţătură. Însă despre<br />
aceasta iată ce zice luminata minte a merelui învăţător Disterverg: „fie-cari, cine recunoaşte, cî<br />
starea hotărîtî pentru propăşirea copilului trebui să fie temeiul, pe care se zideşte înainte a lui<br />
propăşire şi învăţătura, nu va fi împotriva punerii, cî învăţătorul îi dator se folosascî la învăţătură<br />
cu acea limbî, în care vorbesc copiii păn nu începu veni la şcoalî”. Şi într-adevăr, dezlegarea limbei<br />
a copilului, e recunoscut, merge <strong>din</strong>preunî cu propăşirea minţei lui. Copilul deprinde a numi tot,ce<br />
vede el în jurul lui prin auz de la oameni, ce-l împrejurî pe dînsu. Din zi în zi limbajul <strong>din</strong>preuna<br />
cu mintea lui se lărgeşte. Simţirele copilului cresc după cum se măreşte cercul, pe care el îl vede<br />
în jurul lui. Al doilea scarî de propăşire este şcoala şi ia trebui sî-i mulţămeascî toatî dorinţa lui<br />
de ştiinţî. Însă şcoala, unde învăţătura cî dă în limbă streinî, nu răspunde la cererea copilului.<br />
Învăţătorul îl pune sî înveţe în limba necunoscutî numirele lucrurilor, cari el deacu le numeşte în<br />
limba mamî. Copilul începe a învăţa nişte cuvinte fără nici un interes; dorinţa lui de ştiinţî nu întîlneşte<br />
mulţămire şi încurînd adoarme. Copilul învaţî numai nişte cuvinte fără nici o iubire şi peste<br />
o bucatî de vreme cu totu sărăceşte de învăţăturî. La asămenea şcoli copilul se duce fără nici o<br />
tragere de inimă şi la urmî atît o urăşte, cî chiar şi fug de dînsa. Iatî de ce prin şcolele ruseşti prin<br />
locuri cu popor rus mulţi copii fug de şcoalî, chiar mulţi n-o scot la cap, şi chiar acei cari o mîntue<br />
rămîn cu vr-o sutî două de cuvinte ruseşti, pe cari cu vreme, ne avînd de dînsele nici un folos, cu<br />
totul le uitî. Iatî de ce şi înţăleptul învăţător rus Uşinski zice, cî învăţătura trebui se fie în limba, în<br />
care vorbeau copiii acasî. S-înţălege, cî învăţătura în limba străinî dărîmî tot temeiul învăţăturei,<br />
recunoscut de pedagogie şi psihologie (în cunoaşterea sufletului). Asămenea şcoalî nu aduce nici<br />
un folos, ba <strong>din</strong> contra cei mai mare pagubî: ea împietreşte propăşirea poporului. Oamenii, <strong>din</strong><br />
copilărie răciţi către carte, nu se mai interesează sî citeascî, pierd-toatî încrederea în carte, în<br />
învăţăturî, în şcoli. Aceasta neîncredere aduce la aceea, cî părinţii cu greu dau copiii la şcoli şi<br />
chiar de tot nu-i dau. Toate acestea aduc cei mai adîncî întunicime în popor, după ce şi soarta lui<br />
se lasî tot mai jos şi mai jos. Vrajmaşii poporului, folosinduse cu întunicimea lui, au chip al jăpue<br />
<strong>din</strong> toate părţile şi al face încî sî le mulţumeascî. Oprirea limbei prin şcoli a adus şi pe basarabeni<br />
– 96 –