Monografia (document PDF) - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Monografia (document PDF) - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Monografia (document PDF) - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Presă şi cenzură în Basarabia. Documente şi comentarii<br />
să adune în jurul său pe E. Gavriliţă, N. Adronovici, V. Hartia, N. Popovschi, N. Florov ş.a., în scopul<br />
creării unui partid naţional-democrat (unii „nu cunoşteau deloc limba moldovenească”) 440 . În<br />
mare parte, vom observa că toate acele trei grupări basarabene reprezentau în fond o platformă<br />
socială destul de moderată, care încearcă să împace reformele sociale cu principiile naţionale. La<br />
rândul său, Ştefan Ciobanu intervine cu aprecieri contradictorii: iniţial afirmă precum „ca toate<br />
acele trei grupări erau destul de îndepărtate ca ideologie”, ca mai apoi să susţină prompt: „toate<br />
aceste trei grupări urmăreau cam aceleaşi scopuri” 441 . În contextul subiectului luat în dezbatere,<br />
mult mai important pentru noi este să observăm şi altceva: cum putem noi explica faptul că<br />
boierul/ nobilul Emanuil Gavriliţă s-a pomenit în această mişcare socială împreună cu alte categorii<br />
sociale, mult mai radicale decât cea a boierilor moderaţi (M. Feodosiu, Paul Gore, Pavel<br />
Dicescu)?<br />
Fenomenul Stere: vechiul revoluţionar îi va uni pe toţi. Ştefan Ciobanu îşi derulează firul<br />
intervenţiei ştiinţifice „pe viu”. Pentru că istoria mişcării naţionale <strong>din</strong> Basarabia de la începutul<br />
secolului XX, mai era pentru el o istorie trăită. Revoluţia rusă, susţine Ştefan Ciobanu, „îl aduce<br />
prin Basarabia pe vechiul revoluţionar Constantin Stere, profesor la Universitatea <strong>din</strong> Iaşi. […], el<br />
se simţi dator în a veni în ajutorul Moldovenilor” 442 . După mai multe consfătuiri cu localnicii angajaţi<br />
în lupta de emancipare socială şi naţională, el reuşeşte sa-i unească pe studenţii revoluţionari<br />
(cap Pan Halippa) cu reprezentanţii mişcării moderate a lui Ion Pelivan şi Emanuil Gavriliţă. Cu<br />
„foarte multe greutăţi”, susţine Ştefan Ciobanu, – „se pune la cale scoaterea unui ziar moldovenesc<br />
cu denumirea de „Basarabia” 443 . În contextul amintit, G. Ibrăileanu scria către Brătiecu<br />
Voineşti (15 aprilie 1906): „Ţin să vă fac cunoscută o mare bucurie. Am pătruns şi în Basarabia.<br />
Am trecut 200 de exemplare şi au trecut prin cenzură (revista Viaţa Românescă, – n.a. M.D.). Să fie<br />
cauza „liberalismului” rusesc ori a anarhiei? Nu ştiu, căci Stere, care ar putea să mă lumineze, e în<br />
Basarabia: scoate, adică pregăteşte să scoată un ziar românesc. Aşadar, o revistă, a noastră, şi un<br />
ziar, românesc, în Basarabia! […]” 444 . Este cunoscut faptul că, banii pentru editarea ziarului, iniţial<br />
au venit <strong>din</strong> partea guvernului Român. Într-o scrisoare către Barbu Catargiu – <strong>din</strong> 14 ianuarie<br />
1906 – Constantin Stere aminteşte despre banii prevăzuţi pentru Basarabia: „plecând la Chişinău,<br />
am luat cu mine 10 000 ruble (27 000 lei) pentru a începe gazeta, apoi încă 3 500 ruble (aproape<br />
10 000 lei) pe care le-am depus odată cu petiţia de autorizarea gazetei la guvernator” 445 . Ajutorul<br />
fraţilor <strong>din</strong> dreapta Prutului a fost benefic pentru basarabeni. Visul acestora de a avea o gazetă<br />
românească a devenit realitate.<br />
***<br />
Ne-am referit până acum la intenţiile lui Ştefan Ciobanu de a schiţa un scurt istoric al mişcării<br />
de emancipare naţională de până la anul 1906, care a condus la întemeierea primei gazete în<br />
limbă română. În ziua de 24 mai, stil vechi „vede lumina primul număr al „gazetei naţional democratice”<br />
scrise cu slove chirilice, titlul fiind imprimat însă cu litere latine”. Din capul locului, Ştefan<br />
Ciobanu intervine cu o apreciere sintetică asupra publicaţiei: „însăşi faptul apariţiei unui ziar în<br />
limba românească în Basarabia este un mare eveniment pentru istoria noastră culturală, chiar<br />
dacă acest ziar n-ar pune chestiunile revindecărilor noastre naţionale […]. Analizând conţinutul<br />
articolelor publicate în acest ziar, ten<strong>din</strong>ţa lui generală, concepţiile autorilor, tragem la concluzia<br />
că ziarul „Basarabia”, de la primul număr şi până la ultimul, este pătruns de ideea emancipării<br />
440<br />
Gheorghe Negru, Presa de limbă română <strong>din</strong> Basarabia şi Regatul României sub impactul cenzurii ţariste..., p. 6; Ion Pelivan,<br />
Amintiri, România Nouă, nr. 24, 1906, p. 2.<br />
441<br />
Ion Pelivan, Amintiri..., p. 6-7.<br />
442<br />
Ibidem, p. 7.<br />
443<br />
Ibidem, p. 7.<br />
444<br />
Zidu Ornea, Viaţa lui Constantin Stere, Editura Universul, Chişinău, 2005, p. 367.<br />
445<br />
Ibidem, p. 371.<br />
– 87 –