Monografia (document PDF) - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Monografia (document PDF) - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Monografia (document PDF) - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Maria Danilov<br />
gre când toate rânduielile bisericeşti, precum şi cele politiceşti şi obşteşti, se prefac în alt feli[...].<br />
Noi trebuie să ne arătăm socotelniţele şi cugetările despre alte resursuri ale Bisericii Besarabiei<br />
şi a neamului moldovenesc [...], trebuie să alcătuim <strong>din</strong> nou lucrurile bisericeşti, potrivit cu interesele<br />
moldoveneşti” Iată de ce, cu rugăminte fierbinte, venim către cetitorii să trimită redacţiei<br />
jurnalul nostru scrieri şi articole despre prefacerea şi înnoirea lucrurilor” 570 . De asemenea, reapar<br />
materiale cu subiect istoric şi, care nu sunt altceva decât nişte incursiuni în istoria românilor <strong>din</strong><br />
dreapta Prutului: scrisori mănăstireşti despre „domnii Ţării Moldovei care au domnit şi câţi ani<br />
au fost domni [...] 571 .<br />
Protoiereul Constantin Popovici, redactorul revistei, era convins că lumină duhovnicească<br />
poate ajunge la românul basarabean doar prin intermediul şcolii naţionale, iar pentru acest scop<br />
nobil era neapărat nevoie de a trezi dorinţa moldoveanului de a se deştepta: „trebuie să slujim<br />
deşteptării norodului şi el ne va preţui osteneala noastră şi ne va mulţumi nouă” 572 .<br />
Un lucru este cert: clerul „moldovean” în acele clipe de mari prefaceri ale vieţii naţionale şi spirituale<br />
<strong>din</strong> Basarabia anului 1917 era în epicentrul evenimentelor sociale. Drumul Luminii însă – care<br />
nu putea fi altul decât întregirea neamului românesc de pretutindeni – era încă searbăd, neclar<br />
pentru preoţimea basarabeană abia-abia ieşită <strong>din</strong> întunericul unui secol de ţarificare/ rusificare, de<br />
înstrăinare de neam şi de Ţară. Conştiinţa lor identitară era încă foarte confuză în exprimare. Pentru<br />
că zice protoiereul Ioan Andronic în „Cuvânt”: „Şi cum atunci prin arătarea Sf. Fecioare în biserică,<br />
n-au sosit îndată şi darul cel de mântuire, ci au mai trecut vreme pân’ la naşterea lui Hristos, aşa şi<br />
acum prin aşezarea „Sfatului Ţării” nu zicem că, s-au mântuit norodul moldovenesc de robia sufletească<br />
şi trupească, ci numai s-au însemnat o cale, un drum de izbăvire, – s-au arătat întru întunericul<br />
vieţii o zare de lumină, care în viitor ne vesteşte o zi mândră şi frumoasă (s.n.– M.D.)” 573 .<br />
Cert este că jurnalul bisericesc s-a inclus totalmente în lupta pentru emancipare naţională.<br />
Revista preia, multiplică, publică aproape totul <strong>din</strong> ceea ce poate îndemna la o redeşteptare a<br />
spiritului amorţit al basarabenilor. În acea stare de avânt general, de forfotă revoluţionară, –<br />
jurnalul bisericesc era în avangardă. Ceea ce ar trebui să subliniem, în primul rând, este, fără<br />
îndoială, faptul că preoţimea basarabeană nu era/nu a fost una totalmente adormită si/sau rusificată.<br />
Si acest fenomen poate fi lesne observat <strong>din</strong> liantul acelor evenimente şi fapte ce întregesc<br />
tabloul general al anilor 1917/1918. Cum altfel am putea explica faptul, că în adunarea eparhială<br />
<strong>din</strong> Chişinău, <strong>din</strong> 19-20 aprilie 1917, au fost prezenţi nu numai preoţii, după cum era de fapt obişnuit<br />
să se petreacă asemenea manifestări, ci şi „dascălii şi starostii bisericeşci”, iar preşe<strong>din</strong>te al<br />
adunării fost ales „mireanul Gurschi”, după cum se anunţa în numărul „Luminătorului” <strong>din</strong> luna<br />
mai 1917 574 . În acelaşi număr al revistei a fost publicată şi adresarea „Către preoţii moldoveni”<br />
(18 aprilie 1917) lansată de către Comitetul organizatoric al Partidului Naţional Moldovenesc cu<br />
prilejul întrunirii ce s-a petrecut la Chişinău 575 . Se sublinia, între altele, că „lucrarea cea mare abia<br />
îi începută. Partidul trebuie să adune în sânul său toată suflarea moldovenească: ţăranii, moldovenii,<br />
preoţii şi mirenii [...]. În trecut preoţimea moldovenească n-a luptat cum ar fi trebuit pentru<br />
dreptăţile norodului nostru, aşa cum a luptat de pildă preoţimea românească <strong>din</strong> Transilvania<br />
(s.n.– M.D.) şi ei s-au plecat la voia stăpânirii vechi, uitând norodul în întuneric şi robie”. 576 Pentru<br />
că fruntaşii Partidului Naţional Moldovenesc erau convinşi: „[...] dacă fiecare preot va lucra în<br />
satul său după ideile democratice şi naţionale ale stăpânirii celei noi [...], putem fi încre<strong>din</strong>ţaţi<br />
570<br />
Către cliroşanii Basarabiei, Luminătorul, nr. 5 [mai]1917, p. 6-7.<br />
571<br />
Pr. Nicolae Murea, Materiale pentru istoria Moldovei (<strong>din</strong> scrisorile mănăstireşti), Luminătorul, nr. 9 [septembrie] 1917, p.<br />
58-64.<br />
572<br />
Prot. Constantin Popovici, Măsurile neapărate pentru luminarea moldovenilor, Luminătorul, cartea a XII [decembrie], 1917, p.<br />
54-55.<br />
573<br />
Ibidem, p. 18.<br />
574<br />
Adunarea eparhială, Luminătorul, nr. 5, 1917, p. 54-55; în şe<strong>din</strong>ţa adunării eparhiale <strong>din</strong> 19-20 aprilie, un mic discurs a<br />
susţinut Paul Gore, vicepreşe<strong>din</strong>tele Partidului Naţional Moldovenesc <strong>din</strong> Basarabia.<br />
575<br />
Către preoţii moldoveni, Luminătorul, nr. 5, 1917, p. 56-60.<br />
576<br />
Ibidem, p. 58.<br />
– 110 –