Rezumat tezÄ doctorat - USAMV Cluj-Napoca
Rezumat tezÄ doctorat - USAMV Cluj-Napoca
Rezumat tezÄ doctorat - USAMV Cluj-Napoca
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
UNIVERSITATEA DE ŞTIINŢE AGRICOLE ŞI MEDICINĂ<br />
VETERINARĂ CLUJ-NAPOCA<br />
ŞCOALA DOCTORALĂ<br />
FACULTATEA DE AGRICULTURĂ<br />
Specializarea: Management şi marketing în agricultură<br />
Ing. Ec. CAMELIA-IOANA ALEXA<br />
REZUMAT TEZĂ DE DOCTORAT<br />
ABSTRACT OF THE PhD THESIS<br />
CERCETĂRI PRIVIND IMPACTUL PREGĂTIRII<br />
PROFESIONALE ÎN DOMENIUL<br />
ANTREPRENORIATULUI<br />
RESEARCH ON THE IMPACT OF CONTRACTING<br />
TRAINING COURSES<br />
CONDUCĂTOR ŞTIINŢIFIC<br />
Prof. Univ. Dr. EMILIAN MERCE<br />
<strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong><br />
2012
UNIVERSITATEA DE ŞTIINŢE AGRICOLE ŞI MEDICINĂ<br />
VETERINARĂ CLUJ-NAPOCA<br />
ŞCOALA DOCTORALĂ<br />
FACULTATEA DE AGRICULTURĂ<br />
Specializarea: Management şi marketing în agricultură<br />
ING. EC. CAMELIA-IOANA ALEXA<br />
REZUMAT TEZĂ DE DOCTORAT<br />
ABSTRACT OF THE PhD THESIS<br />
CERCETĂRI PRIVIND IMPACTUL PREGĂTIRII<br />
PROFESIONALE ÎN DOMENIUL ANTREPRENORIATULUI<br />
RESEARCH ON THE IMPACT OF CONTRACTING TRAINING<br />
COURSES<br />
CONDUCĂTOR ŞTIINŢIFIC<br />
Prof. Univ. Dr. EMILIAN MERCE<br />
<strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong><br />
2012
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
MULŢUMIRI<br />
Adresez calde mulţumiri D-lui Prof. Dr. Emilian Merce, conducătorul ştiinţific al<br />
acestei teze de <strong>doctorat</strong>, pentru încrederea acordată, îndrumarea şi informaţiile preţioase<br />
oferite pe tot parcursul realizării acestei cercetări.<br />
De asemenea, adresez mulţumiri tuturor membrilor echipei de management şi de<br />
implementare a contratului nr. 135/04.04.2012, încheiat cu Fundaţia pentru promovarea<br />
agriculturii şi a economiei regionale FAER - Reghin – Mureş: „Studiu de diagnoză a<br />
situaţiei actuale în vederea implementării proiectului POSDRU/92/3.1/S/61872<br />
„Antreprenoriatul, de la idee la succes” prin care a fost finanţată cercetarea în teren.<br />
Sincere mulţumiri adresez colectivului Departamentului de Ştiinţe Economice<br />
pentru sprijinul şi încurajările oferite în realizarea acestei lucrări ştiinţifice.<br />
Mulţumesc familiei mele pentru înţelegerea şi susţinerea morală acordată în toată<br />
această perioadă.<br />
ACKNOWLEDGEMENTS<br />
I would like to thank to Phd theacher Emilian Merce, scientific leader of this<br />
theses, for their trust, guidance and valuable information throughout their achievement of<br />
this research.<br />
Also thank all members of the management team and the implementation of the<br />
contract nr. 135/04.04.2012, between <strong>USAMV</strong> CN and FAER Reghin-Mures,<br />
Diagnostic study of the current situation to implement the project<br />
POSDRU/92/3.1/S/61872 „Entrepreneurship, from idea to success” which was funded<br />
research in the field.<br />
Sincerely thanks to all the staff from the Economic Science Departemnt from<br />
<strong>USAMV</strong> CN for support and encouragement in conducting this theses.<br />
I would like to thank to my family for their understanding and moral support given<br />
during this period.<br />
2
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
CUPRINS<br />
INTRODUCERE................................................................................................................ 7<br />
PARTEA I-a. STADIUL ACTUAL AL CUNOAŞTERII.............................................. 8<br />
CAPITOLUL I. CULTURA ANTREPRENORIATUL ÎN ROMÂNIA.................. 8<br />
1.1. ANTREPRENORIATUL ÎN DIFERITE CONTEXTE....................................... 8<br />
1.1.1. Concepte, teorii.......................................................................................... 8<br />
1.1.2. Antreprenorul şi managerul....................................................................... 8<br />
1.1.3. Importanţa antreprenoriatului.................................................................... 8<br />
1.1.4. Motivatia şi ideea – esenţiale în iniţierea unei afaceri.............................. 8<br />
1.1.5. Principii de manifestare ale antreprenorilor.............................................. 8<br />
1.2. MEDIUL IMM-URILOR ÎN ROMÂNIA........................................................... 9<br />
1.2.1. Starea mediului de afaceri din România..................................................... 9<br />
1.2.2. Analiza situaţiei înmatriculărilor de firme................................................. 9<br />
1.2.3. Analiza suspendărilor de activitate............................................................. 9<br />
1.2.4. Analiza dizolvărilor şi radierilor de firme.................................................. 10<br />
1.2.5. Analiza cazurilor de insolvenţă.................................................................. 10<br />
1.2.6. Stimularea activităţii antreprenoriale......................................................... 10<br />
1.3. IMPORTANŢA EDUCAŢIEI ÎN ECONOMIA ANTREPRENORIALĂ......... 10<br />
PARTEA a II-a MATERIAL ŞI METODĂ.................................................................... 11<br />
CAPITOLUL II. AREALUL CERCETĂRII............................................................ 11<br />
2.1. CARACTERIZAREA REGIUNILOR DE DEZVOLTARE NORD-VEST,<br />
11<br />
CENTRU, NORD EST ŞI SUD-MUNTENIA...........................................................<br />
2.1.1. Organizarea administrativ-teritorială......................................................... 11<br />
2.1.2. Localizare geografică................................................................................ 11<br />
2.1.3. Caracteristici demografice.......................................................................... 11<br />
2.2. CARACTERIZAREA JUDEŢELOR BISTRIŢA-NĂSĂUD, MUREŞ, SUCEAVA<br />
ŞI ARGEŞ........................................................................................................................................ 12<br />
2.2.1. Caracteristici geografice, demografice...................................................... 12<br />
2.2.2. Principalii indicatori de caracterizare a mediului economic………………12<br />
2.2.2.1. Şomajul……………………………………………………………12<br />
2.2.2.2. Populaţia ocupată civilă, pe activităţi ale economiei naţionale… 12<br />
2.2.2.3. Unităţile locale active din industrie, construcţii, comerţ şi alte<br />
sectoare, pe activităţi şi clase de mărime…………………………………………… 13<br />
2.2.2.4. Indicii producţiei industriale şi indicii valorici ai cifrei de<br />
13<br />
afaceri din industrie .............................................................................................<br />
2.2.3. Caracteristici geografice, demografice ale localităţilor............................. 13<br />
CAPITOLUL III. METODELE DE CULEGERE ŞI ANALIZĂ A DATELOR...... 14<br />
3.1. DEFINIREA PROBLEMEI………………………………………………………14<br />
3.2. CONCEPEREA PROTOCOLULUI DE LUCRU………………………..………14<br />
3.3. CULEGEREA INFORMAŢIILOR..................................................................... 14<br />
3.3.1. Determinarea eşantionului.......................................................................... 14<br />
3.3.2. Elaborarea instrumentului de cercetare....................................................... 15<br />
3
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
3.3.3. Formarea echipei de cercetare şi ancheta pilot........................................... 15<br />
3.3.4. Întocmirea bazei de date............................................................................. 15<br />
3.4. ANALIZA ŞI INTERPRETAREA INFORMAŢIILOR..................................... 15<br />
3.4.1. Metode de estimare a calităţii serviciilor de educaţie............................... 15<br />
3.4.2. Metode de analiză a datelor........................................................................ 16<br />
3.5. REDACTAREA RAPORTULUI DE CERCETARE..................................................... 16<br />
PARTEA a III-a. REZULTATE ŞI DISCUŢII............................................................... 17<br />
CAPITOLUL IV. DIAGNOZA MEDIULUI ECONOMIC...................................... 17<br />
4.1. PROFILUL RESPONDENŢILOR....................................................................... 17<br />
4.1.1. Profilul socio-demografic........................................................................... 17<br />
4.1.2. Implicarea în mediul economic................................................................... 19<br />
4.2. ANALIZA MEDIULUI DE AFACERI............................................................... 20<br />
4.2.1. Particularităţile companiilor....................................................................... 20<br />
4.2.2. Tendinţe ale statutului profesional.............................................................. 22<br />
CAPITOLUL V. IMPACTUL CURSURILOR DE FORMARE<br />
PROFESIONALĂ.............................................................................................................. 24<br />
5.1. INFLUENŢA EXPERIENŢEI ANTERIOARĂ ASUPRA CURSURILOR....... 24<br />
5.1.1. Experienţa anterioară.................................................................................. 24<br />
5.2. ESTIMAREA CALITĂŢII CURSURILOR DE FORMARE<br />
PROFESIONALĂ................................................................................................................ 25<br />
5.2.1. Evaluarea generală a calităţii cursurilor..................................................... 25<br />
5.2.2. Estimarea calităţii cursurilor pe baza metodei SERVQUAL...................... 25<br />
5.2.3. Estimarea utilităţii cursurilor...................................................................... 27<br />
5.3. PERCEPŢIA ASUPRA BENEFICIILOR CURSURILOR................................. 27<br />
5.4. FACTORII DE INFLUENŢĂ ASUPRA PERCEPŢIEI CALITĂŢII<br />
28<br />
CURSURILOR DE CALIFICARE PROFESIONALĂ......................................................<br />
5.4.1. Influenţa sexului respondenţilor................................................................. 28<br />
5.4.2. Influenţa venitului respondenţilor............................................................... 30<br />
5.4.3. Influenţa categoriei de apartenenţă............................................................ 31<br />
5.4.4. Influenţa nivelului de educaţie.................................................................... 33<br />
CONCLUZII ŞI PROPUNERI................................................................................... 34<br />
BIBLIOGRAFIE.......................................................................................................... 39<br />
REZUMAT ÎN LIMBA ENGLEZĂ ......................................................................... 46<br />
4
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
CONTENTS<br />
INTRODUCTION ...................................................................................................... 7<br />
PART I. LITERATURE REVIEW.............................................................................. 8<br />
CHAPTER I. THE CULTURE OF ENTREPRENEURSHIP IN ROMANIA.............. 8<br />
1.1. ENTREPRENEURSHIP IN DIFFERENT CONTEXTS................................ 8<br />
1.1.1. Concepts, theories................................................................................... 8<br />
1.1.2. Entrepreneur and manager...................................................................... 8<br />
1.1.3. Importance of entrepreneurship.............................................................. 8<br />
1.1.4. Motivation and that idea - essential in starting a business..................... 8<br />
1.1.5. Principles of manifestation of entrepreneurs.......................................... 8<br />
1.2. ENVIRONMENT OF SME’S COMPANIES IN ROMANIA........................ 9<br />
1.2.1. Status of the business environment in Romania..................................... 9<br />
1.2.2. Situation analysis of the company registrations..................................... 9<br />
1.2.3. Analysis suspensions activity................................................................. 9<br />
1.2.4. Analysis of dissolution and deregsitration of companies....................... 10<br />
1.2.5. Analysis cases of insolvency.................................................................. 10<br />
1.2.6. Stimulating entrepreneurial activity....................................................... 10<br />
1.3. IMPORTANCE OF EDUCATION IN ENTREPRENEURIAL ECONOMY 10<br />
PART II. MATERIAL AND METHOD...................................................................... 11<br />
CHAPTER II. RESEARCH AREA......................................................................... 11<br />
2.1. CHARACTERIZATION OF DEVELOPMENT REGIONS NORTH-WEST<br />
CENTER, NORTH-EAST AND SOUTH MUNTENIA………………………… 11<br />
2.1.1. Organization administrative-territorial................................................... 11<br />
2.1.2. Geographical location............................................................................. 11<br />
2.1.3. Demographic characteristics.………………………………………….. 11<br />
2.2. CHARACTERIZATION OF BISTRIŢA-NĂSĂUD, MUREŞ, SUCEAVA<br />
AND ARGEŞ COUNTIES………………………………………………………..<br />
12<br />
2.2.1. Geographical, demographic characteristics…………………………… 12<br />
2.2.2. The main indicators of the economic environment………………….... 12<br />
2.2.2.1. Unemployment………………………………………………… 12<br />
2.2.2.2. Employed civil population on national economic activity…… 12<br />
2.2.2.3. Local units active in industry, construction, trade and other<br />
sectors on activities and class size…………………………………………… 13<br />
2.2.2.4. Indices of industrial production and value indices of turnover<br />
in industry……………….………………………………………………………...<br />
13<br />
2.2.3. Geographical, demographic characteristics of the localities…………….. 13<br />
CHAPTER III. METHODS FOR COLLECTING AND ANALYSIS OF THE<br />
14<br />
DATA……………………………………………………………………...…….……..<br />
3.1. IDENTIFY THE PROBLEM........................................................................... 14<br />
3.2. ESTABLISH THE WORK PROTOCOL........................................................ 14<br />
3.3. DATA COLLECT............................................................................................ 14<br />
3.3.1. Establish the sample................................................................................ 14<br />
5
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
3.3.2. Questionnaire design............................................................................... 15<br />
3.3.3. Establish the research team and pilot test of the questionnaire............... 15<br />
3.3.4. Setup of the data base.............................................................................. 15<br />
3.4. ANALYSIS AND INTERPRETATION OF THE FINDINGS...................... 15<br />
3.4.1. Methods to estimate the quality of education services........................... 15<br />
3.4.2. Analysis Methods.................................................................................... 16<br />
3.5. REPORT ON RESEARCH FINDINGS..................................................................... 16<br />
PART III. RESULTS AND DISCUSSION ................................................................. 17<br />
CHAPTER IV. ECONOMIC ENVIROMENT DIAGNOSE................................ 17<br />
4.1. RESPONDENTS’ PROFILE........................................................................... 17<br />
4.1.1. The Socio-Demographic Profile............................................................. 17<br />
4.1.2. Involment in the Economic Environment............................................... 19<br />
4.2. ANALYSIS OF THE BUSINESS ENVIRONMENT..................................... 20<br />
4.2.1. The particularities of the companies....................................................... 20<br />
4.2.2. Trends of the employment status............................................................ 22<br />
CHAPTER V. TRAINING COURSES IMPACT................................................... 24<br />
5.1. PAST EXPERIENCE INFLUENCE ON THE COURSES............................. 24<br />
5.1.1. Past experience........................................................................................ 24<br />
5.2. QUALITY’S ESTIMATION OF THE TRAININGS...................................... 25<br />
5.2.1. General evaluation of the trainings’ quality…………………………… 25<br />
5.2.2. Quality estimation of the trainings using the SERVQUAL method....... 25<br />
5.2.3. Utility estimation of the trainings............................................................ 27<br />
5.3. PERCEPTION OF THE TRAININGS BENEFITS......................................... 27<br />
5.4. FACTORS WHICH INFLUENCE THE PERCEPTION OF THE TRAININ<br />
COURSES...............................................................................................................<br />
28<br />
5.4.1. Influence of the gender........................................................................... 28<br />
5.4.2. Influence of participants income………………………………………. 30<br />
5.4.3. Influence of the professional status......................................................... 31<br />
5.4.4. Influence of the education level……………………………………….. 33<br />
CONCLUSIONS AND SUGGESTIONS .................................................................... 34<br />
BIBLIOGRAPHY.......................................................................................................... 39<br />
ABSTRACT…………………………………………………………………………… 46<br />
6
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
INTRODUCERE<br />
Lucrarea de faţă reprezintă o cercetare practică realizată din necesitatea stringentă<br />
de a identifica impactul cursurilor de calificare profesională asupra grupului ţintă, de a<br />
studia modul în care aceştia percep rezultatele activităţii de instruire la care au participat,<br />
precum şi impactul implementării cursurilor de instruire în domeniul antreprenoriatului<br />
asupra dezvoltării culturii antreprenoriale în arealul studiat, dar şi asupra altor actori<br />
locali care sprijină şi contribuie la dezvoltarea antreprenoriatului.<br />
Plecând de la realităţile economice, precum şi de la rezultatele cercetărilor derulate<br />
anterior cu privire la spiritul antreprenorial din arealul ce a făcut obiectul studiului<br />
(Horvat, 2011), s-a considerat mai mult decât oportună derularea acestui studiu. Spre<br />
deosebire de alte domenii, unde impactul şi rezultatul unei acţiuni, poate fi evaluat mai<br />
rapid şi mai uşor, în cazul serviciilor acest fenomen este mai dificil şi mai sensibil.<br />
Tocmai din aceste motive este necesar a se cunoaşte exact părerea beneficiarilor, pentru a<br />
se putea remedia eventualele inadvertenţe.<br />
Derularea cercetării a permis obţinerea unor rezultate care să fundamenteze<br />
concluzii pertinente cu valoare practică pentru dezvoltarea programelor viitoare de<br />
instruire şi calificare, astfel încât rezultatele să fie cele scontate. Sistematizarea lor a<br />
permis redactarea unui document util în vederea adaptării instruirii ulterioare în domeniul<br />
antreprenoriatului în arealul studiat, în urma identificării evoluţiei modului în care este<br />
perceput mediul economic şi social, a nivelului abilităţilor antreprenoriale dobândite în<br />
urma proiectului şi, nu în ultimul rând, a impactului activităţilor realizate de grupul de<br />
experţi şi echipa de management a proiectului pe parcursul implementării.<br />
7
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
PARTEA I-a. STADIUL ACTUAL AL CUNOAŞTERII<br />
CAPITOLUL I. CULTURA ANTREPRENORIATULUI ÎN ROMÂNIA<br />
1.1. ANTREPRENORIATUL ÎN DIFERITE CONTEXTE<br />
1.1.1. Concepte, teorii<br />
Numeroase definiţii ale antreprenoriatului se regăsesc în literatura de specialitate,<br />
acoperind o paletă largă de activităţi asociate antreprenoriatului. Una din cele mai<br />
timpurii definiţii consideră că antreprenoriatul este un termen economic, ce descrie<br />
procesul caracterizat de incertitudinea de a cumpăra la anumite preţuri în prezent şi de a<br />
vinde la preţuri nesigure în viitor. Mai târziu, alţi autori au extins semnificaţia<br />
antreprenoriatului prin introducerea conceptului de combinare a factorilor de producţie,<br />
iar la începutul secolului XX la definiţia antreprenoriatului a fost adăugat conceptul de<br />
inovaţie (Cordoş, Bacali şi Bodea, 2008).<br />
1.1.2. Antreprenorul şi managerul<br />
Dacă managerul este acea persoană care ocupă un post ierarhic care îi conferă,<br />
prin natura sa, dreptul conducătorului de a trasa sarcini obligatorii subordonaţilor săi, în<br />
virtutea autorităţii cu care este investit (Merce, Merce şi Arion, 2000), antreprenorul este<br />
persoana care creează o nouă afacere în condiţii de risc şi incertitudine, cu scopul de a<br />
obţine profit şi creştere economică prin identificarea de noi oportunităţi sau prin faptul că<br />
are o idee şi prin reunirea resurselor necesare (Scarborough, Wilson şi Zimmerer, 2009,<br />
Hatten, 2009).<br />
1.1.3. Importanţa antreprenoriatului<br />
Importanţa pe care o are antreprenoriatul poate fi explicată prin impactul<br />
economic al firmelor mici şi mijlocii, prin impactul lor asupra societăţii în general,<br />
repectiv prin impactul lor asupra firmelor mari (Borza, Crişan, Silva şi Bordean, 2009).<br />
Fiind o sursă de inovare şi schimbare, antreprenoriatul stimulează competitivitatea<br />
economică şi creşterea productivităţii. Obţinerea de produse şi servicii de calitate nu este<br />
posibilă fără acţiunea a zeci de mii de întreprinzători.<br />
1.1.4. Motivaţia şi ideea – esenţiale în iniţierea unei afaceri<br />
Mulţi oameni au idei de afaceri, dar de cele mai multe ori ele nu sunt puse<br />
niciodată în practică. Antreprenorii însă sunt acele persoane care acţionează, de cele mai<br />
multe ori fără a avea mai mult decât o idee, urmând ca apoi să îşi procure resursele<br />
necesare pentru a transforma ideea într-o afacere (Scarborough, Wilson şi Zimmerer,<br />
2009).<br />
1.1.5. Principii de manifestare ale antreprenorilor<br />
Antreprenorul trebuie să fie conştient de riscurile existente atunci când îşi începe<br />
afacerea, astfel încât să valorifice partea pozitivă, ceea ce impune anumite calităţi<br />
antreprenorilor legate de responsabilitate, atitudine şi gândire pozitivă chiar şi în<br />
8
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
momente critice, capacitatea de a opera în condiţii incerte, de a lua decizii, de a munci<br />
din ce în ce mai mult pe măsura ce afacerea se dezvoltă, de a învăţa din greşeli.<br />
1.2. MEDIUL IMM-URILOR ÎN ROMÂNIA<br />
1.2.1. Starea mediului de afaceri din România<br />
Frecventele schimbări legislative îşi pun amprenta asupra mediului de afaceri din<br />
România, creindu-se o instabilitate a mediului economic, cu numeroase mişcări înspre şi<br />
din acest sector. În acest sens, se impune ca fiind necesară crearea unui cadru legislativ<br />
care să asigure stabilitate şi măsuri care să ofere soluţii întreprinderilor, în special IMMurilor<br />
în vedrea sprijinirii dezvoltării acestui sector.<br />
1.2.2. Analiza situaţiei înmatriculărilor de firme<br />
Per ansamblu, numărul înmatriculărilor de firme la Registrul Comerţului în anul<br />
2010 a înregistrat o creştere foarte mică comparativ cu anul 2009, respectiv cu 0,2%. În<br />
anul 2011 numărul a crescut cu 9,3% faţă de anul 2010.<br />
Regiunea Sud-Vest înregistrează cea mai mică rată de creare, iar în regiunea<br />
Bucureşti-Ilfov rata de creare de noi firme este cea mai accentuată.<br />
Analizând întreprinderile înmatriculate pe domenii de activitate, domeniul<br />
comerţului cu ridicata şi amănuntul ocupă locul întâi în topul înregistrărilor în perioada<br />
2009-2011, cu un procent de aproximativ 30% din total, ca urmare a faptului că acest<br />
domeniu este şi cel mai accesibil din punct de vedere al investiţiilor iniţiale.<br />
Se remarcă o creştere semnificativă în domeniul agricultură, silvicultură şi pescuit,<br />
numărul întreprinderilor nou create aproapre dublându-se în anul 2011 comparativ cu<br />
anul 2009, firmele înregistrate în acest domeniu deţinând un procent consistent în ultimii<br />
doi ani, comparativ cu perioada precedentă.<br />
Numărul de firme nou create în domeniul construcţiilor a înregistrat scăderi<br />
semnificative în anul 2010 comparativ cu anul 2009, iar apoi în anul 2011 au înregistrat o<br />
evoluţie pozitivă.<br />
În fiecare an luat în calcul, peste 97% dintre persoanele juridice şi persoanele<br />
fizice înmatriculate la Registrul Comerţului sunt încadrate în categoria IMM (definite<br />
conform Legii 346/2004 cu modificările ulterioare) şi întreprinderi individuale şi PFA<br />
(definite conform OUG 44/2008 cu modificările ulterioare), iar IMM-urile reprezintă cel<br />
mai mare procent, peste 40% din totalul înmatriculărilor.<br />
1.2.3. Analiza suspendărilor de activitate<br />
Cele mai multe suspendări de firme au fost înregistrate în anul 2009, ca o<br />
consecinţă a reglementărilor de ordin fiscal, respectiv introducerea impozitului minim.<br />
În anul 2010 numărul suspendărilor de activitate s-a redus aproape la jumătate<br />
comparativ cu anul precedent. Renunţarea la impozitul minim începând cu luna<br />
octombrie a anului 2010, a contribuit la scăderea numărului de suspendări de activitate,<br />
astfel că în anul 2011 numărul acestora s-a redus la 66.428, ceea ce reprezintă o scădere<br />
cu aproximativ 68,1% comparativ cu anul 2010 şi cu 84,2 % comparativ cu anul 2009.<br />
9
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
1.2.4. Analiza dizolvărilor şi radierilor de firme<br />
Modificările legislaţiei în domeniul fiscalităţii au generat un număr mare de radieri<br />
şi dizolvări, ele fiind o consecinţă a ordonanţei OUG 44/2008 şi a impozitului minim.<br />
În anul 2009 s-au înregistrat la nivelul întregii ţări un număr de 18.766 dizolvări<br />
voluntare, iar în anul 2010 s-au înregistrat 7.508, ceea ce reprezintă o scădere cu<br />
aproximativ 60%.<br />
În anul 2011 numărul dizolvărilor a scăzut la 4.001, ceea ce reprezintă o scădere<br />
cu 46,7% faţă de anul 2010 şi aproximativ 80% faţă de anul 2009.<br />
1.2.5. Analiza cazurilor de insolvenţă<br />
Analiza comparativă a domeniilor în care se înregistrează cele mai multe firme<br />
aflate în procedura de insolvenţă în perioada 2009 - mai 2012, indică faptul că impactul<br />
crizei economice se resimte cel mai tare în domeniul comerţului cu ridicata şi amănuntul,<br />
construcţiilor şi transporturilor.<br />
În anul 2010, numărul firmelor care au intrat în insolvenţă a fost cel mai ridicat,<br />
numărul falimentelor în acest an a crescut cu 17,76% faţă de numărul de falimente<br />
înregistrate în anul 2009, când se înregistrau 18.421 de dosare de insolvenţă, iar în anul<br />
2011 observăm o uşoară tendinţă de scădere a falimentelor.<br />
1.2.6. Stimularea activităţii antreprenoriale<br />
În vederea combaterii efectelor negative ale crizei economice (reducerea<br />
numărului de agenţi economici activi pe piaţă, condiţii dificile de accesare a surselor de<br />
finanţare, creşterea numărului de şomeri, reducerea consumului, creşterea dificultăţilor şi<br />
riscurilor în ceea ce priveşte crearea de noi întreprinderi, în special pentru tineri),<br />
Guvernul României a adoptat o serie de măsuri legislative care sprijină stimularea şi<br />
dezvoltarea antreprenoriatului în ţara noastră.<br />
Acest lucru se realizează prin crearea unui cadru legislativ favorabil IMM-urilor<br />
şi prin diferite programe implementate de către Agenţia pentru Implementarea<br />
Proiectelor şi Programelor pentru întreprinderi Mici şi Mijlocii, în conformitate cu<br />
prevederile Legii nr. 346/2004 privind stimularea înfiinţării şi dezvoltării întreprinderilor<br />
mici şi mijlocii, cu modificările şi completările ulterioare, precum şi cu prevederile<br />
Hotărârii Guvernului nr.65/2009 privind înfiinţarea, organizarea şi funcţionarea Agenţiei<br />
pentru Implementarea Proiectelor şi Programelor pentru Întreprinderi Mici şi Mijlocii, cu<br />
modificările şi completările ulterioare.<br />
1.3. IMPORTANŢA EDUCAŢIEI ÎN ECONOMIA ANTREPRENORIALĂ<br />
Resursele umane sunt esenţiale pentru producerea şi diseminarea cunoştinţelor, iar<br />
disponibilitatea şi calitatea lor constituie elementul-cheie al economiei antreprenoriale. În<br />
economia antreprenorială, ideile şi cunoştinţele fiind esenţiale pentru inovare şi creştere<br />
economică, investiţia în resurse umane este un factor important al menţinerii<br />
competitivităţii economice şi tehnologice (Frunzăverde, Irimia şi Rîndaşu, 2005).<br />
Deşi o mână de lucru educată nu constituie răspunsul magic la misterul dezvoltării,<br />
este o condiţie necesară (nu suficientă) pentru creşterea economică rapidă, educaţia<br />
determinând, până la urmă, creşterea rezultatului economic prin sporirea „capitalului<br />
uman” (Baumol, 2009).<br />
10
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
PARTEA a II-a. MATERIAL ŞI METODĂ<br />
CAPITOLUL II. AREALUL CERCETĂRII<br />
2.1. CARACTERIZAREA REGIUNILOR DE DEZVOLTARE NORD-VEST,<br />
CENTRU, NORD EST ŞI SUD-MUNTENIA<br />
2.1.1. Organizarea administrativ-teritorială<br />
În cadrul regiunilor de dezvoltare ale României, activităţile aferente cercetării<br />
privind identificarea opiniei grupului ţintă asupra modului în care aceştia percep<br />
rezultatele activităţii de instruire, precum şi impactul implementării proiectului în<br />
dezvoltarea culturii antreprenoriale s-au desfăşurat în Regiunea Nord-Vest, Regiunea<br />
Centru, Regiunea Nord-Est şi Regiunea Sud-Muntenia.<br />
2.1.2. Localizare geografică<br />
Regiunea Nord-Vest are o poziţie strategică, având graniţe cu Ungaria şi Ucraina<br />
cât şi cu regiunile de dezvoltare Centru, Vest şi Nord-Est din România (54, 2012).<br />
Regiunea Centru este aşezată în zona centrală a României, în interiorul marii<br />
curburi a Munţilor Carpaţi, pe cursurile mijlocii ale Mureşului şi Oltului, realizând<br />
conexiuni cu 6 din celelalte 7 regiuni de dezvoltare, înregistrându-se distanţe aproximativ<br />
egale din zona ei centrală până la punctele de trecere a frontierelor (52, 2012).<br />
Regiunea Nord-Est se învecinează la Nord cu Ucraina, la Sud cu judeţele Galaţi şi<br />
Vrancea (Regiunea de Dezvoltare Sud-Est), la Est cu Republica Moldova, iar la Vest cu<br />
judeţele Maramureş şi Bistriţa-Năsăud (Regiunea de Dezvoltare Nord-Vest) şi judeţele<br />
Mureş, Harghita şi Covasna (Regiunea de Dezvoltare Centru) (53, 2012).<br />
Regiunea Sud-Muntenia este localizată în sud-estul ţării şi se învecinează în partea<br />
de Nord cu Regiunea Centru, la Est cu Regiunea Sud-Est, la Vest cu Regiunea Sud-Vest,<br />
iar la Sud cu Bulgaria, limita fiind dată de graniţa naturală - fluviul Dunărea (55, 2012).<br />
2.1.3. Caracteristici demografice<br />
Regiunea cu cel mai mare număr de locuitori este Regiunea de Dezvoltare Nord-<br />
Est, respectiv 3,7 milioane locuitori, echivalent cu un procent de 17,29% din populaţia<br />
României.<br />
Regiunea Sud-Muntenia este a doua în ceea ce priveşte numărul locuitorilor,<br />
populaţia din cadrul acestei Regiuni reprezentând 15,21% din populaţia României.<br />
Având peste 2,7 milioane de locuitori, Regiunea de Dezvoltare Nord-Vest<br />
reprezintă 12,67% din populaţia României.<br />
Structura populaţiei în funcţie de sex indică faptul că, deşi la nivelul tuturor<br />
regiunilor analizate gradul de feminizare depăşeşte 50%, este sub nivelul naţional.<br />
11
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
2.2. CARACTERIZAREA JUDEŢELOR BISTRIŢA-NĂSĂUD, MUREŞ, SUCEAVA<br />
ŞI ARGEŞ<br />
2.2.1. Caracteristici geografice, demografice<br />
Judeţul Bistriţa-Năsăud este situat în partea de nord a României, acoperind<br />
15,67% din suprafaţa Regiunii de Dezvoltare Nord-Vest şi 2,25% din totalul suprafeţei<br />
României (62, 2012). Populaţia totală a judeţului în anul 2010 a fost de 317.247 locuitori,<br />
adică 11,68% din totalul populaţiei Regiunii de Dezvoltare Nord-Vest, iar densitatea la<br />
nivel de judeţ este de 59,24 loc/km 2 .<br />
Judeţul Mureş este situat în interiorul arcului carpatic, în zona central-nord-estică<br />
a ţării, în Podişul Transilvaniei, având o suprafaţă de 6.714 km 2 , ceea ce reprezintă 2,8%<br />
din suprafaţa României şi aproximativ 20% din suprafaţa Regiunii de Dezvoltare Centru.<br />
Populaţia judeţului în anul 2010 este de 580.228 locuitori, ceea ce reprezintă 23% din<br />
totalul populaţiei Regiunii de Dezvoltare Centru şi 2,7% din totalul populaţiei României,<br />
iar densitatea la nivel de judeţ este de 86,42 loc/km 2 (63, 2012).<br />
Judeţul Suceava este aşezat în nord-estul ţării, ocupând o suprafaţă de 8.553,5<br />
km 2 , 23,21% din suprafaţa Regiunii de Dezvoltare Nord-Est şi 3,6% din totalul suprafeţei<br />
României (64, 2012).<br />
Situat în partea central-sudică a României, judeţul Argeş acoperă o suprafaţă de<br />
6.826 km 2 , ceea ce reprezintă 2,86% din suprafaţa României şi 19,8% din suprafaţa<br />
Regiunii de Dezvoltare Sud. Numărul locuitorilor este de 639.157, aceştia provenind din<br />
3 municipii, 4 oraşe şi 95 comune (61, 2012).<br />
În ceea ce priveşte repartiţia populaţiei pe medii de locuire, judeţul Bistriţa-<br />
Năsăud este cel mai puternic ruralizat, 62,63% din populaţia judeţului locuieşte în mediul<br />
rural şi 37,33% în mediul urban. Gradul de ruralizare este superior celui la nivel naţional<br />
(44,95%) şi regional (46,74%).<br />
Repartiţia populaţiei în funcţie de sex ne arată faptul că în toate cele patru judeţe<br />
gradul de feminizare depăşeşte 50%, cel mai ridicat procent fiind în judeţul Suceava,<br />
respectiv 51,36%.<br />
2.2.2. Principalii indicatori de caracterizare a mediului economic<br />
2.2.2.1. Şomajul<br />
Criza economică s-a resimţit puternic la nivelul judeţelor studiate, astfel în<br />
judeţele Mureş şi Suceava numărul şomerilor a crescut cu peste 70% faţă de anul 2008,<br />
iar în judeţul Argeş s-a înregistrat cea mai mare rată a şomajului, 9,5%, numărul<br />
şomerilor crescând cu peste 90% comparativ cu anul 2008. Cea mai mică rată a şomajului<br />
la nivelul anului 2009 s-a înregistrat în judeţul Suceava, 7,9%.<br />
În perioada 2010-2011 se observă o tendinţă de scădere a şomajului, în anul 2011<br />
cel mai mare număr de şomeri fiind înregistrat în judeţul Mureş, respectiv 14.568<br />
persoane.<br />
Rata şomajului se menţine mai accentuată în cazul persoanelor de sex masculin.<br />
2.2.2.2. Populaţia ocupată civilă, pe activităţi ale economiei naţionale<br />
Din totalul de 2.245,06 mii de locuitori ai celor patru judeţe, 830,6 de mii o<br />
reprezintă populaţia civilă, ceea ce reprezintă o pondere de 37%.<br />
12
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
În cadrul populaţiei civile, în fiecare din cele patru judeţe, mai mult de 60% sunt<br />
angajaţi în domenii direct productive (agricultură, silvicultură, pescuit, construcţii şi<br />
industrie), şi un procent de peste 15% din populaţia ocupată sunt angajaţi în domenii<br />
bugetare neproductive precum administraţie publică şi apărare, învăţământ, sănătate şi<br />
asistenţă socială, alte activităţi de servicii.<br />
2.2.2.3. Unităţile locale active din industrie, construcţii, comerţ şi alte sectoare, pe<br />
activităţi şi clase de mărime<br />
Analizând distribuţia unităţilor active pe clase de mărime, se poate observa că din<br />
totalul de 41.654 unităţi, 36.562 sunt încadrate la unităţi micro, 4.203 la unităţi mici, 771<br />
la unităţi mijlocii şi 118 la unităţi mari, ceea ce înseamnă un interes semnificativ al<br />
populaţiei din judeţele analizate pentru activităţile specifice antreprenoriatului, peste<br />
99,7% din unităţile locale active fiind IMM-uri şi doar 0,3% din unităţi nu sunt IMM-uri.<br />
Dacă analizăm distribuţia unităţilor locale active pe sectoare ale economiei<br />
naţionale, se poate afirma că peste 40% din firme îşi desfăşoară activitatea în domeniul<br />
comerţului cu ridicata şi amănuntul, repararea autovehiculelor şi motocicletelor, mai mult<br />
de 12% din firme îşi desfăşoară activitatea în domeniul industriei prelucrătoare şi un<br />
procent de 10% activează în domeniul construcţiilor.<br />
2.2.2.4. Indicii producţiei industriale şi indicii valorici ai cifrei de afaceri din industrie<br />
În perioada 1.I.-29.II.2012 comparativ cu aceeaşi perioadă din anul precedent,<br />
producţia industrială indică faptul că s-au înregistrat creşteri la nivelul celor patru judeţe<br />
analizate.<br />
De asemenea, indicele cifrei de afaceri, a înregistrat creşteri la nivelul judeţelor<br />
studiate, exceptând judeţul Mureş, ceea ce înseamnă o revenire a economiei în aceste<br />
judeţe.<br />
2.2.3. Caracteristici geografice, demografice ale localităţilor<br />
În cadrul celor patru judeţe, cercetarea practică pentru identificarea opiniei<br />
grupului ţintă asupra modului în care aceştia percep rezultatele activităţii de instruire,<br />
precum şi impactul implementării proiectului în dezvoltarea culturii antreprenoriale în<br />
zonele de intervenţie ale proiectului şi asupra altor actori locali care sprijină şi contribuie<br />
la dezvoltarea antreprenoriatului s-a realizat în 16 din cele 18 localităţi urbane sub 50.000<br />
locuitori (Beclean, Năsăud, Sângeorz-Băi, Reghin, Sovata, Târnăveni, Iernut, Rădăuţi,<br />
Gura Humorului, Câmpulung Moldovenesc, Vatra Dornei, Mioveni, Curtea de Argeş,<br />
Câmpulung, Topoloveni, Ştefăneşti).<br />
Poziţionarea geografică a localităţilor studiate îşi pune amprenta asupra modului în<br />
care s-a dezvoltat mediul de afaceri, acesta fiind influenţat de resursele naturale,<br />
potenţialul turistic, apropierea de principalele oraşe sau de principalele căi de acces.<br />
De asemenea potenţialul uman este un factor important ce influenţează mediul<br />
economic, concentrarea umană la nivelul localităţilor influenţând economiile acestora,<br />
precum şi interseul firmelor, investitorilor, şi instituţiilor financiare pentru a se dezvolta<br />
în zona respectivă. În acest sens există diferenţe mari în ceea ce priveşte densitatea<br />
exprimată în număr de loc/km 2 atât între judeţe cât şi în cadrul localităţilor din interiorul<br />
acestora.<br />
13
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
CAPITOLUL III. METODELE DE CULEGERE ŞI ANALIZĂ A<br />
DATELOR<br />
3.1. DEFINIREA PROBLEMEI<br />
Pentru cercetarea de faţă problema principală a fost reprezentată de determinarea<br />
impactului cursurilor de calificare profesională. Tot în această etapă s-a realizat şi<br />
documentarea asupra universului cercetat, sursele de informare internă fiind reprezentate<br />
de către documentele privind paleta de cursuri de formare profesională, precum şi de<br />
către baza de date referitoare la participanţii la aceste cursuri de formare profesională.<br />
În ce priveşte sursele de informare externe, cele mai semnificative au fost: Bazele<br />
de date, analizele şi anchetele socio-economice ale The World Bank Group; Analizele<br />
privind mediile de afaceri naţionale şi internaţionale ale International Finance<br />
Corporation; Bazele de date, buletinele statistice, studiile şi rapoartele trimestriale ale<br />
Institutului Naţional de Statistică a României; Bazele de date, buletinele statistice şi<br />
rapoartele lunare ale Oficiului Naţional al Registrului Comerţului; Bazele de date ale<br />
Ministerului Finanţelor Publice din România; Studiile şi analizele economice ale<br />
Consiliului Naţional al Întreprinderilor Private Mici şi Mijlocii din România; Studiile<br />
privind situaţia insolvenţelor din România ale Coface Romania; Studiile privind<br />
antreprenoriatul ale Fundaţiei Post-Privatizare; Eurobarometru Comisiei Europene.<br />
3.2. CONCEPEREA PROTOCOLULUI DE LUCRU<br />
În această etapă a schemei de lucru are loc stabilirea obiectivelor cercetării,<br />
precum şi a calendarului de lucru<br />
Obiectivul principal al prezentei lucrări a constat în determinarea impactului pe<br />
care cursurile de formare profesională din domeniul antreprenoriatului le au asupra<br />
beneficiarilor acestora.<br />
3.3. CULEGEREA INFORMAŢIILOR<br />
Metodele de anchetă pot urmări două abordări distinse: una de natură calitativă, iar<br />
alta de natură cantitativă (Manole şi Stoian, 2004).<br />
Pentru acest studiu s-a apelat ca şi metodă la anchetă, informaţiile care au fost<br />
dorite a fi obţinute au fost de natură cantitativă. Aceasta a fost considerată a fi cea mai<br />
potrivită atât din punct de vedere al eficienţei, cât şi pentru scopul propus în cadrul<br />
acestei cercetări.<br />
3.3.1. Determinarea eşantionului<br />
Grupul ţintă este reprezentat de angajaţi, întreprinzători, persoane care au<br />
participat la cursurile de calificare profesională, locuitori ai celor 18 localităţi urbane cu<br />
mai puţin de 50.000 de locuitori din judeţele Argeş, Bistriţa-Năsăud, Mureş şi Suceava.<br />
Desigur, eşantionul a fost format prin alegerea aleatoare a subiecţilor din populaţia totală.<br />
Astfel, la baza calculului au stat date privind cursanţii celor 18 localităţi, pe<br />
categorii de vârstă, potrivit bazei de date furnizate de către FAER.<br />
14
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
Pentru stabilirea volumului eşantionului, s-a ales metoda sondajului simplu,<br />
nerepetat caracteristică nealternativă, pentru o eroare limită relativă de 2% şi o<br />
probabilitate de garantare a rezultatelor de 95%.<br />
Volumul eşantionului (n) a fost stabilit ca fiind de 178 persoane.<br />
Deoarece, în cadrul aplicării chestionarelor, există riscul invalidării anumitor<br />
chestionare aplicate ca urmare a erorilor de formă sau de fond care le fac inacceptabile<br />
pentru analiza ulterioară, şi, deci, reducerea numărului de chestionare valide sub valoarea<br />
acceptabilă a eşantionului, s-a decis creşterea numărului de persoane incluse în eşantionul<br />
lărgit la 194.<br />
3.3.2. Elaborarea instrumentului de cercetare<br />
Plecând de la caracteristicile şi dispersia teritorială a populaţiei supuse analizei,<br />
dintre cele trei tipuri de anchetă de tip chestionar: interviul direct, chestionarul<br />
autoadministrat şi chestionarul prin telefon, s-a optat pentru ultima variantă, având în<br />
vedere principalele avantaje pe care acesta le asigură: rapiditatea în vederea colectării<br />
informaţiilor şi costurile relativ reduse.<br />
Întrebările utilizate în cadrul instrumentului de lucru au fost astfel utilizate încât să<br />
asigure obţinerea informaţiilor necesare atingerii obiectivelor enunţate anterior.<br />
3.3.3. Formarea echipei de cercetare şi ancheta pilot<br />
Aria vastă de cercetare a impus cercetătorului formarea unei echipe de lucru,<br />
pentru o bună desfăşurare a activităţii şi în vederea atingerii scopului şi obiectivelor<br />
cercetării. Astfel a fost constituită o echipă de 12 operatori.<br />
Înainte de demararea propriu-zisă a cercetării s-a derulat o pretestare a<br />
chestionarului. Această etapă a avut ca şi obiective majore, identificarea eventualelor<br />
inadvertenţe sau neînţelegeri în ceea ce priveşte întrebările adresate, pe de o parte, şi<br />
familiarizarea operatorilor cu instrumentul de lucru, pe de altă parte.<br />
3.3.4. Întocmirea bazei de date<br />
Pentru realizarea modelului bazei de date s-a recurs la programul MS Excel, având<br />
în vedere gradul de popularitate a acestuia. Astfel pentru o operativitate mai ridicată s-a<br />
avut în vedere o codificare prealabilă a informaţiilor cuprinse în chestionar.<br />
Codificarea a urmărit anticiparea tuturor răspunsurilor posibile şi omogenizarea lor<br />
astfel încât să ofere posibilitatea unei analize unitare a instrumentului de lucru.<br />
3.4. ANALIZA ŞI INTERPRETAREA INFORMAŢIILOR<br />
3.4.1. Metode de estimare a calităţii serviciilor de educaţie<br />
Literatura de specialitate identifică cinci dimensiuni pe care clienţii le utilizează<br />
pentru evaluarea calităţii unui serviciu: încrederea, solicitudinea (receptivitatea),<br />
siguranţa (fiabilitatea), empatia, tangibilitatea (Parasuraman et. al, 1990; Militaru, 2010;<br />
Mureşan, 2011).<br />
Aceste cinci dimensiuni se regăsesc grupate sub forma a 22 de afirmaţii într-un<br />
instrument de cercetare cunoscut sub denumirea de SERVQUAL.<br />
În vederea stabilirii nivelului de calitate a serviciului perceput de către beneficiarii<br />
serviciilor, se recurge la diferenţa dintre percepţia privind calitatea serviciului furnizat de<br />
15
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
o anumită companie, în cazul de faţă de către o instituţie de formare profesională şi<br />
aşteptările cursanţilor în general de la serviciile de educaţie.<br />
Calitatea serviciilor = Percepţii (P) – Aşteptări (E) (6)<br />
Scorurile obţinute în urma realizării acestei diferenţe pot varia între „+6” şi „-6”.<br />
Cu cât scorurile înregistrate au o valoare pozitivă mai mare, cu atât este mai ridicat<br />
nivelul calitativ al serviciului prestat, de cealaltă parte cu cât scorurile iau o valoare<br />
negativă mai apropiata de „-6” cu atât calitatea serviciilor prestate nu întruneşte<br />
aşteptările consumatorilor.<br />
3.4.2. Metode de analiză a datelor<br />
Principalii indicatori şi metode folosite în analiza datelor au fost:<br />
indicatori relativi de structură; testul Hi-pătrat a lui Pearson pentru determinarea relaţiilor<br />
cauzale; valoarea medie; coeficientul corelaţiei liniare simple; tabelul statistic pe grupe.<br />
3.5. REDACTAREA RAPORTULUI DE CERCETARE<br />
Ultima etapă a prezentei cercetări a constat în elaborarea raportului de cercetare.<br />
Acest raport cuprinde: o prezentare generală a cercetării, analiza rezultatelor, concluziile<br />
şi recomandările, anexele aferente.<br />
16
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
PARTEA a III-a. REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
CAPITOLUL IV. DIAGNOZA MEDIULUI ECONOMIC<br />
4.1. PROFILUL RESPONDENŢILOR<br />
În vederea realizării studiului, au fost aplicate un număr de 194 chestionare (după<br />
finalizarea şi validarea din punct de vedere al formei şi conţinutului acestuia), distribuite<br />
conform eşantionării pe fiecare din cele 4 judeţe, în 16 din cele 18 localităţi urbane cu<br />
mai puţin de 50.000 locuitori supuse cercetării, un număr superior cu 16 chestionare<br />
limitei impuse de 178, ceea ce oferă certitudinea respectării erorii limite relative de 2% şi<br />
o probabilitate de garantare a rezultatelor de 95%.<br />
Motivul pentru care nu au fost aplicate chestionare în localităţile Miercurea<br />
Nirajului şi Costeşti constă în faptul că din aceste două localităţi nu a participat nici o<br />
persoană la cursurile a căror impact este analizat prin această lucrare.<br />
4.1.1. Profilul socio-demografic<br />
Analizând distribuţia pe clase de vârstă (Tabelul 4.1) se poate observa că<br />
eşantionul a cuprins persoane din toate categoriile de vârstă, astfel încât să fie posibile<br />
analizele multicriteriale în funcţie de vârstă, vârsta cea mai mică fiind de 16 ani, vârsta la<br />
care persoanele se află în plin proces de formare profesională, iar vârsta maximă este de<br />
64 ani.<br />
Se remarcă judeţul Argeş ca fiind cel în care vârsta maximă este cea mai redusă<br />
(60 de ani) şi există cea mai mică diferenţă de vârstă (doar 2 ani) între respondenţi în<br />
funcţie de sex, în timp ce în judeţul Suceava se poate observa o diferenţa mare (12 ani)<br />
între respondenţii de sex masculin şi cei de sex feminin.<br />
Tabelul 4.1<br />
Vârsta respondenţilor<br />
Regiunea/ Region<br />
Categorie /<br />
Vârsta (ani)/ Age (years)<br />
Category Minim/ Minim Maxim/ Maxim Media/ Average<br />
Eroarea standard/<br />
Standard Erros<br />
General/ General<br />
Judeţul Mureş/<br />
Mures County<br />
Judeţul Bistriţa-<br />
Năsăud/ Bistrita-<br />
Nasaud County<br />
Judeţul Suceava/<br />
Suceava County<br />
Judeţul Argeş/ Arges<br />
County<br />
Femei/ Female 16 64 36,40 11,327<br />
Bărbaţi/ Male 17 63 36,13 13,424<br />
Total/ Total 16 64 36,30 12,081<br />
Femei/ Female 18 64 36,56 11,459<br />
Bărbaţi/ Male 19 58 35,76 12,132<br />
Total/ Total 18 64 36,34 11,552<br />
Femei/ Female 16 60 33,73 12,744<br />
Bărbaţi/ Male 17 62 37,70 17,398<br />
Total/ Total 16 62 34,97 14,191<br />
Femei/ Female 18 48 28,40 9,701<br />
Bărbaţi/ Male 19 63 37,35 12,348<br />
Total/ Total 18 63 34,07 12,135<br />
Femei/ Female 23 58 40,40 9,259<br />
Bărbaţi/ Male 20 60 33,56 14,588<br />
Total/ Total 20 60 38,85 11,247<br />
17
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
Per ansamblu, repartiţia în funcţie de vârstă a respondenţilor atât la nivel general,<br />
cât şi la nivelul fiecărui judeţ prezintă o distribuţie normală, vârsta medie a celor<br />
intervievaţi fiind de 36 ani şi 4 luni, ceea ce înseamnă că aceste cursuri s-au adresat<br />
persoanelor care la finalizarea lor pot ocupa funcţii manageriale în cadrul firmelor în care<br />
activează sau în cadrul altora nou create.<br />
În vederea obţinerii unui portret cât mai relevant în ceea ce priveşte participanţii la<br />
cursurile de formare profesională, au fost analizate şi datele cu privire la nivelul de<br />
educaţie al respondenţilor. Toţi ce intervievaţi au finalizat studiile elementare (şcoala<br />
primară), în timp ce două treimi dintre cei care au răspuns au studii superioare.<br />
La o analiză mai atentă a nivelului de educaţie în funcţie de sex, se poate observa<br />
un procent mai ridicat în ceea ce priveşte studiile superioare la populaţia de sex masculin<br />
(mai mult de trei sferturi dintre acestea având cel puţin o diplomă universitară), în timp<br />
ce populaţia feminină înregistrează o pondere mai mare în ceea ce priveşte studiile medii.<br />
În ceea ce priveşte veniturile medii lunare, o treime dintre cei chestionaţi au un<br />
venit cuprins între 651 lei şi 1.000 lei lunar, o altă treime 1.001 lei şi 2000 lei lunar, iar<br />
16,4% nu au, în prezent, nici o sursă de venit.<br />
Structura respondenţilor în funcţie de nivelul de venit indică de asemenea, că doar<br />
la un procent de 8,8% venitul lunar depăşeşte 2.000 lei. Acest lucru constituie un motiv<br />
de îngrijorare având în vedere faptul că două treimi sunt absolvenţi de studii superioare,<br />
ceea ce ne face să afirmăm că efortul şi investiţia depuse pe parcursul studiilor nu sunt<br />
răsplătite, iar oamenii sunt dispuşi să investească atâta timp cât au garanţia succesului.<br />
.<br />
18
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
În urma analizei comparative a veniturilor medii lunare ale respondenţilor în cele 4<br />
judeţe supuse studiului, se poate observa că în judeţul Bistriţa-Năsăud se înregistrează cel<br />
mai mic procent a celor care nu câştigă, situaţia este accentuată şi prin faptul că tot în<br />
acest judeţ se înregistrează cea mai mică pondere a celor care câştigă între 2.001 şi 4.000<br />
de lei, cu 5,7% sub media generală şi de 4,4 ori mai mică decât în judeţul Argeş, lucru<br />
explicabil şi prin faptul că la nivelul acestui judeţ s-a înregistrat şi cel mai mic procent al<br />
absolvenţilor de studii superioare.<br />
4.1.2. Implicarea în mediul economic<br />
Ancheta ne indică faptul că un procent de peste 50% dintre respondenţi se<br />
încadrează în categoria angajaţi, aproape 14% sunt antreprenori, iar alţi 11,3% ocupă<br />
funcţii de conducere. De asemenea, mai mult de 1 din 5 respondenţi se încadrează în altă<br />
categorie, în special; şomer, student, elev, voluntar, liber profesionist, casnic, concediu de<br />
maternitate, pensionar, fără ocupaţie, în căutarea unui loc de muncă.<br />
19
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
Figura 4.5 Categoria de încadrare a respondenţilor<br />
4.2. ANALIZA MEDIULUI DE AFACERI<br />
4.2.1. Particularităţile companiilor<br />
Referitor la profilul firmei în cadrul căreia activează/au activat ultima dată<br />
respondenţii, mai puţin de 9% au răspuns că activează/au activat în comerţ, dar peste<br />
18% dintre subiecţi au menţionat faptul că lucrează sau au lucrat în domeniul serviciilor,<br />
iar mai puţin de 15,5% au menţionat domeniul producţie.<br />
Un procent mic, de 2,6% nu au putut defini profilul companiei în care au lucrat, în<br />
cazul în care, momentan, nu lucrează, ceea ce înseamnă că sunt puţine persoanele<br />
chestionate care nu au lucrat până în prezent, incluzându-se aici şi studenţi, elevi, casnici<br />
etc.<br />
20
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
Figura 4.6 Profilul firmei în cadrul căreia activează/au activat ultima dată respondenţii<br />
S-a observat că peste 30% dintre respondenţi sunt sau au fost angajaţi în cadrul<br />
micro-întreprinderilor, peste 21% dintre cei chestionaţi fiind membri ai microintreprinderilor.<br />
Totodată s-a constat că peste 18% dintre respondenţi lucrează/au lucrat în cadrul<br />
întreprinderilor mici, 27% în a celor din categoria întreprinderilor mijlocii, în timp ce mai<br />
puţin de 11% lucrează în întreprinderi mari.<br />
21
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
Figura 4.7. Numărul de angajaţi ai firmei în cadrul căreia activează/au activat ultima dată<br />
respondenţii<br />
4.2.2. Tendinţe ale statutului profesional<br />
Plecând de la obiectivul principal al cercetării a fost considerat necesar a se<br />
determina intenţiile viitoare ale respondenţilor cu privire la statutul profesional.<br />
Peste 84% dintre respondenţi şi-au manifestat intenţia de a-şi schimba statutul<br />
profesional, ceea ce denotă o nemulţumire la nivel general a respondenţilor referitor la<br />
situaţia actuală la locul de muncă. Un procent ridicat de 98,45% din respondenţi şi-au<br />
manifestat intenţia de a-şi îmbunătăţi situaţia actuală la locul de muncă sau de a-şi<br />
schimba locul de muncă, pentru unul mai bine plătit, dar nu şi profilul companiei.<br />
22
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
Regiunea/<br />
Region<br />
General/<br />
General<br />
Judeţul<br />
Mureş/ Mureş<br />
County<br />
Judeţul<br />
Bistriţa-<br />
Năsăud/<br />
Bistrita<br />
Nasaud<br />
County<br />
Judeţul<br />
Suceava/<br />
Suceava<br />
County<br />
Judeţul<br />
Argeş/ Argeş<br />
County<br />
Perspectivele de viitor ale respondenţilor<br />
Tabelul 4.7<br />
Motiv/ Reason<br />
Nr. respondenţi/ Number<br />
% respondenţi/ %<br />
respondents<br />
DA/ YES NU/ NO NR/ NA DA/ YES NU/ YES NR/ NA<br />
Păstrarea statutului/ Maintaining the status 31 163 0 15,98 84,02 0,00<br />
Iniţierea unui afaceri/ Starting a Business 52 142 0 26,80 73,20 0,00<br />
Orice situaţie este posibilă/ Any situation is<br />
37,11 62,89 0,00<br />
72 122 0<br />
possible<br />
Promovarea în conducere/ Promoting to<br />
13,92 86,08 0,00<br />
27 167 0<br />
management<br />
Schimbarea profilului/ Changing the profile 3 191 0 1,55 98,45 0,00<br />
Păstrarea statutului/ Maintaining the status 6 188 1 3,09 96,91 0,52<br />
Iniţierea unui afaceri/ Starting a Business 11 51 0 17,74 82,26 0,00<br />
Orice situaţie este posibilă/ Any situation is<br />
13 49 0 20,97 79,03 0,00<br />
possible<br />
Promovarea în conducere/ Promoting to<br />
management<br />
26 36 0 41,94 58,06 0,00<br />
Schimbarea profilului/ Changing the profile 0 62 0 0,00 100,00 0,00<br />
Păstrarea statutului/ Maintaining the status 8 54 0 12,90 87,10 0,00<br />
Iniţierea unui afaceri/ Starting a Business 3 59 0 4,84 95,16 0,00<br />
Orice situaţie este posibilă/ Any situation is<br />
5 27 0 15,63 84,38 0,00<br />
possible<br />
Promovarea în conducere/ Promoting to<br />
management<br />
7 25 0 21,88 78,13 0,00<br />
Schimbarea profilului/ Changing the profile 15 17 0 46,88 53,13 0,00<br />
Păstrarea statutului/ Maintaining the status 4 28 0 12,50 87,50 0,00<br />
Iniţierea unui afaceri/ Starting a Business 1 31 0 3,13 96,88 0,00<br />
Orice situaţie este posibilă/ Any situation is<br />
0 32 1 0,00 100,00 3,13<br />
possible<br />
Promovarea în conducere/ Promoting to<br />
management<br />
5 36 0 12,20 87,80 0,00<br />
Schimbarea profilului/ Changing the profile 15 26 0 36,59 63,41 0,00<br />
Păstrarea statutului/ Maintaining the status 14 27 0 34,15 65,85 0,00<br />
Iniţierea unui afaceri/ Starting a Business 6 35 0 14,63 85,37 0,00<br />
Orice situaţie este posibilă/ Any situation is<br />
possible<br />
Promovarea în conducere/ Promoting to<br />
management<br />
0 41 0 0,00 100,00 0,00<br />
1 40 0 2,44 97,56 0,00<br />
Schimbarea profilului/ Changing the profile 10 49 0 16,95 83,05 0,00<br />
Notă: NR = non-răspuns<br />
În ce priveşte dorinţa de a ocupa o funcţie de conducere, un procent de sub 14%<br />
şi-au manifestat dorinţa de a ocupa o funcţie de conducere.<br />
23
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
CAPITOLUL V. IMPACTUL CURSURILOR DE FORMARE<br />
PROFESIONALĂ<br />
5.1. INFLUENŢA EXPERIENŢEI ANTERIOARĂ ASUPRA CURSURILOR<br />
5.1.1. Experienţa anterioară<br />
În Tabelul 5.1 se poate observa că în ceea ce priveşte participarea la training-uri şi<br />
nivelul de educaţie, nivelul cel mai ridicat a fost înregistrat în rândul angajaţilor, ceea ce<br />
confirmă un grad de interes mult mai mare din partea acestora pentru cursurile de<br />
instruire decât pentru cei care se află în situaţia de a lua decizii.<br />
Tabelul 5.1<br />
Distribuţia participării la cursuri de calificare în funcţie de categoria profesională<br />
Regiunea/ Region Categoria/ Category<br />
Cursuri de instruire<br />
TOTAL/<br />
Training courses<br />
TOTAL<br />
NU/NO DA/YES<br />
Antreprenor/ Entrepreneur 8 19 27<br />
Angajat/ Employee 45 60 105<br />
General/ General Manager/ Manager 10 12 22<br />
Altă situaţie/ Another category 10 30 40<br />
Total/ Total 73 121 194<br />
Antreprenor/ Entrepreneur 2 7 9<br />
Judeţul Mureş/ Mures Angajat/ Employee 12 19 31<br />
County Manager/ Manager 4 3 7<br />
Altă situaţie/ Another category 4 11 15<br />
Judeţul Bistriţa-<br />
Năsăud/ Bistrita<br />
Nasaud County<br />
Judeţul Suceava/<br />
Suceava County<br />
Judeţul Argeş/ Arges<br />
County<br />
Total/ Total 22 40 62<br />
Antreprenor/ Entrepreneur 3 1 4<br />
Angajat/ Employee 7 8 15<br />
Manager/ Manager 2 2 4<br />
Altă situaţie/ Another category 1 8 9<br />
Total/ Total 13 19 32<br />
Antreprenor/ Entrepreneur 0 4 4<br />
Angajat/ Employee 6 16 22<br />
Manager/ Manager 2 3 5<br />
Altă situaţie/ Another category 3 7 1<br />
Total/ Total 11 30 41<br />
Antreprenor/ Entrepreneur 3 7 10<br />
Angajat/ Employee 20 17 37<br />
Manager/ Manager 2 4 6<br />
Altă situaţie/ Another category 2 4 6<br />
Total/ Total 27 32 59<br />
Participarea la cursurile de instruire în funcţie de categoria profesională indică<br />
faptul că din totalul participanţilor 50% fac parte din categoria angajaţilor, un procent de<br />
numai 15,7% sunt antreprenori şi 9,92% au funcţii de conducere. Se remarcă judeţul<br />
Suceava cu cel mai mare procent de angajaţi în rândul participanţilor (53%) şi judeţul<br />
Mureş cu cel mai mic procent al celor care ocupă funcţii de conducere (7,5%).<br />
24
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
5.2. ESTIMAREA CALITĂŢII CURSURILOR DE FORMARE PROFESIONALĂ<br />
Impresia pe care respondenţii au avut-o asupra calităţii cursurilor are o importanţă<br />
deosebită în aprecierea impactului pe care acestea le-au avut asupra participanţilor, mai<br />
ales ca urmare a dificultăţilor pe care acestea le prezintă în procesul de evaluare a calităţii<br />
(Alexa et. al, 2012c).<br />
5.2.1. Evaluarea generală a calităţii cursurilor<br />
Este evidentă, atât din prezentarea tabelară, cât şi din cea grafică, impresia foarte<br />
bună pe care derularea cursurilor a avut-o asupra beneficiarilor, aproape constant, pentru<br />
fiecare dintre cele 7 afirmaţii, în jur de două treimi exprimând acest nivel de apreciere.<br />
Mai mult, peste 85% dintre respondenţi au avut o opinie fermă, remarcând o calitate<br />
„foarte bună” şi „bună” pentru fiecare dintre afirmaţiile luate în considerare.<br />
Nr.<br />
crt./<br />
No.<br />
1.<br />
2.<br />
3.<br />
4.<br />
5.<br />
6.<br />
7.<br />
Afirmaţii/ Statements<br />
Calitatea informaţiilor oferite/<br />
Quality of information provided<br />
Claritatea modului de transmitere<br />
a informaţiilor/ Clarity of the<br />
informations<br />
Utilitatea informaţiilor oferite/<br />
Utility of the provided<br />
information<br />
Programul de desfăşurare a<br />
cursurilor/ Scheduale of the<br />
courses<br />
Calitatea şi pregătirea<br />
activităţilor desfăşurate/ Quality<br />
of the delivered activities<br />
Accesibilitatea la cursurile de<br />
calificare profesională/<br />
Accessibility of professional<br />
qualification courses<br />
Cantitatea/Conţinutul<br />
informaţiilor oferite/ Quantity /<br />
content of information provided<br />
Percepţia asupra calităţii cursurilor<br />
Foarte<br />
slabă/<br />
Very<br />
poor<br />
Slabă/<br />
Poor<br />
Scala de apreciere (%)<br />
Nici slabă/<br />
nici bună/<br />
Neither<br />
poor/neither<br />
good<br />
Bună/<br />
Good<br />
Foarte<br />
bună/<br />
Very<br />
good<br />
Media/<br />
Average<br />
Tabelul 5.3<br />
Eroare<br />
standard/<br />
Standard<br />
error<br />
Nu<br />
ştiu/Do<br />
not<br />
know<br />
1,55 2,06 6,70 28,87 60,82 4,45 0,834 0,00<br />
1,55 1,55 7,73 28,35 60,82 4,45 0,827 0,00<br />
1,03 2,58 8,76 26,29 68,82 4,44 0,840 0,52<br />
2,06 3,61 12,89 31,44 50,00 4,24 0,952 0,00<br />
1,55 1,03 4,64 32,99 59,79 4,48 0,770 0,00<br />
2,06 3,61 11,86 35,05 46,91 4,22 0,938 0,52<br />
0,52 1,55 6,19 26,29 63,40 4,54 0,732 2,06<br />
Singura afirmaţie pentru care ponderea aprecierii unei calităţi „foarte bune” a<br />
reunit mai puţin de jumătate dintre respondenţi a fost cea referitoare la gradul de<br />
accesibilitate a cursurilor de calificare profesională şi are la bază motivaţiile legate de<br />
lipsa timpului, a resurselor financiare şi a logisticii proprii.<br />
5.2.2. Estimarea calităţii cursurilor pe baza metodei SERVQUAL<br />
La nivelul întregului eşantion calitatea serviciilor prestate este sub nivelul<br />
aşteptărilor cursanţilor, cea mai mare nemulţumire a acestora făcând referire la programul<br />
de derulare al cursurilor, valoarea înregistrată în acest caz fiind de -0,25.<br />
25
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
Totodată alte aspecte mai puţin favorabile au fost cele referitoare la încrederea pe<br />
care o inspiră personalul şi siguranţa pe care aceştia o resimt cu privire la datele lor<br />
personale.<br />
Tabelul 5.4<br />
Percepţia asupra calităţii cursurilor la nivel general<br />
Nr./<br />
Scoruri/ Scores<br />
Afirmaţie/ Statement<br />
No.<br />
E ij P ij P ij -E ij<br />
Spaţiul în care se derulează cursul trebuie să aibă un aspect plăcut atât în interior cât şi la<br />
1 exterior/ Space where courses are held must have a pleasing appearance both inside and out<br />
6,36 6,43 0,07<br />
Utilităţile şi dotările de care dispune spaţiul trebuie să fie atractive şi funcţionale/ Utilities and<br />
2 facilities of the space must be attractive and functional<br />
6,53 6,53 0,00<br />
3 Personalul trebuie sa fie bine pregătit profesional/ Staff must be well trained 6,86 6,69 -0,17<br />
Materialele de promovare folosite trebuie să fie atrăgătoare şi convingătoare/ The promotion<br />
4 materials should be attractive and convincing<br />
6,67 6,52 -0,15<br />
Unitatea de învăţământ să îşi respecte angajamentele făcute/ The services providers should<br />
5<br />
their commitments made<br />
6,81 6,72 -0,09<br />
6<br />
Personalul trebuie să prezinte interes pentru rezolvarea problemelor apărute în orice moment<br />
al derulării cursurilor/ Staff should be interested in solving the problems at any time during the<br />
courses<br />
6,79 6,65 -0,14<br />
Serviciile trebuie să fie adaptate din primul moment astfel încât să nu necesite schimbarea<br />
7 acestora/ Services must be adequate from first time so you do not need to change them<br />
6,56 6,53 -0,03<br />
8 Serviciile trebuie să fie oferite în termenul stabilit/ Services must be provided in time 6,75 6,65 -0,10<br />
Personalul trebuie să ofere informaţii fără erori, iar evidenţa serviciilor să fie corect realizată/<br />
9 Staff should provide information without errors, and records are properly kept<br />
6,84 6,66 -0,17<br />
10<br />
Personalul auxiliar trebuie să ofere informaţii corecte cu privire la termenele în care serviciile<br />
sunt prestate/ Staff should provide accurate information about the time when the services are<br />
performed<br />
6,72 6,62 -0,09<br />
Personalul trebuie să asigure rezolvarea promptă a problemelor apărute/ Staff must ensure<br />
11 prompt resolution of problems arising<br />
6,80 6,67 -0,14<br />
Personalul trebuie să aibă amabilitate şi bunăvoinţă în ajutarea cursanţilor/ Staff must have<br />
12<br />
kindness and courtesy in helping students<br />
6,85 6,68 -0,18<br />
Personalul trebuie să ofere întotdeauna un răspuns adecvat la întrebările cursanţilor/ Staff<br />
13<br />
must always offer an adequate response to the questions students<br />
6,82 6,67 -0,15<br />
14 Personalul trebuie să inspire încredere cursanţilor/ Staff must inspire trust the students 6,84 6,64 -0,20<br />
Cursanţii trebuie să se simtă în siguranţă când utilizează serviciile oferite, inclusiv în ceea ce<br />
priveşte securitatea documentelor şi a altor informaţii ale cursantului asigurate de unitatea de<br />
15<br />
învăţământ/ Students need to feel safe when they use the services, including the security of<br />
6,79 6,60 -0,20<br />
documents and other information provided by the school student<br />
Personalul trebuie să fie amabil cu participanţii la cursuri/ Staff must be nice to course<br />
16<br />
participants<br />
6,87 6,73 -0,14<br />
Personalul trebuie să fie competent în rezolvarea problemelor apărute/ Staff must be<br />
17 competent in resolving problems arising<br />
6,84 6,69 -0,14<br />
Personalul trebuie să acorde atenţie fiecărui cursant în parte/ Staff should given attention to<br />
18<br />
each student<br />
6,53 6,46 -0,07<br />
Programul de derulare a cursurilor trebuie să fie convenabil pentru toţi cursanţii astfel încât<br />
serviciile oferite să fie suficient de flexibile pentru a se potrivi cu programul participanţilor/<br />
19<br />
Program of courses must be convenient for all students so that services are sufficiently flexible<br />
6,60 6,35 -0,25<br />
to accommodate program participants /<br />
Personalul trebuie să acorde atenţie individuală cursanţilor, trebuie să prezinte diverse opţiuni<br />
pentru o anumită întrebare, cursantul trebuie să poată contacta repede şi uşor personalul/ Staff<br />
20<br />
should given to individual the students must present various options for a particular question,<br />
6,50 6,42 -0,08<br />
the student must be able to quickly and easily contact staff<br />
21<br />
Personalul trebuie să fie profund interesat de cunoaşterea problemelor clientului şi să asculte<br />
problemele acestora pentru a le oferi soluţii adecvate/ Staff should be profoundly interested in<br />
knowing customer problems and listen to their problems to provide adequate solutions<br />
6,60 6,48 -0,12<br />
22<br />
Personalul trebuie să înţeleagă cerinţele specifice ale fiecărui cursant, să recunoască fiecare<br />
cursant după nume şi să asigure calitatea serviciilor la costul cerut de fiecare cursant în parte/<br />
Staff must understand the specific needs of each student, to recognize each student by name<br />
6,42 6,38 -0,04<br />
and ensure quality services at cost required for each student<br />
Media/ Average 6,70 6,58 -0,12<br />
Notă: E ij – aşteptările pentru afirmaţia i din dimensiunea j; P ij – percepţia pentru afirmaţia<br />
i din dimensiunea j; Note: E ij – the expectation for statement i from dimension j; P ij – the<br />
perception for statement i from dimension j;<br />
Sursa: calcule proprii pe baza datelor culese; Source: own computation based on field data<br />
26
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
Elementul care a întrunit pe deplin aşteptările cursanţilor este cel referitor la<br />
spaţiile şi utilităţile folosite, cu toate că pe alocuri, sala în care s-au desfăşurat cursurile a<br />
fost considerată neadecvată (Vatra Dornei). Un scor mai aproape de valoarea de<br />
satisfacţie a fost înregistrat în cazul modului de adaptare a cursurilor la nivelul de<br />
pregătire al cursanţilor (afirmaţia 7) nefiind nevoie de modificarea structurii acestora, cu<br />
toate că anumite categorii profesionale au considerat calitatea şi cantitatea informaţiilor<br />
oferite ca fiind necorespunzătoare intereselor lor.<br />
5.2.3. Estimarea utilităţii cursurilor<br />
Estimarea utilităţii cursurilor de antreprenoriat al căror impact este analizat relevă<br />
faptul că participanţii nu consideră toate cursurile ca având aceeaşi utilitate.<br />
Apare o contradicţie între opiniile respondenţilor referitoare la utilitatea cursurilor<br />
la care au participat anterior acestor cursuri (în cadrul subcapitolului 5.1.1.). Se păstrează<br />
un nivel ridicat de utilitate a cursurilor de planificare de afaceri sau de marketing,<br />
considerate a fi folositoare şi foarte folositoare de peste 85% dintre respondenţi, dar se<br />
observă acordarea unei importanţe deosebite cursurilor mai tehnice, care au fost evitate<br />
anterior.<br />
5.3. PERCEPŢIA ASUPRA BENEFICIILOR CURSURILOR<br />
Având în vedere obiectivul acestei cercetări, efectele reale pe care le-au avut<br />
cursurile de instruire asupra participanţilor şi asupra spiritului antreprenorial al acestora,<br />
a fost analizată percepţia pe care o au respondenţii asupra beneficiilor pe care le-au<br />
obţinut în urma participării la cursurile de calificare.<br />
Tabelul 5.6<br />
Percepţia asupra beneficiilor cursurilor a respondenţilor la nivel general<br />
Avantaje/ Benefits 1<br />
%<br />
2<br />
%<br />
3<br />
%<br />
4<br />
%<br />
5<br />
%<br />
Medie/<br />
Average<br />
Eroare standard/<br />
Standard Error<br />
Mi-a sporit veniturile/ It increased my revenue 9,80 11,30 25,80 17,00 35,10 3,57 1,336 1,00<br />
M-au ajutat să pornesc o afacere/ It helped to start a<br />
business<br />
12,90 11,30 21,60 18,00 34,5 3,51 1,406 1,50<br />
M-au determinat să iniţiez o afacere/ I was<br />
determined to start a business<br />
25,80 17,50 21,10 13,90 21,10 2,87 1,490 1,50<br />
Mi-au sporit şansele să îmi găsesc un loc de muncă<br />
mai bun/ I have increased my chances to find a better 19,10 13,40 21,60 18,10 26,80 3,2 1,463 1,00<br />
job<br />
Mi-au sporit încrederea în mine/ I have increased<br />
confidence in myself<br />
47,40 28,90 16,00 5,20 2,60 1,87 1,029 0,00<br />
M-au ajutat la creşterea productivităţii la locul de<br />
muncă/ It helped to increase productivity at work<br />
23,20 22,70 21,10 14,40 17,00 2,79 1,406 1,50<br />
M-au ajutat la creşterea gradului de satisfacere a<br />
clienţilor/ It helped to increase the customer 22,20 26,80 21,10 9,30 20,10 2,78 1,423 0,50<br />
satisfaction<br />
M-au ajutat la reducerea greşelilor în activitatea<br />
curentă/ It helped to reduce errors in current activity<br />
34,50 32,00 15,50 6,70 10,80 2,27 1,299 0,50<br />
Notă: NR = non-răspuns, 1 – total de acord, 5 – dezacord total<br />
Note: NA = no answer, 1 – total agree, 5 – total dezagre<br />
S-a constatat că, în general, respondenţii au avut o atitudine mai degrabă moderată<br />
asupra beneficiilor participării la cursuri, singurul aspect care a fost privit ca o consecinţă<br />
imediată de aproape jumătate dintre participanţi este faptul că respondenţii au simţit că<br />
NR/<br />
NA<br />
27
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
participarea la cursuri le-a adus un plus de încredere în forţele proprii. În fapt, peste 90%<br />
dintre respondenţi au fost de acord (în totalitate sau parţial) cu această afirmaţie.<br />
5.4. FACTORII DE INFLUENŢĂ ASUPRA PERCEPŢIEI CALITĂŢII CURSURILOR<br />
DE CALIFICARE PROFESIONALĂ<br />
5.4.1. Influenţa sexului respondenţilor<br />
Testând legătura dintre sexul respondenţilor şi „Claritatea modului de transmitere<br />
a informaţiilor” a fost observat faptul că valoarea Hi-pătrat calculată (14,58) este mai<br />
mare decât valoarea Hi-pătrat teoretică (13,27) pentru o probabilitate de garantare a<br />
rezultatelor de 99% şi 4 grade de libertate (Tabelul 5.10). Ipoteza nulă se respinge, între<br />
cele două variabile existând o legătură semnificativă. Astfel se poate aprecia, pe baza<br />
coeficientului lui Pearson, faptul că între cele două variabile există o legătură de<br />
intensitate redusă, persoanele de sex feminin apreciind mai favorabil claritatea şi modul<br />
de transmitere a informaţiilor. Valoarea coeficientului de corelaţie întăreşte această<br />
afirmaţie, evidenţiind faptul că între cele două variabile există o legătură inversă de<br />
intensitate redusă. Astfel calculând coeficientul determinaţiei liniare se poate constata că<br />
în nici 2 din 100 de cazuri, sexul nu influenţează percepţia asupra clarităţii modului de<br />
transmitere a informaţiilor (Mureşan et. al, 2012).<br />
Tabel 5.10<br />
Coeficienţi pentru testarea existenţei legăturii între sex şi percepţia clarităţii<br />
Prag de semnificaţie/ Significance level 0,05 0,01 0,001<br />
CHITEST (valoarea Sig)/ Sig. value 0,005 *<br />
Grade de libertate/ Degree of freedom 4,0000<br />
CHIINV (Chi teoretic)/ theoretical value 9,487729 13,2767 18,46683<br />
CHIINV (Chi calculat)/ compute value 14,58<br />
Coeficientul Pearson/ Pearson coefficient 0,264<br />
Coeficientul de corelaţie/ Correlation coefficient -0,134<br />
O altă ipoteză emisă a fost: „Sexul nu influenţează percepţia asupra utilităţilor<br />
informaţiilor oferite”. În urma testării ipotezei cu ajutorul testului Hi-pătrat ipoteza nulă a<br />
fost respinsă. Valoarea Hi-pătrat calculată (14,12) este mai mare decât valoarea teoretică<br />
(13,27) pentru o probabilitate de garantare a rezultatelor de 99% şi 4 grade de libertate,<br />
între cele două variabile existând o legătură distinct semnificativă de intensitate redusă<br />
(Tabel 5.13). La fel ca şi în cazul anterior persoanele de sex feminin percep informaţiile<br />
oferite ca fiind mai utile, decât persoanele de sex masculin.<br />
Valoarea coeficientului de corelaţie (-0,237) indică existenţa unei legături inverse<br />
de intensitate redusă (Tabel 5.13). Astfel în 5,7% din cazuri sexul respondenţilor<br />
influenţează percepţia acestora asupra utilităţii informaţiilor primite în urma participării<br />
la diferite cursuri de formare profesională.<br />
28
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
Tabel 5.13<br />
Coeficienţi pentru testarea existenţei legăturii între sex şi utilitatea informaţiilor<br />
Prag de semnificaţie/ Significance level 0,05 0,01 0,001<br />
CHITEST (valoarea Sig)/ Sig. value 0,006 **<br />
Grade de libertate/ Degree of freedom 4,00<br />
CHIINV (Chi teoretic)/ theoretical value 9,48 13,27 18,46<br />
CHIINV (Chi calculat)/ compute value 14,12<br />
Coeficientul Pearson/ Pearson coefficient 0,261<br />
Coeficientul de corelaţie/ Correlation coefficient -0,237<br />
În ceea ce priveşte legătura dintre sexul respondenţilor şi programul de desfăşurare<br />
a cursurilor de calificare profesională, s-a constatat faptul că între cele două variabile<br />
există o legătură foarte intensă (Tabel 5.16), valoarea Hi-pătrat calculată (19,87) fiind<br />
mai mare decât valoarea Hi-pătrat teoretică pentru o probabilitate de garantare a<br />
rezultatelor de 0,1% şi 4 grade de libertate. Valoarea coeficientului lui Pearson (0,305)<br />
indică o legătură de intensitate medie între cele două variabile. Acest lucru poate fi<br />
explicat prin prisma faptului ca ponderea persoanelor de sex masculin care sunt<br />
antreprenori sau manageri este de 36,20%, în timp ce ponderea persoanelor de sex<br />
feminin care se încadrează în aceste categorii profesionale este de 19,20%. Astfel pentru<br />
persoanele de sex masculin timpul reprezintă o resursă mai limitată, fiind angrenaţi în<br />
diverse activităţi pe parcursul unei zile de muncă. Coeficientul de corelaţie (Tabelul 5.16)<br />
indică existenţa unei legături inverse de intensitate redusă între cele două variabile.<br />
Tabel 5.16<br />
Coeficienţi pentru testarea existenţei legăturii între sexul respondenţilor şi programul de<br />
desfăşurare a cursurilor<br />
Prag de semnificaţie/ Significance level 0,05 0,01 0,001<br />
CHITEST (valoarea Sig)/ Sig. value 0,0005 ***<br />
Grade de libertate/ Degree of freedom 4,0000<br />
CHIINV (Chi teoretic)/ theoretical value 9,48 13,27 18,46<br />
CHIINV (Chi calculat)/ compute value 19,87<br />
Coeficientul Pearson/ Pearson coefficient 0,305<br />
Coeficientul de corelaţie/ Correlation coeficient -0,287<br />
Ipoteza nulă: „Sexul nu influenţează aprecierea cantităţii/conţinutului informaţiilor<br />
oferite” se respinge. Valoarea Hi-pătrat teoretică (9,49) pentru o probabilitate de<br />
garantare a rezultatelor de 95% şi 4 grade de libertate este mai mică decât valoarea Hipătrat<br />
calculată (11,42), de unde rezultă că între cele două variabile există o legătură<br />
semnificativă, dar de intensitate redusă, coeficientul lui Pearson având valoarea (0,238).<br />
Acest fenomen poate fi explicat prin profilul respondenţilor în funcţie de sex privind<br />
nivelul de educaţie şi participarea anterioară la cursurile de calificare profesională.<br />
29
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
Coeficienţi pentru testarea existenţei legăturii<br />
Tabel 5.22<br />
Prag de semnificaţie/ Significance level 0,05 0,01 0,001<br />
CHITEST (valoarea Sig)/ Sig. value 0,022 *<br />
Grade de libertate/ Degree of freedom 4,0000<br />
CHIINV (Chi teoretic)/ theoretical value 9,49 13,28 18,47<br />
CHIINV (Chi calculat)/ compute value 11,42<br />
Coeficientul Pearson/ Pearson coefficient 0,238<br />
Coeficientul de corelaţie/ Correlation coefficient -0.196<br />
5.4.2. Influenţa venitului respondenţilor<br />
Analizând legătura dintre venit şi percepţia asupra calităţii cursurilor prin prisma<br />
celor opt afirmaţii, a fost constatat faptul că venitul respondenţilor influenţează nivelul de<br />
percepţie asupra „Calităţii informaţiilor oferite”. Valoarea Hi-pătrat calculată (27,51)<br />
pentru o probabilitate de eroare de 5% şi 16 grade de libertate este mai mare decât<br />
valoarea Hi-pătrat teoretică (26,29), astfel ipoteza nulă se respinge, între cele două<br />
variabile existând o legătură semnificativă. Pe măsură ce venitul respondenţilor creşte,<br />
percepţia asupra calităţii informaţiilor oferite, scade (Tabel 5.25). Acest fenomen poate fi<br />
explicat prin faptul că resursele financiare suplimentare oferă respondenţilor posibilitatea<br />
de a participa şi accesa diferite categorii de informaţii care să le asigure un grad de<br />
instruire mai ridicat.<br />
Tabel 5.25<br />
Coeficienţi pentru testarea existenţei legăturii<br />
Prag de semnificaţie/ Significance level 0,05 0,01 0,001<br />
CHITEST (valoarea Sig)/ Sig. value 0,03 *<br />
Grade de libertate/ Degree of freedom<br />
16<br />
CHIINV (Chi teoretic)/ theoretical value 26,29 31,99 39,25<br />
CHIINV (Chi calculat)/ compute value<br />
27,51<br />
Coeficientul Pearson/ Pearson coefficient 0,356<br />
Coeficientul de corelaţie/ Correlation coefficient 0,205<br />
Ipoteza nulă a fost respinsă şi în cazurile: „Venitul nu influenţează calitatea şi<br />
pregătirea activităţilor desfăşurate” şi „Venitul nu influenţează accesibilitatea la cursurile<br />
de formare profesională”. În cel de al doilea caz s-a constatat că persoanele cu venituri<br />
mai reduse apreciază mult mai favorabil gradul de accesibilitate, acest fapt poate fi<br />
explicat prin existenţa numărului mare de programe de dezvoltare a resurselor umane<br />
derulate în ultima perioadă, care se adresează în principal grupurilor vulnerabile.<br />
30
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
Coeficienţi pentru testarea existenţei legăturii<br />
Tabel 5.28<br />
Prag de semnificaţie/ Significance level 0,05 0,01 0,001<br />
CHITEST (valoarea Sig)/ Sig. value 0,0003 ***<br />
Grade de libertate/ Degree of freedom 16,0000<br />
CHIINV (Chi teoretic)/ theoretical value 26,29 31,99 39,25<br />
CHIINV (Chi calculat)/ compute value 42,06<br />
Coeficientul Pearson/ Pearson coefficient 0,427<br />
Coeficientul de corelaţie/ Correlation coefficient 0,177<br />
Pe măsură ce nivelul venitului creşte şi aprecierea asupra calităţii şi pregătirea<br />
activităţilor desfăşurate este mai favorabilă. Organizarea a fost unul dintre aspectele<br />
pozitive cel mai amintit de către participanţii la cursurile de formare profesională. Acest<br />
fapt este confirmat şi de valoarea coeficientului de corelaţie (Tabelul 5.31).<br />
Tabel 5.31<br />
Coeficienţi pentru testarea existenţei legăturii<br />
Prag de semnificaţie/ Significance level 0,05 0,01 0,001<br />
CHITEST (valoarea Sig)/ Sig. value 0,02 *<br />
Grade de libertate/ Degree of freedom 16<br />
CHIINV (Chi teoretic)/ theoretical value 26,29 31,99 39,25<br />
CHIINV (Chi calculat)/ compute value 29,11<br />
Coeficientul Pearson/ Pearson coefficient 0,366<br />
Coeficientul de corelaţie/ Correlation coefficient 0,118<br />
5.4.3. Influenţa categoriei de apartenenţă<br />
În ceea ce priveşte influenţa categoriei de apartenenţă asupra percepţiei calităţii<br />
cursurilor de formare profesională cu ajutorul celor opt afirmaţii, ipoteza nulă a fost<br />
respinsă în cazul afirmaţiilor 1, 4, 7 (afirmaţiile se regăsesc în cadrul întrebării nr. 10 din<br />
chestionar).<br />
În cazul primei afirmaţii, căreia îi corespunde ipoteza: „Categoria de apartenenţă<br />
nu influenţează percepţia calităţii informaţiilor primite”, valoarea Hi-pătrat teoretică<br />
(21,02) pentru o probabilitate de garantare a rezultatelor de 95% şi 12 grade de libertate,<br />
este mai mică decât valoarea calculată (24,95), astfel ipoteza nulă se respinge, între cele<br />
două variabile existând o legătura semnificativă (Tabel 5.32). Coeficientul lui Pearson (0,<br />
338) indică o legătură de intensitate medie între cele două variabile. Astfel, cu cât<br />
resursele financiare implicate în derularea afacerii sunt mai ridicate şi cu cât cei<br />
chestionaţi sunt mai implicaţi în managementul organizaţiei, şi percepţia asupra calităţii<br />
informaţiilor oferite este mai redusă, fapt ce se poate explica prin adaptarea cursurilor la<br />
un nivel mediu şi accesibil tuturor.<br />
31
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
Tabel 5.32<br />
Coeficienţi pentru testarea existenţei legăturii între categorie şi percepţia calităţii<br />
Prag de semnificaţie/ Significance level 0,05 0,01 0,001<br />
CHITEST (valoarea Sig)/ Sig. value 0,01 *<br />
Grade de libertate/ Degree of freedom 12<br />
CHIINV (Chi teoretic)/ theoretical value 21,02 26,21 32,90<br />
CHIINV (Chi calculat)/ compute value 24,95<br />
Coeficientul Pearson/ Pearson coefficient 0,338<br />
Coeficientul de corelaţie/ Correlation coefficient -0,077<br />
Ipoteza nulă „Categoria de apartenenţă nu influenţează percepţia asupra<br />
programului de desfăşurare a cursurilor” a fost respinsă. Valoarea Hi-pătrat calculată<br />
(21,80) este mai mică decât valoarea Hi-pătrat teoretică (21,02) pentru o probabilitate de<br />
garantare a rezultatelor de 95% şi 12 grade de libertate. Între cele două variabile există o<br />
legătură semnificativă de intensitate medie, coeficientul lui Pearson având valoarea de<br />
(0,318). Se poate observa (Tabelul 5.33) că între cele două variabile există o legătură<br />
inversă, astfel pentru cei care ocupă funcţii de conducere programul de desfăşurare al<br />
cursurilor a fost considerat a fi unul nu tocmai cel mai favorabil.<br />
Tabel 5.33<br />
Coeficienţi pentru testarea existenţei legăturii între categorie şi programul cursurilor<br />
Prag de semnificaţie/ Significance level 0,05 0,01 0,001<br />
CHITEST (valoarea Sig)/ Sig. value<br />
Grade de libertate/ Degree of freedom<br />
0,039 *<br />
12<br />
CHIINV (Chi teoretic)/ theoretical value 21,02 26,21 32,90<br />
CHIINV (Chi calculat)/ compute value 21,80<br />
Coeficientul Pearson/ Pearson coefficient 0,318<br />
Coeficientul de corelaţie/ Correlation coefficient -0,162<br />
Între categoria de apartenenţă şi cantitatea/conţinutul de informaţii oferit există o<br />
legătură distinct semnificativă. Valoarea Hi-pătrat calculată (32,16) fiind mai mare decât<br />
valoarea Hi-pătrat teoretică (26,21) pentru o probabilitate de garantare a rezultatelor de<br />
99% şi 12 grade de libertate. Şi în acest caz cei care apreciază cantitatea şi conţinutul<br />
informaţiilor la un nivel calitativ inferior sunt managerii, urmaţi de către antreprenori. Se<br />
poate observa (Tabelul 5.34) că între cele două variabile există o legătură inversă. Cei<br />
care sunt antreprenori sau simpli angajaţi au apreciat ca fiind mult mai folositoare<br />
informaţiile oferite de către lectori decât cei care ocupă funcţii de conducere. Acest fapt<br />
este întărit şi de valoarea coeficientului de corelaţie din Tabelul 5.32.<br />
32
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
Tabel 5.34<br />
Coeficienţi pentru testarea existenţei legăturii între categorie şi conţinutul cursurilor<br />
Prag de semnificaţie/ Significance level 0,05 0,01 0,001<br />
CHITEST (valoarea Sig)/ Sig. value 0,001 **<br />
Grade de libertate/ Degree of freedom 12<br />
CHIINV (Chi teoretic)/ theoretical value 21,02 26,21 32,90<br />
CHIINV (Chi calculat)/ compute value 32,16<br />
Coeficientul Pearson/ Pearson coefficient 0,380<br />
Coeficientul de corelaţie/ Correlation coeffcient -0,129<br />
5.4.4. Influenţa nivelului de educaţie<br />
În ceea ce priveşte influenţa nivelului de educaţie asupra estimării nivelului<br />
calitativ prin prisma celor opt afirmaţii, s-a constat că între acestea nu există o legătură<br />
asupra percepţiei calităţii cursurilor de care au beneficiat. Respingerea ipotezelor în<br />
aceste situaţii se poate explica prin omogenitatea grupului, privită din prisma nivelului de<br />
educaţie. Aşa cum a fost subliniat anterior, majoritatea respondenţilor fac parte din<br />
categoria celor cu studii universitare, de unde se poate deduce că aceştia au acumulat deja<br />
un anumit bagaj de cunoştinţe, care le-a permis o evaluare unitară în ceea ce priveşte<br />
atributele privind calitatea serviciilor de care au beneficiat. O altă explicaţie, în acest<br />
sens, poate fi buna pregătire a celor care au susţinut cursurile şi gradul mare de<br />
adaptabilitate a acestora la nivelul grupului şi a nevoilor acestuia.<br />
33
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
CONCLUZII<br />
CONTRIBUŢII PROPRII<br />
În vederea realizării obiectivului principal, activitatea de cercetare a impus<br />
îndeplinirea obiectivelor secundare, a căror rezultate s-au materializat în fundamentarea<br />
concluziilor finale. În acest sens, autorul şi-a adus contribuţia în cunoaşterea domeniului<br />
studiat prin:<br />
1. Examinarea profundă, analitică şi metodică a bazelor de date naţionale şi<br />
internaţionale ce conţin informaţii despre istoricul, situaţia actuală şi tendinţele<br />
principalilor indicatori ai activităţii economice, ai fenomenelor sociale şi cele<br />
educaţionale la nivel naţional, regional, dar şi local. Pentru aceasta au fost selectate cele<br />
mai importante surse de documentare generale şi specifice care au fost utilizate pentru<br />
actualizarea şi, implicit, determinarea tendinţelor indicatorilor determinaţi anterior în<br />
cadrul studiului de diagnoză realizat în anul 2010, a cărui informaţii au constituit baza de<br />
comparaţie pentru actuala cercetare.<br />
2. Analiza documentelor internaţionale, naţionale, regionale şi locale cu scopul<br />
determinării informaţiilor actuale asupra aspectelor ce influenţează mediul economic, per<br />
ansamblu, dar şi cel antreprenorial, în mod special. Informaţiile obţinute au făcut obiectul<br />
analizei şi interpretării ştiinţifice pe baza cărora s-au fundamentat concluziile şi<br />
recomandările din cadrul acestui demers ştiinţific.<br />
3. Actualizarea informaţiilor privind determinarea comparativă a specificităţilor<br />
celor patru regiuni incluse în arealul cercetării: Regiunea Centru, Regiune Muntenia Sud,<br />
Regiunea Nord-Est şi Regiunea Nord-Vest.<br />
4. Identificarea şi actualizarea caracteristicilor determinante ale celor patru judeţe<br />
care au făcut obiectul cercetării în teren: Argeş, Bistriţa-Năsăud, Mureş şi Suceava.<br />
5. Actualizarea descrierii mediului de afaceri şi a oportunităţii de dezvoltare a<br />
acestuia în toate cele 18 localităţi urbane cu mai puţin de 50.000 de locuitori: Reghin,<br />
Sovata, Miercurea Nirajului, Iernut, Târnăveni, Curtea de Argeş, Câmpulung,<br />
Topoloveni, Mioveni, Ştefăneşti, Costeşti, Beclean, Năsăud, Sângeorz-Băi, Vatra Dornei,<br />
Câmpulung Moldovenesc, Gura Humorului, Rădăuţi.<br />
6. Adaptarea originală a instrumentului de cercetare cunoscut sub denumirea de<br />
SERVQUAL, care reprezintă un instrument de măsurare a calităţii serviciilor de către<br />
consumatori. Acest instrument complex de lucru este în măsură să ofere informaţiile<br />
necesare analizelor care să fundamenteze concluziile privind efectele reale ale<br />
programelor de instruire asupra grupului ţintă (percepţia acestora supra utilităţii<br />
cursurilor, modul în care şi-au schimbat percepţia supra implicării în mediul de afaceri în<br />
urma participării la cursuri şi nu numai) şi oportunităţile de dezvoltare ale<br />
antreprenoriatului.<br />
7. Proiectarea, organizarea şi desfăşurarea unui studiu de impact socio-economic<br />
în vederea aprecierii impactului activităţilor desfăşurate în cadrul implementării<br />
proiectului în ce priveşte dezvoltarea culturii antreprenoriale şi a spiritului antreprenorial<br />
al membrilor grupului ţintă. Derularea studiului de impact a impus: stabilirea obiectivului<br />
general, şi, pe baza acestuia, a obiectivelor secundare implicite; studiul analitic şi<br />
comprehensiv a surselor statistice de informare asupra mediului de afaceri naţional,<br />
regional şi local; stabilirea dimensiunii şi componenţei eşantionului pe baze ştiinţifice;<br />
34
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
determinarea tehnicilor şi a procedeelor de derulare a anchetei în teren; fundamentarea şi<br />
crearea instrumentelor de lucru; crearea, instruirea şi repartizarea sarcinilor în cadrul<br />
echipei de anchetatori; desfăşurarea anchetei pilot şi, pe baza rezultatelor acesteia,<br />
adaptarea chestionarului; determinarea calendarului de desfăşurare a anchetei pe baza<br />
graficului GANTT; culegerea datelor; determinarea structurii bazei de date; codificarea<br />
informaţiilor; predarea chestionarelor şi a bazei de date individuale de către operatori şi<br />
validarea informaţiilor; prelucrarea datelor; analiza şi interpretarea informaţiilor;<br />
redactarea concluziilor pe baza interpretării rezultatelor.<br />
8. Fundamentarea, pe baza analizei comparative, a rezultatelor documentării şi a<br />
anchetei asupra populaţiei ţintă, a consideraţiilor finale privind eficienţa cursurilor de<br />
instruire derulate, precum şi impactul implementării proiectului în dezvoltarea culturii<br />
antreprenoriale în zonele de intervenţie ale proiectului şi asupra altor actori locali care<br />
sprijină şi contribuie la dezvoltarea antreprenoriatului.<br />
9. Formularea, pe baza analizării rezultatelor şi, implicit, a concluziilor<br />
fundamentate, a unor propuneri viabile care să conducă la optimizarea instruirii în<br />
domeniul antreprenorial, atât pentru mediul de afaceri şi spiritul antreprenorial în general,<br />
cât şi pentru potenţialii beneficiari, în mod special.<br />
CONSIDERAŢII FINALE<br />
Derularea etapelor cercetării şi rezultatele obţinute în demersul realizării<br />
obiectivelor propuse permit formularea fundamentată de consideraţii finale, cu certă<br />
valoare teoretică şi practică, referitoare la determinarea caracteristicilor sociale,<br />
economice şi demografice din cadrul regiunilor şi localităţilor studiate, dar mai ales la<br />
evaluarea concretă a impactului programelor de instruire derulate în domeniul<br />
antreprenoriatului.<br />
1. Prin analiza mediului economic studiat, s-a observat că ultimii doi ani care au<br />
trecut de la derularea studiului de diagnoză nu au fost în măsură să aducă îmbunătăţiri<br />
mediului de afaceri. Efectele recesiunii şi ale crizei economice s-au răsfrânt şi asupra<br />
arealului analizat, investiţiile în domeniu, atât publice cât şi private nefiind suficiente<br />
pentru a acoperi nevoile. De asemenea, se poate observa că autorităţile locale nu au<br />
dispus de resursele necesare şi nici nu se poate observa o strategie coerentă de<br />
contracarare eficientă a consecinţelor negative ale deprecierii situaţiei economice din<br />
comunităţile studiate. În aceste situaţii, nevoia de calificare a persoanelor în domeniul<br />
antreprenoriatului, atât prin prisma necesităţii dezvoltării mediului de afaceri actual, cât şi<br />
a disponibilităţii persoanelor de a participa la cursuri şi de a valorifica, ulterior,<br />
cunoştinţele dobândite, a fost cu atât mai stringentă.<br />
2. Ca o primă consideraţie se remarcă, cu certitudine, calitatea cursurilor de<br />
instruire de care a beneficiat grupul ţintă. Se poate afirma că respondenţii au beneficiat de<br />
cursuri de pregătire în domeniul antreprenoriatului, care s-au dovedit a fi în primul rând<br />
utile, în mod clar furnizate pe baza unor metode de predare adecvate, având un conţinut<br />
adecvat atât ca şi cantitate cât şi din punctul de vedere a calităţii curriculei ce le-a fost<br />
pusă la dispoziţie de către lectori. Considerentele care vin în sprijinul acestei afirmaţii<br />
sunt diverse:<br />
35
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
- s-a putut observa că în rândul respondenţilor aspectul considerat a fi cel mai<br />
important în cadrul cursurilor este reprezentat de către competenţa personalului şi<br />
capacitatea acestuia de a asigura serviciul promis în condiţiile promise, majoritatea lor<br />
identificând această dimensiune ca fiind cea mai importantă. Acest fapt nu este<br />
surprinzător având în vedere particularităţile serviciului prestat, şi anume că în urma<br />
prestării acestui serviciu beneficiarii dobândesc noi cunoştinţe şi dobândesc noi abilităţi;<br />
- la polul opus cel mai puţin important aspect considerat de către respondenţi este<br />
cel referitor la elementele tangibile (facilităţile serviciilor, echipamentele, modul de<br />
prezentare a personalului, precum şi la materialele folosite în comunicarea cu clienţii –<br />
broşuri, pliante, afişe, bannere etc.), dar cu toate acestea acest aspect nu trebuie neglijat,<br />
având în vedere ultimele noutăţi folosite în procesul de predare-învăţare, care de cele mai<br />
multe ori contribuie la susţinerea şi întregirea imaginii de ansamblu a serviciului;<br />
- în jur de două treimi dintre cei chestionaţi au avut o părere „foarte bună” despre<br />
calitatea cursurilor de care au beneficiat. Mai mult, peste 85% dintre respondenţi au avut<br />
o opinie fermă, remarcând o calitate „foarte bună” şi „bună” pentru fiecare dintre<br />
afirmaţiile luate în considerare. Singura afirmaţie pentru care ponderea aprecierii unei<br />
calităţi „foarte bune” a reunit mai puţin de jumătate dintre respondenţi a fost cea<br />
referitoare la gradul de accesibilitate a cursurilor de calificare profesională şi are la bază<br />
motivaţiile legate de lipsa timpului, a resurselor financiare şi a logisticii proprii;<br />
- elementul care a întrunit pe deplin aşteptările cursanţilor este cel referitor la<br />
spaţiile şi utilităţile folosite, cu toate că pe alocuri, sala în care s-au desfăşurat cursurile a<br />
fost considerată neadecvată (Vatra Dornei);<br />
- satisfăcător a fost şi modul de adaptare a cursurilor la nivelul de pregătire al<br />
cursanţilor, care a fost, în mare măsură adaptată cerinţelor beneficiarilor. Având în vedere<br />
neomogenitatea, din punct de vedere al pregătirii profesionale, al nivelului de studiu şi al<br />
experienţei grupurilor de studiu, cei care au dobândit anterior o parte dintre informaţiile<br />
predate au considerat calitatea şi cantitatea informaţiilor oferite ca nefiind întrutotul<br />
corespunzătoare intereselor lor;<br />
- programul de studii (stricteţea şi durata acestuia) a fost, de asemenea, unul dintre<br />
elementele care a reunit abia 50 de răspunsuri apreciate ca având o calitate „foarte bună”,<br />
aspect care vine în completarea celui anterior. În fapt, acest aspect reprezintă un aspect<br />
pozitiv referitor la respectarea riguroasă a cerinţelor lectorilor în ceea ce priveşte<br />
condiţiile de derulare a cursurilor, deşi este privit de către unii cursanţi ca fiind un<br />
element de constrângere şi nu de normalitate. În fapt şi metoda SERVQUAL a relevat<br />
faptul că cea mai mare nemulţumire a acestora făcând referire la programul de derulare al<br />
cursurilor;<br />
3. În urma studiului efectuat, a fost observat impactul pozitiv asupra beneficiarilor<br />
pe care l-a avut derularea cursurilor de instruire:<br />
- cursurile au fost astfel create încât să răspundă nevoilor actuale ale forţei de<br />
muncă: întocmirea unui plan de afaceri şi a unui plan de marketing, analizarea<br />
performanţelor financiare a unei firme, analiza proiectului de investiţii al unei firme,<br />
negociere, managementul comunicării, managementul conducerii;<br />
- apare o modificare în opiniile respondenţilor referitoare la utilitatea cursurilor la<br />
care au participat anterior acestor cursuri. La cursurile anterioare s-a observat reticenţa<br />
faţă de cursurile tehnice – analiza performanţelor financiare ale unui IMM, analiza<br />
36
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
proiectului de investiţii a unui IMM – care implică deţinerea unui bagaj de cunoştinţe<br />
specifice anterioare şi o abordare statistico-matematică a fenomenelor economice, fapt<br />
care nu este la îndemâna tuturor, dar şi faţă de cele considerate a fi apanajul structurilor<br />
de conducere (arta negocierii, managementul conducerii, managementul comunicării). În<br />
urma derulării cursurilor din cadrul proiectului al cărui impact este analizat, s-a remarcat<br />
că, deşi se păstrează un nivel ridicat de utilitate a cursurilor de planificare de afaceri sau<br />
de marketing, considerate a fi folositoare şi foarte folositoare de peste 85% dintre<br />
respondenţi, se observă acordarea unei importanţe deosebite cursurilor mai tehnice, care<br />
au fost evitate anterior;<br />
- cel mai folositor curs (considerat a fi „foarte folositor” de aproape 3 din 4<br />
cursanţi) este considerat cel referitor la proiectului de investiţii a unui IMM, dar şi cel<br />
care oferă informaţii privind modul de analiză a performanţelor financiare a unui IMM,<br />
pe care 80% dintre respondenţi îl estimează a fi folositor şi foarte folositor. Motivaţiile<br />
sunt diverse, pornind de la faptul că, aşa cum a fost determinat anterior, participanţii la<br />
alte cursuri din domeniul antreprenoriatului au considerat a fi mai folositor să participe la<br />
cursuri complementare. Pe de altă parte, oportunitatea accesării fondurilor<br />
nerambursabile, care implică depunerea unui proiect de investiţii şi apoi analiza sa<br />
continuă pe parcursul implementării, a conştientizat potenţialii beneficiari asupra<br />
importanţei pregătirii în domeniu;<br />
- de remarcat este şi importanţa deosebită acordată artei negocierii, care poate fi<br />
privită prin prisma faptului că negocierea în cadrul afacerilor (cu băncile, partenerii de<br />
afaceri, celelalte nivele ierarhice din cadrul instituţiei) a devenit mai importantă, mai ales<br />
în această perioadă în care resursele financiare, umane şi de timp sunt mai limitate;<br />
- un element de interes prezintă şi gradul înalt de necunoaştere a utilităţii unor<br />
cursuri, în special a celor legate direct de activitatea managerială în relaţiile cu<br />
subalternii. Astfel, aproape jumătate dintre respondenţi nu au o opinie referitor la cursul<br />
de „Managementul conducerii”, şi mai mult de o treime în ceea ce priveşte<br />
„Managementul Comunicării”. Motivaţia acestei opinii provine din imposibilitatea<br />
estimării utilităţii prin prisma lipsei de experienţă în domeniul managementului, dar şi din<br />
lipsa de interes pentru ocuparea în viitor a unor funcţii şi posturi de conducere;<br />
- ca o primă constatare, se poate observa că, în general, respondenţii au avut o<br />
atitudine mai degrabă moderată asupra beneficiilor participării la cursuri, singurul aspect<br />
care a fost privit ca o consecinţă imediată de aproape jumătate dintre participanţi este<br />
faptul că respondenţii au simţit că participarea la cursuri le-a adus un plus de încredere în<br />
forţele proprii. În fapt, peste 90% dintre respondenţi au fost de acord (în totalitate sau<br />
parţial) cu această afirmaţie;<br />
- mai puţin optimiste sunt afirmaţiile în momentul în care se face referire la<br />
avantajele imediate, palpabile: sporirea veniturilor şi intenţia de a demara o afacere, unde<br />
doar un sfert dintre participanţi au avut o opinie favorabilă, peste medie, în timp ce mai<br />
mult de o treime afirmă că sunt în total dezacord cu aceste afirmaţii. Acest aspect poate fi<br />
explicat prin faptul că beneficiile participării la cursuri sunt vizibile pe o perioadă mai<br />
lungă de timp decât cea care a trecut de la încheierea cursurilor;<br />
- unul dintre beneficiile urmărite cu precădere în cadrul studiului de impact asupra<br />
eficienţei şi a eficacităţii cursurilor de instruire în domeniul antreprenoriatului o<br />
reprezintă sporirea interesului beneficiarilor de a se implica activ în mediul economic,<br />
prin ieşirea din zona de siguranţă şi demararea unei afaceri prin care să valideze<br />
37
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
informaţiile, cunoştinţele şi abilităţile dobândite. Cu toate acestea, răspunsul pozitiv a<br />
unei treimi dintre beneficiarii cursurilor este un semnal pozitiv ce indică trendul<br />
ascendent al acestei intenţii. Având în vedere că, la nivelul aceleaşi zone studiate, intenţia<br />
de implicare în antreprenoriat a fost în anul 2010 de doar 20% – conform studiului de<br />
diagnoză al proiectului – se poate remarca influenţa pozitivă benefică a cursurilor de<br />
instruire în domeniul antreprenoriatului asupra beneficiarilor;<br />
- s-a observat că persoanele de sex feminin, mai puternic afectate de situaţia<br />
negativă de pe piaţa muncii, au apreciat mai favorabil claritatea şi modul de transmitere a<br />
informaţiilor, au perceput informaţiile oferite ca fiind mai utile; în schimb pentru<br />
persoanele de sex masculin programul cursurilor a fost o constrângere mai mare, timpul<br />
reprezentând pentru aceştia o resursă mai limitată, fiind angrenaţi în diverse activităţi pe<br />
parcursul unei zile de muncă;<br />
- s-a remarcat faptul că pe măsură ce venitul respondenţilor creşte, percepţia<br />
asupra calităţii informaţiilor oferite, scade. Acest fenomen poate fi explicat prin faptul că<br />
resursele financiare suplimentare oferă respondenţilor posibilitatea de a participa şi<br />
accesa diferite categorii de informaţii care să le asigure un grad de instruire mai ridicat.<br />
Mai mult, persoanele cu venituri mai reduse apreciază mult mai favorabil gradul de<br />
accesibilitate, acest fapt poate fi explicat prin existenţa numărului mare de programe de<br />
dezvoltare a resurselor umane derulate în ultima perioadă, care se adresează în principal<br />
grupurilor vulnerabile.<br />
CONTINUAREA ACTIVITĂŢII<br />
Chiar şi după finalizarea instruirii în domeniul antreprenoriatului, cunoştinţele şi<br />
abilităţile dobândite în cadrul acesteia vor continua să aibă efecte pozitive asupra<br />
grupului ţintă. Pe termen scurt va fi de dorit continuarea oferirii de cursuri de pregătire în<br />
domeniul antreprenoriatului, îngemănate cu suportul necesar dobândirii de abilităţi prin<br />
activităţi practice (stagii de pregătire în cadrul firmelor specializate, ateliere de lucru<br />
moderate de persoane care au avut succes în antreprenoriat etc.). Pe termen mediu, alături<br />
de organizarea unor alte sesiuni de instruire care să le ofere posibilitatea cursanţilor de a<br />
rememora şi de a actualiza informaţiile şi cunoştinţele dobândite, ar trebui studiate<br />
fenomenele care se manifestă în mediul social, economic, politic şi legislativ şi, pe baza<br />
acestora, să se adapteze noi cursuri care să vină în întâmpinarea nevoilor de la momentul<br />
respectiv, dar şi a celor anticipate.<br />
38
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Alexa, Camelia I.; F.H. Arion; Iulia C. Mureşan, 2012a, Trends and realities of the<br />
Romanian entrepreneurship, Lucrări Ştiinţifice – vol. 55, Nr. 2/2012, seria Agronomie<br />
2. Alexa, Camelia I., F.H. Arion; Iulia C. Mureşan, 2012b, Profile of Participants to<br />
Training Courses, Bulletin UASMV Horticulture 69(2)/2012, pg. 9-15<br />
3. Alexa, Camelia I., F.H. Arion; Iulia C. Mureşan, 2012c, Difficulties of Measuring the<br />
Effects of Entrepreneurial Training, Bulletin UASMV Horticulture 69(2)/2012, pg.<br />
360-361<br />
4. Andreica, Ileana şi Camelia Alexa, 2012, Enterprise Profitability Recorded in Profit<br />
and Loss Account, Bulletin UASMV Horticulture 69(2)/2012, pg. 25-30<br />
5. Arion, F.; Iulia C. Mureşan; Camelia I. Alexa; Anamaria E. Vâtcă, 2012, Implications<br />
of Trainings’ Participation on the Entrepreneurship, Lucrări Ştiinţifice – vol. 55, Nr.<br />
2/2012, seria Agronomie<br />
6. Arion, F., Iulia Mureşan, Anamaria Vâtcă, 2011a, Study Regarding The<br />
Entrepreneurship Professional Training In Romania, Lucrări Ştiinţifice – vol. 54, Nr.<br />
2/2011, seria Agronomie<br />
7. Arion, HF., Iulia C. Mureşan, Lenke Balint, 2011b, Compiling a Visitor Profile in<br />
Tarnava Mare Area, Bulletin UASMV Horticulture, 68 (2)/2011, 16-22<br />
8. Alzola, L.M., V.P. Robaina, 2005, SERVQUAL: Its Applicability in Electronic<br />
Commerce B2C, The Quality Management Journal 12 (4):46-57<br />
9. Barringer, R., B., R.D. Ireleand, 2006, Entrepreneurship. Successfully Launching<br />
New Ventures, New Jersey: Pearson/Prentice Hall<br />
10. Baumol, W., R. E. Litan, C. J. Schramm, 2009, Capitalismul bun, capitalismul rău şi<br />
economia dezvoltării şi a prosperităţii, Ed. Polirom, Iaşi: Bucureşti, România<br />
11. Bigné, J.E., C. Martıńez, MJ. Miquel, L. Andreu, 2003, SERVQUAL Reliability and<br />
Validity in Travel Agencies. Ann. Tourism Res. 30(1): 258–262<br />
12. Borza Anca, Crişan, M., Cătălina Silva, O. Bordean, 2009, Antreprenoriat:<br />
managementul firmelor mici şi mijlocii: concepte şi studii de caz, Ed. Risoprint, <strong>Cluj</strong>-<br />
<strong>Napoca</strong>, România<br />
13. Brezuleanu, S., 2005, Management agricol. Teorie şi practică, Ed. Perfornamtica, Iaşi,<br />
România<br />
14. Butt MM., EC. de Run, 2010, Private healthcare quality: applying a SERVQUAL<br />
model, Int J Health Care Qual Assur. 23 (7):658-673<br />
15. Chiş, Margareta, Anamaria Vâtcă, 2003, Factors influencing the capitalization of the<br />
agricol exploitation in Romania. University of Debrecen Centre of Agricultural<br />
Sciences - Nemzetközi konferencia - Agrárgazdaság, vidékfejlesztés és<br />
agrárinformatika az évezred küszöbén 01-02 april 2003.<br />
16. Roxana Cordoş, Laura Bacali, Adriana Bodea, 2008, Antreprenoriat, Ed. Todesco,<br />
<strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>, România<br />
39
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
17. Dobrin, M, A. Tache, A. I. Petrişor, 2010, Development Disparities in the<br />
Administrative-Territorial Units in Romania. Hierarchy, Methods, Indicators,<br />
Statistical Analysis, în Revista de Statistică nr. 5/2010, pag. 16-26<br />
18. Frunzăverde, Doina, H. Irimia, Venera-Cristina Rîndaşu, 2005, Antreprenoriat: teorie<br />
şi practică, Ed. Mirton, Timişoara, România<br />
19. Ghafoor, R. A., F. Ahmed, M. Aslam, 2011, Impact of Training and Development on<br />
Organizational Performance, Global Journal of Management and Business Research<br />
Volume 11 Issue 7 Version 1.0 July 2011, ISSN: 0975-5853<br />
20. Gibson, J. D., R. H. Usry, L.W. Hass, R. T. Lies, G. E. Moore, 2001, Agribusiness:<br />
Management, Marketing, Human Resources Development, Communication and<br />
Technology, Interstate Publishing, Inc., Danville, Illinois, USA<br />
21. Hameed, A. i A. Waheed, 2011, Employee Development and Its Affect on<br />
Employee Performance A Conceptual Framework, International Journal of Business<br />
and Social Science Vol. 2 No. 13, Special Issue - July 2011<br />
22. Hatten, T., 2009, Small Business Management, 4th Edition, Houghton Miffin<br />
Company, USA<br />
23. Horvat, Etelca Anamaria, 2011, Cercetări privind evaluarea nevoii de instruire în<br />
vederea dezvoltării mediului de afaceri, Teză de <strong>doctorat</strong>, <strong>USAMV</strong> <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong><br />
24. Isaacs, Eslyn, K. Visser, C. Freidrich, P. Brijal, 2007, Entrepreneurship education and<br />
training at the Further Education and Training (FET) level in South Africa, South<br />
African Journal of Education, Vol 27:613–629<br />
25. Jamil, B. i Naintara Sarfaraz Raja, 2011, Impact of Compensation, Performance<br />
Evaluation and Promotion Practices on Government Employees Performance VS<br />
Private Employees Performance, Interdisciplinary Journal of Contemporary Research<br />
in Business, Vol. 3, No. 8<br />
26. Kalim, Ayesha, 2009, Women Entrepreneurship The Emerging Workforce in 21 st<br />
Century: Turning Challenges into Opportunities, Proceedings of 2 nd International<br />
Conference on Business Management<br />
27. Katsioloudes, M. I., S. Hadjidakis, 2007, International Business. A Global<br />
Perspective, Elsevier Inc., Oxford, UK<br />
28. Manole V.; Mirela Stoian; H. Dorobanţu, 2002, Marketing, Editura ASE, Bucureşti,<br />
România, ISBN 973-594-007-8<br />
29. Manole, V., Mirela Stoian, 2004, Marketing, Editura ASE, Bucureşti, România, ISBN<br />
973-594-471-5<br />
30. Merce E., C. C. Merce, 2009, Statistică, Paradigme consacrate şi paradigme<br />
întregitoare, <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>, România<br />
31. Merce, E., C. C. Merce, Diana Dumitraş, 2010, Prelucrarea statistică a datelor,<br />
Editura AcademicPres, <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>, România<br />
32. Merce, E., C. C. Merce, F. H. Arion, 2000, Management general şi agricol, Editura<br />
AcademicPres, <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>, România<br />
40
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
33. Merce, E., Ileana Andreica, F. H. Arion, Cristina Pocol, Dumitraş Diana, 2010,<br />
Managementul şi gestiunea unităţilor economice cu profil agricol, Editura Digital<br />
Data <strong>Cluj</strong>, <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>, România<br />
34. Militaru, Gh., 2010, Managementul Serviciilor, Ed. C.H. Beck, Bucureti, România,<br />
ISBN 978-073-115-822-8<br />
35. Mureşan, Iulia, F. Arion, Anamaria Vâtcă, 2011a, Necessity Of Adapting<br />
Professional Training On Social And Economical Realities Of Romania, Lucrări<br />
Ştiinţifice – vol. 54, Nr. 2/2011, seria Agronomie<br />
36. Mureşan, Iulia C., F. H. Arion, O. I. Moisescu, 2011b, Estimating the quality of<br />
tourist destination in Tarnava Mare Area, The 10th International Symposium<br />
Prospects for 3rd Millennium Agriculture, <strong>USAMV</strong> <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong> Bulletin UASMV<br />
Horticulture, 68 (2)/2011, 148-155<br />
37. Mureşan, Iulia Cristina, 2011, Analiza calităţii serviciilor turistice rurale în regiunea<br />
Târnava Mare, Teză de Doctorat, <strong>USAMV</strong> <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>, România<br />
38. Mureşan, Iulia C., F.H. Arion, Camelia I. Alexa, Marioara Ilea, 2012, Factors which<br />
INFLUENCE the entrepreneurship training perception, Lucrări Ştiinţifice – vol. 55,<br />
Nr. 2/2012, seria Agronomie<br />
39. Piţurescu, I., 2003, Iniţierea în antreprenoriat şi dezvoltarea afacerilor, Ed. Arvin<br />
Press, Bucureşti, România<br />
40. Pop, M. D., 2004, Cercetări de marketing, Editura Alma Mater, <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>,<br />
România<br />
41. Porumb, Elena, 2001, Managementul Resurselor Umane, Ed. Fundaţiei pentru Studii<br />
Europene, <strong>Cluj</strong>-<strong>Napoca</strong>, România<br />
42. Rees, W. D., 1991, The Skills of Management 3 rd Edition, Routlegde, London, UK<br />
43. Saleem, Q., M. Shadid, A. Naseem, 2011, Degree of Influence of Training and<br />
Development on Employees Behavior, International Journal of Computing and<br />
Business Research ISSN (Online):2229-6166<br />
44. Scarborough., M., N., L.D. Wilson, W.T. Zimmerer, 2009, Effective Small Business<br />
Management. An Entrepreneurial Approach, 9th Edition, New Jersey:<br />
Pearson/Prentince Hall<br />
45. Shekarchizadeh, A., A. Rasli, H. Hon-Tat, 2011, SERVQUAL in Malaysian<br />
universities: perspectives of international students. Business Process Management<br />
Journal. 17(1):67-81<br />
46. Soare., E., 2008, Educaţie antreprenorială: ultima provocare a şcolii, Ed.V&I<br />
Integral, Bucureşti, România<br />
47. Stokes., D., R., 2002, Managementul micilor afaceri, Ed. Casa Cărţii de Ştiinţă<br />
48. Stokes., D., Wilson, N., 2006, Small Business Management and Entrepreneurship,<br />
5th edition, London: Thomson Learning<br />
49. Toboşaru, Irina, Ileana Modreanu, M. Piti, 2010, Promovarea educaţiei<br />
antreprenoriale şi oportunităţi de finanţare, Fundaţia Post-Privatizare,<br />
http://www.postprivatizare.ro/romana/studiu-promovarea-educatiei-antreprenorialesi-oportunitati-de-finantare-2/,<br />
accesat 07/05/2012<br />
41
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
50. Zeithaml Valerie A., A. Parasuraman, L. L. Berry, 1990, Delivering Qualiy Service:<br />
Balancing Customer Perceptions and Expections, The Free Press A Division of Simon<br />
& Schuster Inc., New York, USA<br />
51. Zeithaml A. Valerie, Mary Jo. Bitner, 1996, Services Marketing, The McGraw-Hill,<br />
Inc., Singapore, UK<br />
52. ***, 2012, Agenţia Pentru Dezvoltare Regională Centru, http://www.adrcentru.ro,<br />
accesat 08/05/2012<br />
53. ***, 2012, Agenţia Pentru Dezvoltare Regională Nord-Est, http://www.adrnordest.ro,<br />
accesat 08/05/2012<br />
54. ***, 2012, Agenţia Pentru Dezvoltare Regională Nord-Vest, http://www.nord-vest.ro,<br />
accesat 08/05/2012<br />
55. ***, 2012, Agenţia Pentru Dezvoltare Regională Sud Muntenia,<br />
http://www.adrmuntenia.ro, accesat 08/05/2012<br />
56. ***, 2012, Agenţia pentru implementarea proiectelor şi programelor pentru IMM-uri,<br />
http://www.aippimm.ro/, accesat 08/05/2012<br />
57. ***, 2012, Buletinul statistic lunar Argeş: Principalii indicatori economico-sociali, în<br />
februarie 2012, http://www.insse.ro/cms/rw/pages/buletinStatJud.ro.do, accesat<br />
08/05/2012<br />
58. ***, 2012, Buletinul statistic lunar Bistriţa-Năsăud: Principalii indicatori economicosociali,<br />
în februarie 2012, http://www.insse.ro/cms/rw/pages/buletinStatJud.ro.do,<br />
accesat 08/05/2012<br />
59. ***, 2012, Buletinul statistic lunar Mureş: Principalii indicatori economico-sociali, în<br />
februarie 2012, http://www.insse.ro/cms/rw/pages/buletinStatJud.ro.do, accesat<br />
08/05/2012<br />
60. ***, 2012, Buletinul statistic lunar Suceava: Principalii indicatori economico-sociali,<br />
în august 2010, http://www.insse.ro/cms/rw/pages/buletinStatJud.ro.do, accesat<br />
04/12/2012<br />
61. ***, 2012, Direcţia Judeţeană de Statistică Argeş, http://www.arges.insse.ro, accesat<br />
07/05/2012<br />
62. ***, 2012, Direcţia Judeţeană de Statistică Bistriţa-Năsăud, http://www.bistrita.<br />
insse.ro, accesat 07/05/2012<br />
63. ***, 2012, Direcţia Judeţeană de Statistică Mureş, http://www.mures.insse.ro, accesat<br />
07/05/2012<br />
64. ***, 2012, Direcţia Judeţeană de Statistică Suceava, http://www.suceava.insse.ro,<br />
accesat 07/05/2012<br />
65. ***, 2012, Doing Business 2012. Making Difference for Entrepreneurs, World Bank<br />
Group, http://www.doingbusiness.org/~/media/fpdkm/doing%20business/documents<br />
/annual -reports/english/db11-fullreport.pdf, accesat 26/05/2012<br />
66. ***, 2012, Hărţi România, http://hartiromania.celendo.ro, accesat 07/05/2012<br />
67. ***, 2012, Informaţii Firme în România, http://www.firme.info, accesat 07/05/2012<br />
68. ***, 2012, Primăria Municipiului Câmpulung Moldovenesc, http://www.campu<br />
lungmoldovenesc.ro, accesat 07/05/2012<br />
42
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
69. ***, 2012, Primăria Municipiului Câmpulung, http://www.primariacampulung.ro,<br />
accesat 07/05/2012<br />
70. ***, 2012, Primăria Municipiului Curtea de Argeş, http://www.primariacurtea<br />
dearges.ro, accesat 07/05/2012<br />
71. ***, 2012, Primăria Municipiului Rădăuţi, http://www.primariaradauti.ro, accesat<br />
07/05/2012<br />
72. ***, 2012, Primăria Municipiului Reghin, http://www.primariareghin.ro, accesat<br />
07/05/2012<br />
73. ***, 2012, Primăria Municipiului Târnăveni, http://www.primariatarnaveni.ro,<br />
accesat 07/05/2012<br />
74. ***, 2012, Primăria Municipiului Topoloveni, http://www.primariacampulung.ro,<br />
accesat 07/05/2012<br />
75. ***, 2012, Primăria Municipiului Vatra Donei, http://www.vatra-dornei.ro, accesat<br />
07/05/2012<br />
76. ***, 2012, Primăria Oraşului Beclean, http://www.primariabeclean.ro, accesat<br />
07/05/2012<br />
77. ***, 2012, Primăria Oraşului Gura Humorului, http://www.primariagh.ro, accesat<br />
07/05/2012<br />
78. ***, 2012, Primăria Oraşului Iernut, http://www.primariaiernut.ro, accesat 07/05/2012<br />
79. ***, 2012, Primăria Oraşului Mioveni, http://www.primariamioveni.ro, accesat<br />
07/05/2012<br />
80. ***, 2012, Primăria Oraşului Năsăud, http://www.primarinasaud.ro, accesat<br />
07/05/2012<br />
81. ***, 2012, Primăria Oraşului Sângeorz-Băi, http://www.singeorz-bai.ro, accesat<br />
07/05/2012<br />
82. ***, 2012, Primăria Oraşului Sovata, http://www.primariasovata.ro, accesat<br />
07/05/2012<br />
83. ***, 2012, Primăria Oraşului Ştefăneşti, http://www.cjarges.ro/stefanesti/ja.asp,<br />
accesat 07/05/2012<br />
84. ***, 2010, Procedura de implementare a Programului pentru dezvoltarea abilităţilor<br />
antreprenoriale în rândul tinerilor şi facilitarea accesului acestora la finanţare-START,<br />
http://www.aippimm.ro/articol/programe/start2009/adrese_termen_start 2009, accesat<br />
08/05/2012<br />
85. ***, 2010, Programul Tineretul în mişcare, o iniţiativă a Uniunii Europene, http://ec.<br />
europa.eu/education/pub/pdf/higher/yom_ro.pdf, accesat 09/05/2012<br />
86. ***, 2010, Programul O uniune a inovării, o iniţiativă a Uniunii Europene, http://eurlex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0546:FIN:ro:PDF,<br />
accesat<br />
09/05/2012<br />
87. ***, 2010, Programul O agendă pentru noi competenţe şi locuri de muncă, o iniţiativă<br />
a Uniunii Europene http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:<br />
2010:0682:FIN:RO:PDF, accesat 09.05.2012<br />
43
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
88. ***, 2012, Programul Operaţional Regional 2009-2013, Ministerul Dezvoltării Rurale<br />
şi turismului, http://www.mdrt.ro/dezvoltare-regionala/programul-operationalregional<br />
-2007-2013/-2975, accesat 07/05/2012<br />
89. ***, 2012, Raportul Comisiei Europene, Entrepreneurship Education at school in<br />
Europe, http://europa.eu/education/eurydice/documents/thematic_reports/135.EN.pdf,<br />
accesat în 18.05.2012<br />
90. ***, 2010, Studiu privind situaţia insolvenţelor din România în anul 2009, Coface<br />
Romania, CofaceRomania, www.coface.ro/CofacePortal/RO/ro_RO/pages/home/<br />
cine_suntem/StiriSiEvenimente/presa/2010?news=20100511, accesat 09.05.2012<br />
91. ***, 2011, Studiu privind situaţia insolvenţelor din România în anul 2011, Coface<br />
Romania, http://www.coface.ro/CofacePortal/RO/ro_RO/pages/home/cine_suntem/<br />
StiriSiEvenimente/StudiisiAnalize?news=st_fal_2012, accesat 07/05/2012<br />
92. ***, 2012, Studiu privind situaţia curentă a întreprinderilor mici şi mijlocii din<br />
România, Ediţia 2012, http://www.postprivatizare.ro/romana/wp-content/uploads<br />
/2012/06/studiu-IMM-2012.pdf, accesat 07.07.2012<br />
93. ***, 2012, Oficiul Naţional al Registrului Comerţului,<br />
http://www.onrc.ro/statistici/2009, 2010 2011,2012.pdf<br />
94. ***, TEMPO-Online - serii de timp, Institutul Naţional de Statistică al României,<br />
https://statistici.insse.ro/shop/, accesat 07/05/2012<br />
95. ***, 2001, Ordonanţa de Urgenţă nr. 75 din 24 mai 2001 pentru modificarea si<br />
completarea Ordonanţei Guvernului nr. 9/1992 privind organizarea statisticii oficiale,<br />
Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 283/31.05.2001<br />
96. ***, 2002, Legea nr. 202/2002 privind egalitatea de şanse între femei şi bărbaţi,<br />
Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 301/08.05.2002<br />
97. ***, 2004, Legea nr. 315 din 28 iunie 2004 privind dezvoltarea regională în România,<br />
Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 577 din 29 iunie 2004, rectificată în<br />
Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 615 din 7 iulie 2004<br />
98. ***, 2009, Legea nr. 62 din 1 aprilie 2009 pentru aprobarea Ordonanţei de urgenţă a<br />
Guvernului nr. 61/2008 privind implementarea principiului egalităţii de tratament<br />
între femei şi bărbaţi în ceea ce priveşte accesul la bunuri şi servicii şi furnizarea de<br />
bunuri şi servicii, Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 229/01.04.2009, accesat<br />
04/12/2010<br />
99. ***, 2009, Legea 175/2009 (cu aplicare de la 1 ianuarie 2011) pentru modificarea<br />
alineatului al. (1) art. 26 din Legea 346/2004 privind stimularea înfiinţării şi<br />
dezvoltării întreprinderilor mici şi mijlocii<br />
100. ***, 2010, Hotărârea Guvernului nr. 237/2010 privind aprobarea Strategiei<br />
naţionale pentru egalitatea de şanse între femei şi bărbaţi pentru perioada 2010-2012<br />
şi a Planului general de acţiuni pentru implementarea Strategiei naţionale pentru<br />
egalitatea de şanse între femei si bărbaţi pentru perioada 2010-2012, Monitorul<br />
Oficial al României, Partea I, nr. 242/15.04.2010<br />
101. ***, 2010, Hotărârea de Guvern nr. 606/23.06.2010 privind stabilirea unor măsuri<br />
de accelerare a implementării instrumentelor structurale, Monitorul Oficial al<br />
României, Partea I, nr. 501/20.07.2010<br />
44
Camelia-Ioana Alexa<br />
<strong>Rezumat</strong> al tezei de <strong>doctorat</strong><br />
102. ***, 2010, Hotărârea de Guvern 1235/06.12.2010 privind aprobarea realizării<br />
Sistemului naţional electronic de plată online a taxelor şi impozitelor utilizând cardul<br />
bancar, Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 838/14.12.2010<br />
103. ***, 2010, HG 1397/28.12.2010 aprobă modelul şi conţinutul Declaraţiei 112<br />
privind obligaţiile de plată a contribuţiilor sociale, impozitul pe venit şi evidenţa<br />
persoanelor asigurate, Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 897/31.12.2010<br />
104. ***, 2010, Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 90/29.09.2010 pentru<br />
modificarea şi completarea Legii nr. 31/1990 privind societăţile comerciale,<br />
Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 674/04.10.2010<br />
105. ***, 2010, Ordinul 625/07.04.2010 al Ministerului Economiei, Comerţului şi<br />
mediului de Afaceri pentru aprobarea schemei transparente de ajutor de stat în<br />
domeniul capitalului de risc, Monitorul Oficial al României, Partea I, nr.<br />
269/26.04.2010<br />
106. ***, 2010, Ordinul 1338/15.07.2010 al Ministerului Economiei, Comerţului şi<br />
Mediului de Afaceri pentru aprobarea schemei transparente de ajutor minims<br />
denumită ”Schema transparentă de ajutor minimis sub formă de garanţii de portofoliu<br />
de credite, ca parte integrantă a implementării iniţiativei JEREMIE în România”,<br />
Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 521/27.07.2010<br />
107. ****, 2011, HG 96/02.02.2011 privind aprobarea Normelor metodologice de<br />
aplicare a OUG 6/2011 pentru stimularea înfiinţării şi dezvoltării<br />
microîntreprinderilor de către întreprinzătorii tineri, Monitorul Oficial al României,<br />
Partea I, nr. 108/10.02.2011<br />
108. ***, 2011, HG 1135/09.11.2011 modifică şi completeză HG 759/2007 privind<br />
regulile de eligibilitatea a cheltuielilor efectuate în cadrul operaţiunilor finanţate prin<br />
programe operaţionale, Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 849/30.11.2011<br />
109. ***, 2011, Legea 88/06.06.2011 privind aprobarea OUG 59/2010 pentru<br />
modificarea Legii 571/2003, Monitorul Oficial al României, Partea I, nr.<br />
411/10.06.2011<br />
110. ***, 2011, OUG 6/02.02.2011 pentru stimularea înfiinţării şi dezvoltării<br />
microîntreprinderilor de către întreprinzătorii tineri, Monitorul Oficial al României,<br />
Partea I, nr. 103/09.02.2011<br />
111. ***, 2011, OUG 46/11.05.2011 modifică şi completeză OUG 44/2008 privind<br />
desfăşurarea activităţilor economice de către persoanele fizice autorizate, întreprinderi<br />
individuale şi întreprinderi familiale, Monitorul Oficial al României, Partea I, nr.<br />
350/19.05.2010<br />
112. ***, 2011, Ordinul 204/27.12.2011 al Ministerului Finanţelor Publice aplicabil<br />
beneficiarilor de programe finanţate din Fonduri Structurale, Monitorul Oficial al<br />
României, Partea I, nr. 940/30.12.2011<br />
113. ***, 2012, Ordinul 33/11.01.2012, Monitorul Oficial al României, Partea I, nr.<br />
33/16.01.2012<br />
114. ***, 2012, Ordonanţa de Urgenţă 24/06.06.2012 pentru modificarea şi completare<br />
Legii 571/2003 privind Codul Fiscal, Monitorul Oficial al României, Partea I, nr.<br />
384/07.06.2012<br />
45