cuprins4-cv pe1.cdr - Curtea de Conturi
cuprins4-cv pe1.cdr - Curtea de Conturi
cuprins4-cv pe1.cdr - Curtea de Conturi
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
CRIZA ECONOMICĂ MONDIALĂ: ISTORIC, EVOLUIE ȘI TENDINE<br />
Mihai Spînochi<br />
Camera <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> Harghita<br />
Auditor public extern<br />
Fără îndoială ne<br />
aflăm în mijlocul celei<br />
mai mari crize<br />
financiare <strong>de</strong> la Marea<br />
Recesiune din 1930<br />
încoace. Criza ce a lovit<br />
economia mondială va fi<br />
<strong>de</strong> lungă durată, până în<br />
prezent nu au fost găsite<br />
soluii realiste și viabile<br />
pentru ieșirea din impas. În ultimul timp se vorbește<br />
tot mai mult <strong>de</strong>spre iminentul colaps al sistemului<br />
financiar global.<br />
1. Asemănări și <strong>de</strong>osebiri privind crizele ciclice<br />
În câteva privine, criza secolului XXI se<br />
aseamănă cu alte crize apărute în ultimii treizeci <strong>de</strong><br />
ani, dar se și difereniază net <strong>de</strong> acestea: criza curentă<br />
marchează sfârșitul unei ere a extin<strong>de</strong>rii creditelor,<br />
având dolarul ca monedă internaională <strong>de</strong> referină.<br />
Crizele periodice anterioare făceau parte dintr-un<br />
proces „avans-<strong>de</strong>clin” mai amplu al economiei<br />
mondiale. Criza curentă reprezintă punctul culminant<br />
al unui uriaș<br />
avânt economic care a durat peste<br />
douăzeci și cinci <strong>de</strong> ani.<br />
Creșterea economică și productivitatea din<br />
această perioadă era comparabilă cu cea din anii 1950<br />
și 1960, dar, în acele perioa<strong>de</strong>, prosperitatea era<br />
împărită pe scară mult mai largă.<br />
Este interesant <strong>de</strong> remarcat faptul că fiecare<br />
criză s-a instalat după o <strong>de</strong>cadă <strong>de</strong> înelegere aproape<br />
unanimă între profesioniști, în legătură cu regulile<br />
politice <strong>de</strong> gestionare a economiei naionale.<br />
„Consensul keynesian” a constituit doctrina<br />
dominantă în perioada care a precedat „marea<br />
1 2<br />
inflaie” , după cum „marea bulă a activelor” s-a<br />
hrănit din „ Teoriile Noilor Clasici” , promovate <strong>de</strong><br />
școala din Chicago.<br />
Iluziile <strong>de</strong>spre o nouă „epocă <strong>de</strong> aur” s-au pierdut<br />
în criza mondială a creditelor din anii 2000.<br />
I<strong>de</strong>ologia pieei libere, se pare, a fost doar o acoperire<br />
în spatele căreia averi uriașe au fost strânse <strong>de</strong> o nouă<br />
clasă dornică <strong>de</strong> îmbogă ire.<br />
1<br />
2<br />
Perioada anilor 1971-1980, când inflaia anuală medie din SUA<br />
era <strong>de</strong> 8%, urmare a abandonării unilaterale a convertibilităii<br />
<strong>de</strong>pline a dolarului american în aur - sistem instituit la Bretton<br />
Woods pe 15 august 1971.<br />
Dezvoltarea fără prece<strong>de</strong>nt a pieei imobiliare bazată pe credit în<br />
SUAîn anii 1995- 2005, urmată <strong>de</strong> prăbușirea din anul 2008.<br />
2. Cauzele care au <strong>de</strong>terminat <strong>de</strong>clanșarea<br />
crizei economice mondiale<br />
Marile corporaii<br />
americane s-au bucurat <strong>de</strong><br />
o dominaie globală, fără<br />
vreo concurenă străină,<br />
timp <strong>de</strong> aproape 70 <strong>de</strong> ani,<br />
mulumită celor două<br />
războaie mondiale care au<br />
umplut seifurile americane<br />
și au distrus capacităile <strong>de</strong><br />
producie <strong>de</strong> peste ocean.<br />
„Marea inflaie” din anii 1971-1980 a pus capăt<br />
unei epoci în care SUA dominau aproape complet<br />
lumea <strong>de</strong> după cel <strong>de</strong>-al Doilea Război Mondial.<br />
Pentru prima dată din secolul al XIX-lea, America a<br />
<strong>de</strong>venit o naiune cu datorii, confruntată cu o presiune<br />
concurenială acută din partea unei Japonii și<br />
Germanii revitalizate. Transferurile masive <strong>de</strong><br />
bogăie către China, India,<br />
statele petroliere în<br />
<strong>de</strong>zvoltare, din cursul anilor în care s-a format „bula<br />
activelor” (1995-2005) au aruncat ara în cea mai<br />
adâncă prăpastie a datoriilor cunoscută vreodată.<br />
Economia postinflaionistă a anilor 1980 era un<br />
amestec neobișnuit <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare accentuată și dolar<br />
puternic, dar cu un comer masiv și <strong>de</strong>ficite bugetare.<br />
În accepiunea generală, această combinaie nu era<br />
durabilă - mone<strong>de</strong>le puternice nu coexistă cu<br />
<strong>de</strong>ficite importante. Dar situaia creată era corectată<br />
<strong>de</strong> ratele dobânzilor ridicate în America. Dobânzile<br />
mari atrăgeau capital din afara granielor, astfel încât<br />
străinii finanau <strong>de</strong>ficitele comerciale a Statelor<br />
Unite.<br />
În timp ce dobânzile ridicate în dolari,<br />
transferau o greutate în zona ărilor în curs <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>zvoltare (Brazilia, Mexic, Argentina), acestea<br />
încurajauAmerica să trăiască mai confortabil <strong>de</strong>cât șiar<br />
fi permis. Capitalul pentru investiii nu a mai fost<br />
îndreptat către echipamente industriale și <strong>de</strong><br />
producie, ci către instrumente financiare.<br />
Lichiditatea financiară crescută a compensat<br />
dobânzile ridicate și încuraja consumul, dar acest<br />
trend prevestea o schimbare periculoasă <strong>de</strong> direcie,<br />
<strong>de</strong> la producerea <strong>de</strong> bunuri <strong>de</strong>stinate comerului la o<br />
economie bazată în întregime pe sectorul<br />
financiar.<br />
Pe bună dreptate, cele mai mari bănci din SUA<br />
au <strong>de</strong>venit insolvente pe parcursul anilor 1980 din<br />
cauza pier<strong>de</strong>rilor cauzate <strong>de</strong> împrumuturile în<br />
„petrodolari”. Naiunile OPEC și-au <strong>de</strong>pozitat cea<br />
20