Strategia de dezvoltare a municipiului Reghin, pag.69-87 - Primăria ...
Strategia de dezvoltare a municipiului Reghin, pag.69-87 - Primăria ...
Strategia de dezvoltare a municipiului Reghin, pag.69-87 - Primăria ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Strategia</strong> <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a <strong>municipiului</strong> <strong>Reghin</strong><br />
Obiective <strong>de</strong> <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare:<br />
• Reabilitarea drumurilor şi trotuarelor<br />
• Înfiinţarea <strong>de</strong> sensuri giratorii în intersecţii<br />
• Înfiinţarea <strong>de</strong> piste pentru biciclişti<br />
• Reabilitarea bisericii reformate<br />
• Înfiinţarea unui centru hospice pentru bolnavii muribunzi<br />
3.1.3. <strong>Reghin</strong>ul Unguresc<br />
Acest areal urban a fost atestat în 1358 şi a evoluat ca localitate separată până în<br />
anul 1927, când a fost alipită oraşului <strong>Reghin</strong>. Este locuită <strong>de</strong> o populaţie românomaghiară<br />
cu veche tradiţie.<br />
<strong>Reghin</strong>ul Unguresc este situat peste pârâul Trandafirilor, în partea <strong>de</strong> nord a oraşului.<br />
Prin acest sector se face legătura cu un drum ju<strong>de</strong>ţean, spre Dedrad-Batoş-Monor, şi<br />
mai <strong>de</strong>parte spre Bistriţa şi prelungirea străzii Pandurilor, cu DN 15 spre Topliţa-<br />
Braşov-Bucureşti.<br />
Principalele străzi din acest areal urban sunt: strada Pandurilor, Vânătorilor,<br />
Măceşului, Mureşului, Albinelor.<br />
Pe strada Măceşului este vechiul cimitir şi Bisericuţa <strong>de</strong> lemn.<br />
Pe colina „Dealul cetăţii” străjuieşte din vremuri imemoriale, biserica reformată,<br />
iniţial catolică, <strong>de</strong> lângă cimitirul evanghelic, ce a fost ridicată în sec. XIII.<br />
Azi, în cartierul <strong>Reghin</strong>ul Unguresc funcţionează un liceu teoretic, Grupul Şcolar<br />
„Lucian Blaga”, construit în anul 1978, aşezat pe strada Vânătorilor. Pe aceeaşi<br />
stradă este Muzeul municipal, ce găzduieşte piese etnografice din întreaga zonă<br />
mureşeană şi <strong>de</strong> pe Valea Gurghiului, precum şi construcţii ţărăneşti, amplasate întro<br />
frumoasă grădină. La ieşirea din oraş, spre Dedrad, există sediul unei societăţi<br />
comerciale cu profil <strong>de</strong> cercetare şi amelioarare a raselor ovine.<br />
Pe strada Pandurilor – până în anul 1927 făcea legătura între <strong>Reghin</strong>ul-săsesc şi<br />
<strong>Reghin</strong>ul-maghiar, <strong>de</strong>limitate <strong>de</strong> Pârâul Trandafirilor, <strong>de</strong> aceea s-a numit strada<br />
<strong>Reghin</strong> Sat. Ulterior, s-a numit strada Dorobanţilor. Strada a avut 25 <strong>de</strong> numere <strong>de</strong><br />
casă, până aproape <strong>de</strong> Pârâul Trandafirilor.<br />
Azi, prin această stradă continuă DN 15 spre Topliţa-Braşov. Pe această arteră îşi au<br />
sediul mai multe societăţi comerciale, cum ar fi SC Gliga GLIGA COMPANIES SA, sub<br />
patronajul ing. Vasile Gliga, producătoare <strong>de</strong> viori <strong>de</strong> o calitate internaţională. Tot pe<br />
strada Pandurilor se află cât aşezământul „Azilul <strong>de</strong> bătrîni”, cât şi multe alte locuri<br />
<strong>de</strong> popas, cum ar fi restaurantul „Casablanca” şi popasul „Izvor”.<br />
<strong>Reghin</strong>, oraşul viabil, inovativ şi inteligent<br />
78