Setul metodologic unic privind elaborarea bugetului
Setul metodologic unic privind elaborarea bugetului
Setul metodologic unic privind elaborarea bugetului
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Setul</strong> <strong>metodologic</strong> <strong>unic</strong><br />
<strong>privind</strong> <strong>elaborarea</strong> <strong>bugetului</strong><br />
Proiect<br />
2010<br />
1
Cuprins<br />
Abrevieri 8<br />
Glosar 9<br />
Introducere 15<br />
PARTEA A. INSTRUCŢIUNI METODOLOGICE 17<br />
1 Principiile bugetare 19<br />
2 Privire generală asupra procesului de elaborare a <strong>bugetului</strong> 21<br />
2.1 Elementele BPN 21<br />
2.2 Etapele principale în procesul de elaborare a <strong>bugetului</strong> 22<br />
2.3 Datele limită principale în procesul de elaborare a <strong>bugetului</strong> 23<br />
2.4 Planul de acţiuni şi calendarul detaliat pentru <strong>elaborarea</strong> CBTM şi a<br />
<strong>bugetului</strong> de stat 25<br />
2.5 Calendarul detaliat pentru <strong>elaborarea</strong> BASS 31<br />
2.6 Calendarul detaliat pentru <strong>elaborarea</strong> FAOAM 32<br />
2.7 Calendarul detaliat pentru <strong>elaborarea</strong> bugetelor UAT 34<br />
3 Elaborarea CBTM 37<br />
3.1 Esenţa CBTM şi cadrul organizatoric 37<br />
3.1.1 Rolul CBTM în planificarea bugetară 37<br />
3.1.2 Legătura dintre politici şi buget 38<br />
3.1.3 Organizarea procesului CBTM 39<br />
3.2 Elaborarea CBTM – etapele şi elementele principale 42<br />
3.2.1 Etapele procesului de elaborare a CBTM 43<br />
3.2.2 Elemente principale ale CBTM 43<br />
3.3 Conceptul CBTM 49<br />
3.3.1 Definiţie 49<br />
3.3.2 Structura şi formatul documentului de concept al CBTM 49<br />
3.4 Circulara <strong>privind</strong> CBTM 51<br />
3.4.1 Definiţie 51<br />
3.4.2 Structura şi formatul circularei CBTM 51<br />
3.4.3 Date limită şi responsabilităţi 51<br />
3.5 Cadrul macrofinanciar 52<br />
3.5.1 Definiţie 52<br />
3.5.2 Etapele şi elementele cadrului macrofinanciar 52<br />
3
3.5.3 Date limită şi responsabilităţi 60<br />
3.6 Limitele de cheltuieli 63<br />
3.6.1 Definiţie 63<br />
3.6.2 Etapele de elaborare/actualizare a limitelor de cheltuieli 64<br />
3.6.3 Limitele preliminare de cheltuieli 66<br />
3.6.4 Limitele actualizate de cheltuieli 70<br />
3.6.5 Date limită şi responsabilităţi 74<br />
3.7 Strategiile Sectoriale de Cheltuieli 76<br />
3.7.1 Definiţie 76<br />
3.7.2 Caracteristici de bază 76<br />
3.7.3 Date limită şi responsabilităţi 77<br />
3.8 Particularităţi specifice prognozării investiţiilor capitale 78<br />
3.9 Particularităţi <strong>privind</strong> estimarea raporturilor interbugetare între bugetul de<br />
stat şi bugetele UAT 84<br />
3.10 Documentul <strong>privind</strong> prognozele CBTM 86<br />
3.10.1 Elaborarea Documentului <strong>privind</strong> prognozele CBTM 86<br />
3.10.2 Structura documentului CBTM 87<br />
Anexa 3-A: Grupul coordonator CBTM şi grupurile de lucru 89<br />
Annex 3-B: Cerinţele pentru <strong>elaborarea</strong> notelor tehnice în contextul<br />
CBTM 97<br />
4 Elaborarea bugetelor anuale 103<br />
4.1 Prevederi generale 103<br />
4.2 Circulare <strong>privind</strong> <strong>elaborarea</strong> bugetelor anuale 104<br />
4.2.1 Bugetul de stat 104<br />
4.2.2 Bugetul Asigurărilor Sociale de Stat 106<br />
4.2.3 Fondurile Asigurării Obligatorii de Asistenţă Medicală 106<br />
4.2.4 Bugetele UAT 107<br />
4.3 Elaborarea propunerilor/proiectelor de buget 108<br />
4.3.1 Bugetul de stat 108<br />
4.3.2 Bugetul asigurărilor sociale de stat 113<br />
4.3.3 Fondurile asigurării obligatorii de asistenţă medicală 117<br />
4.3.4 Bugetele UAT 121<br />
4.4 Analiza propunerilor/proiectelor de buget şi audierile bugetare 124<br />
4.4.1 Bugetul de stat 124<br />
4.4.2 Bugetul Asigurărilor Sociale de Stat 126<br />
4.4.3 Fondurile Asigurărilor Obligatorii de Asistenţă Medicală 126<br />
4.4.4 Bugetele UAT 127<br />
4.5 Memorandumul bugetar şi proiectele bugetelor anuale 128<br />
4.5.1 Memorandumul bugetar 129<br />
4.5.2 Proiectul <strong>bugetului</strong> de stat 133<br />
4.5.3 Proiectul BASS 134<br />
4.5.4 Proiectul FAOAM 135<br />
4.5.5 Proiectul de buget al UAT 137<br />
4.6 Examinarea şi adoptarea bugetelor anuale 138<br />
4.6.1 Examinarea şi aprobarea bugetelor de către Guvern 138<br />
4
4.6.2 Examinarea şi adoptarea legilor bugetare anuale de către Parlament 138<br />
4.6.3 Examinarea şi aprobarea bugetelor UAT 139<br />
Anexa 4-A: Formate la Legea anuală a <strong>bugetului</strong> de stat 141<br />
Anexa 4-B Formate la Legea anuală a BASS 150<br />
Anexa 4-C. Formate la Legea anuală a FAOAM 157<br />
Anexa 4-D. Formate la Bugetele UAT 163<br />
5 Dezagregarea <strong>bugetului</strong> aprobat 167<br />
5.1 Prevederi generale 167<br />
5.2 Activităţile de bază şi responsabilităţile pentru dezagregarea <strong>bugetului</strong> 167<br />
5.3 Date limită 170<br />
6 Amendamente ale <strong>bugetului</strong> 172<br />
6.1 Prevederi generale 172<br />
6.2 Tipuri de amendamente ale <strong>bugetului</strong> 172<br />
6.2.1 La nivel central 173<br />
6.2.2 La nivelul UAT 174<br />
6.3 Bugetul de stat 175<br />
6.3.1 Elaborarea amendamentelor la buget 175<br />
6.3.2 Elaborarea Proiectului Legii Bugetare Suplimentare 177<br />
6.3.3 Prezentarea şi aprobarea Legii Bugetare Suplimentare 178<br />
6.4 Bugetul asigurărilor sociale de stat 178<br />
6.5 Fondurile asigurării obligatorii de asistenţă medicală 179<br />
6.6 Bugetele UAT 179<br />
7 Bugetul provizoriu şi bugetul de urgenţă 181<br />
7.1 Tipurile de situaţii <strong>privind</strong> aplicarea <strong>bugetului</strong> provizoriu şi de urgenţă 181<br />
7.2 Bugetul provizoriu 181<br />
7.3 Bugetul de urgenţă 182<br />
PARTEA B. INSTRUMENTE: MODEL, METODOLOGII ŞI<br />
INSTRUCŢIUNI 185<br />
8 Instrucţiuni <strong>privind</strong> utilizarea modelului de prognoză macrofinanciară 187<br />
8.1 Introducere 187<br />
8.2 Obiectivele Modelului 187<br />
8.3 Structura Modelului 189<br />
8.4 Asumările modelului 193<br />
8.5 Metodologia pentru prognozarea veniturilor 194<br />
8.6 Modul de prognozare a cheltuielilor 198<br />
8.7 Etapele de operare a modelului 198<br />
9 Instrucţiuni pentru determinarea liniei de bază 199<br />
9.1 Introducere 199<br />
5
9.2 Conceptul liniei de bază 199<br />
9.3 Estimarea liniei de bază 200<br />
9.3.1 Parametri 201<br />
9.3.2 Elementele liniei de bază 201<br />
9.4 Actualizarea Liniei de Bază 202<br />
9.5 Formatul de prezentare a liniei de bază 203<br />
9.6 Responsabilităţi 206<br />
9.7 Exemplu de estimare a liniei de bază 206<br />
10 Instrucţiuni pentru Estimarea Costurilor 215<br />
10.1 Introducere 215<br />
10.2 Exemplu introductiv 215<br />
10.3 Principii pentru estimarea costurilor 218<br />
10.4 Natura şi comportamentul costurilor – Concepte 218<br />
10.4.1 Cost fix, variabil şi mixt 219<br />
10.4.2 Cost mediu, marginal şi total 221<br />
10.4.3 Aspecte referitoare la comportamentul costurilor 222<br />
10.4.4 Cost direct, indirect şi operaţional 225<br />
10.4.5 Distribuirea costurilor indirecte şi operaţionale pe programe 227<br />
10.4.6 Consideraţii despre costurile indirecte şi operaţionale pentru<br />
estimarea costurilor 227<br />
10.5 Estimarea costurilor – Aspecte practice 228<br />
10.5.1 Paşii pentru estimarea costurilor 228<br />
10.5.2 Caracteristicile propunerii 231<br />
10.5.3 Factorii de cost 233<br />
10.5.4 De la factor de cost la intrări 237<br />
10.5.5 Date istorice despre cost şi normative 238<br />
10.5.6 Costul total 240<br />
10.6 Abordarea incertitudinilor 240<br />
10.7 Prezentarea informaţiei de suport 242<br />
11 Instrucţiuni pentru <strong>elaborarea</strong> strategiilor sectoriale de cheltuieli 245<br />
11.1 Scopul strategiilor sectoriale de cheltuieli 245<br />
11.2 Cerinţe generale 246<br />
11.3 Etapele de bază în procesul de elaborare a strategiilor sectoriale de<br />
cheltuieli 246<br />
11.3.1 Faza 1: Analiza implementării strategiilor sectoriale de cheltuieli din<br />
CBTM precedent 246<br />
11.3.2 Faza II: Elaborarea strategiilor sectoriale de cheltuieli 247<br />
11.3.3 Faza III: Examinarea strategiilor sectoriale de cheltuieli 250<br />
11.3.4 Faza IV : Ajustarea strategiilor de cheltuieli la limitele actualizate de<br />
cheltuieli 250<br />
11.4 Formatul de prezentare 250<br />
12 Metodologia Bugetelor pe Programe 261<br />
12.1 Introducere 261<br />
12.2 Definiţii de bază 262<br />
12.3 Elementele <strong>bugetului</strong> pe programe 262<br />
6
12.3.1 Programe 262<br />
12.3.2 Scopuri 264<br />
12.3.3 Obiective 265<br />
12.3.4 Indicatori de performanţă 266<br />
12.4 Elaborarea, aprobarea şi modificarea bugetelor pe programe 270<br />
13 Regulamentul-cadru <strong>privind</strong> <strong>elaborarea</strong> <strong>bugetului</strong> la nivelul APC 273<br />
Anexa 13.A: Formate pentru prezentarea propunerilor de cheltuieli 279<br />
7
Abrevieri<br />
CBTM<br />
BPN<br />
BS<br />
BASS<br />
FAOAM<br />
BUAT<br />
APC<br />
APL<br />
UAT<br />
BNM<br />
MF<br />
ME<br />
MMPSF<br />
MS<br />
CNAS<br />
CNAM<br />
Cadrul Bugetar pe Termen Mediu<br />
Bugetul public naţional<br />
Bugetul de stat<br />
Bugetul asigurărilor sociale de stat<br />
Fondurile asigurării obligatorii de asistenţă<br />
medicală<br />
Bugetele unităţilor administrative-teritoriale<br />
Autorităţi publice centrale<br />
Autorităţi publice locale<br />
Unităţi administrative-teritoriale<br />
Banca Naţională a Moldovei<br />
Ministerul Finanţelor<br />
Ministerul Economiei<br />
Ministerul Muncii, Protecţiei Sociale şi Familiei<br />
Ministerul Sănătăţii<br />
Casa Naţională de Asigurări Sociale<br />
Compania Naţională de Asigurări în Medicină<br />
8
Glosar<br />
CBTM<br />
Cadru macro-financiar<br />
global<br />
Sistem bugetar<br />
Bugetul public naţional<br />
Bugetul de stat<br />
BASS<br />
FAOAM<br />
Bugetele UAT<br />
Instrument de planificare strategică a <strong>bugetului</strong> public naţional, prin care Guvernul<br />
stabileşte obiectivele politicii bugetar-fiscale în perspectiva pe termen mediu (pe anul<br />
bugetar următor şi pe încă cel puţin doi ani) şi determină cadrul de resurse şi<br />
cheltuieli publice pe anii respectivi, inclusiv limitele de cheltuieli pe autorităţi publice<br />
centrale.<br />
Cadru în care se prezintă principalii indicatori ai <strong>bugetului</strong> public naţional: veniturile<br />
pe principalele surse, cheltuielile pe principalele categorii economice,<br />
deficitul/excedentul şi finanţarea acestuia. De regulă se estimează în perspectiva pe<br />
termen mediu.<br />
Sistem unitar de bugete şi fonduri publice care formează BPN.<br />
Totalitatea consolidată a <strong>bugetului</strong> de stat, BASS, FAOAM şi bugetelor UAT de toate<br />
nivelurile.<br />
Componentă a BPN prin care se gestionează resursele financiare publice destinate<br />
pentru implementarea strategiilor şi obiectivelor economice, sociale şi de altă natură<br />
ale Guvernului.<br />
Componentă a BPN prin care se gestionează contribuţiile de asigurări sociale de stat<br />
şi alte resurse financiare publice destinate sistemului public de asigurări sociale de<br />
stat.<br />
Componentă a BPN prin care se gestionează primele de asigurare obligatorie de<br />
asistenţă medicală şi alte resurse financiare publice destinate sistemului de<br />
asigurare obligatorie de asisenţă medicală.<br />
Componentă a BPN prin care se gestionează resursele financiare publice destinate<br />
implementării scopurilor şi funcţiilor, care potrivit legislaţiei în vigoare sunt atribuite<br />
autorităţilor publice locale, în special pentru satisfacerea necesităţilor socialeconomice<br />
şi culturale ale populaţiei şi pentru dezvoltarea teritoriului din subordine.<br />
Exerciţiu (an) bugetar<br />
Proces bugetar (ciclu<br />
bugetar anual)<br />
Calendar bugetar<br />
Resurse financiare<br />
publice<br />
Venituri generale<br />
Douăsprezece luni consecutive pentru care se elaborează, se aprobă, se execută şi<br />
se raportează bugetul public naţional. Anul bugetar în Moldova este de la 1 ianuarie<br />
pînă la 31 decembrie a fiecărui an.<br />
Consecutivitatea etapelor de elaborare, adoptare, executare şi raportare a executării<br />
<strong>bugetului</strong>.<br />
Termenii limită de realizare a activităţilor aferente procesului bugetar.<br />
Totalitatea veniturilor şi surselor de finanţare a bugetelor de toate nivelurile.<br />
Venituri obţinute din impozite, taxe, granturi şi ale încasări, cu excepţia<br />
împrumuturilor de stat şi a încasărilor din operaţiunile cu capitalul (proprietatea<br />
9
publică).<br />
Venituri proprii<br />
Raporturi interbugetare<br />
Balanţa bugetară<br />
Finanţarea<br />
Limite de cheltuieli<br />
Linia de bază<br />
Strategii sectoriale de<br />
cheltuieli<br />
veniturile instituţiilor publice obţinute de la efectuarea lucrărilor şi prestarea serviciilor<br />
contra plată, precum şi din donaţii, sponsorizări şi din alte mijloace băneşti, intrate<br />
legal în posesia instituţiei publice în condiţiile stabilite de legislaţia în vigoare.<br />
Relaţiile ce apar între componentele <strong>bugetului</strong> public naţional ca rezultat a delimitării<br />
veniturilor şi cheltuielilor în cadrul sistemului bugetar.<br />
Echilibrul dintre totalul veniturilor şi totalul cheltuielilor în cadrul fiecărei componente<br />
a BPN, precum şi în cadrul BPN. Balanţa bugetară reflectă deficitul (cînd cheltuielile<br />
depăşesc veniturile) sau excedentul bugetar (cînd veniturile depăşesc cheltuielilor).<br />
Totalitatea resurselor financiare sub formă de împrumut sau din operaţiuni cu<br />
capitalul (propietatea publică) destinate acoperirii decalajului între venituri şi<br />
cheltuieli (echilibrării <strong>bugetului</strong>).<br />
Estimări ale alocărilor maxime de resurse pe termen mediu, în baza cărora se<br />
elaborează şi sunt prioritizate iniţiativele de politici din cadrul strategiilor sectoriale de<br />
cheltuieli şi propunerile de buget. Acestea cuprind resursele pentru menţinerea<br />
performanţei actuale a programelor de cheltuieli publice, precum şi resursele<br />
suplimentare pentru implementarea iniţiativelor de politici noi pe termen mediu.<br />
Costul estimativ al programelor de cheltuieli pe termen mediu în baza politicilor şi<br />
legilor existente. Linia de bază constituie un element a limitelor de cheltuieli, stabilite<br />
în CCTM şi este un jalon eficient şi un factor de control pentru procesul de elaborare<br />
a <strong>bugetului</strong>, care permite separarea costurilor viitoare necesare pentru<br />
implementarea politicilor existente de costurile politicilor noi.<br />
Un element al CCTM, prin care se valorifică obiectivul de corelare a priorităţilor de<br />
politici cu alocările de resurse la nivel de sector. Acestea se focusează asupra<br />
identificării priorităţilor de cheltuieli la nivel de sector şi implicaţiilor acestora pentru<br />
alocările de resurse în cadrul sectorului. Strategiile sectoriale de cheltuieli stau la<br />
baza determinării limitelor revizuite de cheltuieli pe sectoare şi autorităţi publice<br />
centrale. Ulterior, acestea servesc în calitate de suport autorităţilor publice în<br />
procesul de elaborare şi justificare a propunerilor de buget detaliate.<br />
Sector<br />
Program<br />
Minister de ramură<br />
(sector)<br />
Minister lider<br />
Autoritate publică<br />
centrală<br />
Autoritate publică<br />
centrală autonomă<br />
Instituţie publică<br />
Un ansamblu de instituţii, programe sau activităţi specifice, care au scopuri comune.<br />
În contextul CCTM, sectoarele corespund grupurilor principale sau grupurilor<br />
prevăzute de clasificaţia funcţională a cheltuielilor bugetare.<br />
O activitate majoră /principală sau un grup de activităţi realizate de către o instituţie<br />
publică pentru a îndeplini obiectivele de politici la nivel de sector. În cazul în care<br />
programul este prea mare şi dificil de gestionat, acesta poate fi împărţit în subprograme.<br />
Autoritate publică centrală de specialitate, care este responsabilă de <strong>elaborarea</strong><br />
politicilor pentru sectorul respectiv.<br />
Autoritatea publică centrală de specialitate, care promovează politica generală în<br />
domeniul respectiv.<br />
Instituţie publică în cadrul structurii Guvernului, responsabilă de implementarea<br />
anumitor funcţii ale Guvernului.<br />
Instituţie publică bugetul căreea conform legii se aprobă de către Parlament şi se<br />
include distinct în bugetul de stat.<br />
Autoritate (instituţie) care gestionează resurse financiare publice fiind abilitată cu<br />
10
Instituţie bugetară<br />
Propunere de buget<br />
Proiect de buget<br />
Linie bugetară<br />
Cheltuieli publice<br />
Cheltuieli bugetare<br />
Cheltuieli recurente<br />
Cheltuieli discreţionare<br />
Investiţii capitale<br />
Proiect de investiţii<br />
capitale<br />
Ciclul proiectului de<br />
investiţii capitale<br />
dreptul de executor de buget şi se finanţează integral sau parţial de la bugetul public<br />
naţional.<br />
Autoritate publică (instituţie) care gestionează resurse financiare publice şi se<br />
finanţează integral de la bugetul public naţional.<br />
Estimările de venituri şi cheltuieli ale autorităţii sau instituţiei publice prezentate<br />
Ministerului Finanţelor în formatul solicitat, care după examinare şi acceptare de<br />
către Ministerul Finanţelor se include în proiectul de buget.<br />
Sinteza estimărilor de venituri şi cheltuieli, precum şi a balanţei <strong>bugetului</strong> şi finanţării<br />
acestuia prezentat Guvernului şi ulterior Parlamentului spre aprobare.<br />
Totalitatea combinaţiilor de coduri potrivit elementelor clasificaţiei bugetare pentru a<br />
determina un anumit tip de venit sau cheltuiala. Linia bugetară poate identifica<br />
indicatorii bugetari la nivelul dorit prin determinarea numărului respectiv de semne.<br />
Astfel, linia bugetară poate fi diferită la etapa de prezentare a CCTM, a propunerii de<br />
buget sau a proiectului de buget.<br />
Cheltuielile <strong>bugetului</strong> public naţional<br />
Destinaţii de utilizare a resurselor financiare publice în corespundere cu alocaţiile<br />
specificate în legea bugetară anuală.<br />
Totalitatea cheltuielilor publice cu excepţia cheltuielilor pentru investiţii capitale.<br />
Totalitatea cheltuielilor publice recurente cu excepţia cheltuielilor pentru deservirea<br />
datoriei de stat sau altor angajamente condiţionate ale Guvernului.<br />
Cheltuielile publice destinate formării sau procurării activelor fixe 1 şi contribuţiile la<br />
formarea capitalului fix. Activele fixe reprezintă activele produse, constând din clădiri<br />
şi structuri, instrumente şi echipamente. Investiţiile capitale se referă la construcţia şi<br />
îmbunătăţirea majoră (renovarea, reconstruirea sau extinderea) a activelor fixe<br />
existente. In functie de sursa de finanţare investiţiile se împart în investiţii finanţate<br />
din surse interne si externe.<br />
Oricare obiectiv sau un grup de activităţi cu obiective şi rezultate clar definite<br />
implementate pe parcursul unei anumite perioade de timp, pentru care se alocă<br />
cheltuieli pentru investiţii capitale. Unele proiecte majore de investiţii capitale<br />
(programatice) pot cuprinde mai multe proiecte mai mici, specifice unei anumite<br />
localităţi, în investiţii mai mari în scopuri de planificare strategică şi luarea deciziilor.<br />
Din această definiţie rezultă că un proiect nu este necesar echivalent cu un obiect<br />
investiţional, care mai degrabă este o componentă a proiectului sau un sub-proiect al<br />
unui proiect programatic şi care este mai util în scopuri contabile.<br />
Consecutivitatea etapelor prin care trece proiectul de la identificarea acestuia până<br />
la evaluarea implementări lui. Ciclul proiectului poate fi divizat în două faze – de<br />
pregătire şi de implementare propriu-zisă a proiectului. Faza de pregătire a<br />
proiectului cuprinde etapele legate de idenificarea şi scanarea preliminară,<br />
<strong>elaborarea</strong> documenaţiei de proiect, evaluarea şi aprobarea finanţării proiectului.<br />
Faza de implementare se referă la implementarea, managementul şi monitorizarea<br />
implementării proiectului, precum şi evaluarea şi auditul proiectelor finalizate.<br />
Clasificaţie bugetară<br />
Sistem unificat de coduri care asigură sistematizarea indicatorilor bugetari după<br />
anumite criterii: economic, organizaţional, funcţional, programe, surse.<br />
1<br />
Activele fixe reprezintă activele produse, care sunt utilizate în mod repetat sau continuu în procesul de producţie o perioadă<br />
mai lungă de un an.<br />
11
Documentaţie bugetară<br />
Totalitatea materialelor ce au drept scop prezentarea <strong>bugetului</strong> anual. De regulă,<br />
documentaţia bugetară cuprinde (i) Memorandumul bugetar; (ii) legea bugetară<br />
anuală cu anexele şi (iii) nota informativă.<br />
Lege bugetară anuală<br />
Lege adoptată anual prin care Parlamentul aprobă bugetul (sursele de venituri,<br />
destinaţia cheluielilor, deficitul/excedentul şi finanţarea) pentru anul bugetar respectiv<br />
şi stabileşte reglementări specifice de gestionare a <strong>bugetului</strong> în cadrul exerciţiului<br />
bugetar respectiv. În funcţie de componenta <strong>bugetului</strong> public naţional se disting trei<br />
legi bugetare anuale – Legea <strong>bugetului</strong> de stat, Legea <strong>bugetului</strong> asigurărilor sociale<br />
de stat şi Legea fondurilor asigurării obligatorii de asistenţă medicală.<br />
Buget aprobat<br />
Buget aprobat iniţial prin legea bugetară anuală.<br />
Apropriere (alocaţie)<br />
bugetară<br />
Mijloace aprobate în bugetele de toate nivelurile pentru efectuarea de cheltuieli, cu<br />
respectarea dispoziţiilor legale.<br />
Buget autonom<br />
Fond special<br />
Buget examinat şI aprobat în mod individual pentru anumite instituţii cu statut special<br />
Fond creat prin lege în care se colectează venituri cu destinaţie specială pentru<br />
realizarea unor scopuri şi programe ale Guvernului.<br />
Amendament la buget<br />
Oricare modificare sau completare introdusă prin legile bugetare suplimentare ori în<br />
cadrul schemelor de viramente aprobate.<br />
Lege bugetară<br />
suplimentară<br />
Lege prin care se modifică sau se completează legea bugetară anuală pe parcursul<br />
exerciţiului bugetar.<br />
Buget suplimentar<br />
Buget adoptat pe parcursul anului bugetar pentru a autoriza suplimentarea sau<br />
reducerea veniturilor şi/sau cheltuielilor bugetare. Acestea nu trebuie să reprezinte<br />
modificări de politici.<br />
Buget rectificat<br />
Buget aprobat iniţial ajustat la amendamentele operate prin legile bugetare<br />
suplimentare.<br />
Buget precizat<br />
Buget aprobat iniţial ajustat la amendamentele operate în cadrul schemelor de<br />
viramente aprobate şi prin legile bugetare suplimentare.<br />
Buget provizoriu Buget aplicabil în cazul în care bugetul pe anul următor nu este adoptat pînă la 31<br />
decembrie, adică pînă la iniţierea noului exerciţiu bugetar. În cazul <strong>bugetului</strong> de<br />
urgenţă Ministerul Finanţelor finanţează instituţiile publice în volum de 1/12 parte din<br />
cheltuielile efective ale anului bugear precedent pentru fiecare lună completă pînă la<br />
adoptarea legii bugetare anuale.<br />
Buget de urgenţă (de<br />
rezervă)<br />
Buget adoptat pe parcursul anului bugetar (sau în cadrul legii bugetare anuale) pentru<br />
a autoriza venituri sau cheltuieli, determinate de anumite circumstanţe extraordinare<br />
(de ex. criza financiară, război, cataclisme naturale, etc). Bugetul de urgenţă se aplică<br />
cu respectarea anumitor condiţii şi se manifestă prin: (i) îngheţarea (blocarea)<br />
cheltuielilor şi (ii) efectuarea cheltuielilor de excepţie.<br />
12
Buget pe programe<br />
Buget elaborat în baza clasificaţiei programelor şi care prezintă indicatorii de<br />
performanţă ca o parte integră a <strong>bugetului</strong>.<br />
Scop<br />
Rezultatele finale ale politicii preconizate de o autoritate publică pe parcursul<br />
perioadei planificate<br />
Obiectiv<br />
O reformulare a scopurilor în termeni mai detaliaţi şi mai concreţi. Obiectivele sunt<br />
necesare pentru a înţelege activităţile şi proiectele specifice programului. Trebuie să<br />
fie clare şi măsurabile.<br />
Indicator de<br />
performanţă<br />
Indicatori care măsoară progresul în realizarea obiectivelor programului. Pot fi<br />
exprimaţi în termeni cantitativi sau calitativi. Indicatorii de performanţă reprezintă o<br />
valoare concretă sau o trăsătură specifică utilizată pentru a măsura intrările,<br />
activităţile, produsele şi rezultatele. Deaceea există diferite tipuri de indicatori: de<br />
resurse, de produs, de eficienţă şi de rezultat.<br />
Trezoreria de Stat<br />
Unitate structurală a Ministerului Finanţelor, care exercită executarea de casă a<br />
<strong>bugetului</strong> de stat şi a bugetelor unităţilor administrativ-teritoriale, <strong>bugetului</strong> asigurărilor<br />
sociale de stat şi a fondurilor asigurărilor obligatorii de asistenţă medicală.<br />
Regulamentul Trezoreriei de Stat se aprobă de Guvern.<br />
Executor de buget<br />
Autoritate sau instituţie publică, împuternicită cu dreptul de a efectua cheltuieli din<br />
contul bugetelor de toate nivelurile în conformitate cu alocaţiile aprobate.<br />
Executor primar de<br />
buget<br />
Autoritate publică sau instituţie publică care este beneficiar direct de alocaţii bugetare<br />
şi are dreptul de a repartiza mijloacele publice pe instituţii subordonate.<br />
Executor secundar de<br />
buget<br />
Instituţie publică care gesionează resursele bugetare obţinute în limitele <strong>bugetului</strong><br />
aprobat pentru instituţia respectivă.<br />
13
Introducere<br />
<strong>Setul</strong> <strong>metodologic</strong> <strong>unic</strong> <strong>privind</strong> <strong>elaborarea</strong> <strong>bugetului</strong> (în continuare - <strong>Setul</strong>) este<br />
elaborat în contextul unei reforme complexe în domeniul managementului finanţelor<br />
publice şi are drept scop revizuirea şi ajustarea procedurilor şi normelor <strong>metodologic</strong>e<br />
existente de planificare bugetară la cele mai bune practici internaţionale. Procedurile şi<br />
prevederile descrise în Set au menirea de a susţine implementarea legislaţiei bugetare şi<br />
sunt aplicabile cu suportul unui sistem informaţional integrat de management financiar.<br />
În mod specific, <strong>Setul</strong> reflectă scopul <strong>bugetului</strong> ca instrument strategic în aspect de<br />
politici şi previzibilitate de alocare a resurselor pe termen mediu. Procesul bugetar este<br />
adus într-un context <strong>unic</strong> şi integrat de proceduri consecutive de planificare strategică şi<br />
bugetare anuală. Caracterul exhaustiv al <strong>Setul</strong>ui se realizează prin reglementarea<br />
<strong>metodologic</strong>ă a planificării tuturor elementelor sectorului bugetar: bugetul de stat, BASS,<br />
FAOAM şi bugetele UAT. Principiile şi prevederile generale sunt aplicabile în măsură<br />
egală tuturor bugetelor. Totodată, adiţional, <strong>Setul</strong> cuprinde prevederi specifice care sunt<br />
aplicabile în mod particular fiecărui buget aparte şi care sunt conforme principiilor<br />
generale.<br />
<strong>Setul</strong> determină cerinţele şi formatele de prezentare a informaţiei relevante pentru<br />
<strong>elaborarea</strong> prognozelor multianuale, bugetelor anuale, precum şi pentru revizuirea<br />
acestora pe parcursul exerciţiului bugetar. <strong>Setul</strong> include de asemenea prevederi pentru<br />
prezentarea informaţiei care nu este inclusă nemijlocit în aceste documente, însă care este<br />
esenţială pentru implementarea generală a procesului de planificare bugetară.<br />
Ca structură, <strong>Setul</strong> cuprinde:<br />
• Partea A. Instrucţiuni <strong>metodologic</strong>e, care oferă o descriere detaliată a procesului de<br />
elaborare a <strong>bugetului</strong> la general, precum şi particularităţi specifice fiecarui buget în<br />
parte.<br />
• Partea B. Instrumente: modele, metodologii şi instrucţiuni, care conţine<br />
instrucţiuni mai detaliate cu privire la aplicarea anumitor instrumente specifice în<br />
planificarea <strong>bugetului</strong>, cum sunt: modelul de prognoză macro-fiscală, linia de bază,<br />
bugetul pe programe, strategiile de cheltuieli, evaluarea costurilor, etc.<br />
<strong>Setul</strong> intră în vigoare la 1 ianuarie 2011.<br />
<strong>Setul</strong> se publică în Monitorul Oficial şi se plasează pe pagina web a Ministerului<br />
Finanţelor.<br />
15
PARTEA A. INSTRUCŢIUNI METODOLOGICE<br />
17
1 Principiile bugetare<br />
Boxa 1.1<br />
Prevederi relevante din Legea cu privire la gestionarea finanţelor publice şi responsabilitate<br />
Se va completa ulterior.<br />
În conformitate cu Legea cu privire gestionarea finanţelor publice şi responsabilitate,<br />
procesul bugetar este ghidat de următoarele principii:<br />
Principiul I: Principiul anualităţii<br />
Conform principiului anualităţii toate încasările şi plăţile sunt reflectate pentru perioada<br />
unui an bugetar.<br />
Principiul II: Principiul unităţii monetare<br />
Principiul unităţii monetare reprezintă principiul potrivit căruia toate operaţiunile<br />
bugetare se exprimă în monedă naţională.<br />
Principiul III: Principiul universalităţii<br />
Principiul universalităţii presupune că veniturile bugetare sînt destinate finanţării tuturor<br />
cheltuielilor incluse în buget fără a stabili relaţii între anumite tipuri de venituri şi<br />
cheltuieli.<br />
Deasemenea potrivit acestui principiu orice încasare şi plată se reflectă în buget în<br />
totalitate, în sume brute.<br />
Principiul IV: Principiul unităţii<br />
Principiul unităţii prevede că încasările şi plăţile fiecărei componente a sistemului bugetar<br />
(Bugetul de Stat, Fondurile Asigurărilor Obligatorii de Asistenţă Medicală, Bugetul<br />
Asigurărilor Sociale de Stat şi bugetele UAT) sunt consolidate într-un singur buget numit<br />
Bugetul Public Naţional.<br />
Principiul V: Principiul specializării<br />
Conform acestui principiu, toate operaţiunile de încasări şi plăţi sunt grupate în baza unui<br />
sistem <strong>unic</strong> de clasificare bugetară.<br />
19
Principiul VI: Principiul transparenţei<br />
Principiul transparenţei prevede că sistemul bugetar este deschis şi transparent, aceasta<br />
realizându-se prin:<br />
a. dezbaterea publică a proiectelor de buget;<br />
b. dezbaterea publică a rapoartelor cu privire la executarea bugetelor;<br />
c. publicarea actelor normative de aprobare a bugetelor şi publicare a rapoartelor de<br />
executare a acestora;<br />
d. difuzarea de către mass-media a informaţiilor cu privire la buget, exceptînd<br />
informaţiile şi documentele care sunt confidenţiale, potrivit legislaţiei în vigoare.<br />
20
2 Privire generală asupra procesului de elaborare a<br />
<strong>bugetului</strong><br />
Acest capitol oferă o privire generală asupra procesului de elaborare a <strong>bugetului</strong>, identifică<br />
elementele <strong>bugetului</strong> public naţional şi responsabilităţile pentru gestionarea acestora, precum şi<br />
prezintă etapele principale şi datele limită în procesul de elaborare a <strong>bugetului</strong>. Deasemenea în<br />
acest capitol se conţin calendarele detaliate <strong>privind</strong> <strong>elaborarea</strong> bugetelor pentru fiecare<br />
componentă a BPN.<br />
2.1 Elementele BPN<br />
În conformitate cu Legea cu privire la gestionarea finanţelor publice şi responsabilitate bugetul<br />
public naţional cuprinde patru elemente constitutive:<br />
• Bugetul de stat;<br />
• Bugetul asigurărilor sociale de stat;<br />
• Fondurile asigurărilor obligatorii de asistenţă medicală şi<br />
• Bugetele unităţilor administrativ-teritoriale.<br />
În conformitate cu Legea <strong>privind</strong> finanţele publice locale bugetele UAT se divizează în:<br />
• bugetele UAT de nivelul al doilea: bugetele raionale, bugetul central al UTA<br />
Găgăuzia, bugetul m<strong>unic</strong>ipal Chişinău.<br />
• bugetele UAT de nivelul întîi: bugetele satelor (comunelor), oraşelor, m<strong>unic</strong>ipiilor.<br />
Bugetul de stat, BASS şi FAOAM se aprobă de Parlament şi se administrează de către Guvern.<br />
Bugetele UAT se aprobă de către autorităţile reprezentative şi deliberative de nivelul respectiv<br />
şi se administrează de către autorităţile executive ale acestora.<br />
La baza elaborării, aprobării şi executării fiecărui element al BPN stau principiile bugetare,<br />
prevăzute de cadrul legal şi descrise în capitolul 1.<br />
Componentele BPN sunt angajate în raporturi interbugetare, care se iau în consideraţie la<br />
consolidarea BPN. Informaţia cu privire la bugetul public naţional este parte a documentaţiei<br />
bugetare.<br />
Metodologia de elaborare a prognozelor BPN pe termen mediu se descrie în capitolul 3.<br />
Modul de elaborare, examinare şi aprobare a bugetelor pentru fiecare componentă a BPN se<br />
descrie detaliat în capitolul 4.<br />
21
2.2 Etapele principale în procesul de elaborare a <strong>bugetului</strong><br />
Tabelul 2.1 prezintă prevederile relevante din Legea cu privire la gestionarea finanţelor publice<br />
şi responsabilitate care se referă la etapele principale în procesul de elaborare a <strong>bugetului</strong>.<br />
Tabelul 2.1. Prevederi relevante din Legea cu privire la gestionarea finanţelor publice şi responsabilitate<br />
Etapa<br />
1. Emiterea de către Guvern a Documentului cu privire la priorităţile<br />
de politici pe termen mediu<br />
2. Elaborarea şi aprobarea documentului cu privire la Prognozele<br />
CBTM<br />
3. Emiterea circularelor cu privire la <strong>elaborarea</strong> bugetelor anuale<br />
4. Elaborarea şi prezentarea propunerilor / proiectelor de bugete la<br />
Ministerul Finanţelor<br />
5. Analiza şi discuţiile pe marginea propunerilor / proiectelor de<br />
bugete<br />
6. Elaborarea şi aprobarea Memorandumului bugetar şi a proiectelor<br />
de bugete la Guvern<br />
7. Prezentarea Memorandumului bugetar şi a proiectelor de bugete<br />
la Parlament / consiliile locale<br />
În figura 2.1 se prezintă schematic etapele principale în procesul de elaborare a <strong>bugetului</strong>.<br />
22
Figura 2.1<br />
Etapele ciclului anual de elaborare a <strong>bugetului</strong><br />
11. Aprobarea<br />
bugetelor de<br />
Parlament<br />
/autorităţile<br />
deliberative şi<br />
reprezentative<br />
ale UAT<br />
1. Priorităţile de<br />
politici ale<br />
Guvernului<br />
2. Prognze<br />
macrofiscale<br />
preliminare<br />
10. Examinarea<br />
şi aprobarea<br />
proiectelor<br />
bugetelor de<br />
Guvern/autorităţil<br />
e executive ale<br />
UAT<br />
3. Documentul<br />
de concept<br />
CBTM<br />
9. Analiza şi<br />
discuţiile pe<br />
marginea<br />
proiectelor de<br />
bugete<br />
Elaborarea<br />
<strong>bugetului</strong><br />
anual<br />
4. Strategii<br />
sectoriale de<br />
cheltuieli<br />
8. Elaborarea<br />
propunerilor<br />
/proiectelor de<br />
bugete<br />
7. Circulare<br />
anuale <strong>privind</strong><br />
<strong>elaborarea</strong><br />
bugetelor<br />
6. Documentul<br />
<strong>privind</strong><br />
prognozele<br />
CBTM<br />
5. Analiza şi<br />
limitele<br />
actualizate de<br />
cheltuieli<br />
2.3 Datele limită principale în procesul de elaborare a <strong>bugetului</strong><br />
Tabelul 2.2 prezintă datele limită şi acţiunile principale incluse în calendarul de elaborare a<br />
<strong>bugetului</strong>.<br />
Tabelul 2.2. Datele limită principale în procesul de elaborare a <strong>bugetului</strong><br />
Termenul limită de<br />
realizare<br />
Acţiunea<br />
Referinţe la capitolul<br />
respectiv din Set<br />
Pînă la 20 Ministerul Economiei elaborează şi prezintă prognozele macroeconomice<br />
Cap.3.5, Cap.8<br />
decembrie<br />
preliminare<br />
Pînă la 1 ianuarie Guvernul emite Documentul cu privire la priorităţile de politici pe Cap.3.1.2<br />
termen mediu<br />
Pînă la 31 ianuarie Ministerul Finanţelor prezintă Conceptul CBTM spre aprobare Cap.3.3<br />
Prim-ministrului<br />
Pînă la 5 februarie Ministerul Finanţelor emite Circulara cu privire la <strong>elaborarea</strong> Cap.3.4, Cap.3.6.3,<br />
23
Termenul limită de<br />
realizare<br />
Pînă la 25<br />
februarie<br />
Pînă la 25<br />
februarie<br />
Pînă la 20 martie<br />
Acţiunea<br />
CBTM şi limitele preliminare de cheltuieli<br />
Ministerul Finanţelor în comun cu alte instituţii relevante<br />
actualizează prognozele şi evaluează cadrul general de resurse<br />
ale <strong>bugetului</strong> public naţional<br />
Ministerele lider prezintă proiectele de strategii sectoriale de<br />
cheltuieli<br />
Ministerul Finanţelor stabileşte limitele actualizate de cheltuieli<br />
pe termen mediu pe sectoare<br />
Referinţe la capitolul<br />
respectiv din Set<br />
Cap.9<br />
Cap.3.5, Cap.8<br />
Cap.3.7, Cap.10,<br />
Cap.11, Cap.12, Cap.13<br />
Cap.3.6.4, Cap.3.9,<br />
Cap.9<br />
Ministerul Finanţelor estimează relaţiile interbugetare între BS şi<br />
alte elemente ale BPN<br />
Pînă la 31 martie Ministerele lider definitivează strategiile sectoriale de cheltuieli în Cap.3.7, Cap.10,<br />
corespundere cu limitele actualizate de cheltuieli<br />
Cap.11, Cap.12, Cap.13<br />
Pînă la 20 aprilie Ministrul Finanţelor prezintă Guvernului documentul cu privire la Cap.3.10<br />
Prognozele CBTM<br />
Pînă la 1 mai Guvernul aprobă documentul cu privire la Prognozele CBTM Cap.3.10<br />
Pînă la 1 mai Ministerul Finanţelor emite circulare cu privire la <strong>elaborarea</strong> BS, Cap.4.2<br />
BUAT, BASS şi FAOAM.<br />
Pînă la 10 mai Autorităţile executive de nivelul II estimează relaţiile<br />
Cap.4.2.4, Cap.3.9<br />
interbugetare între UAT de nivelul II şi I şi emite circulara cu<br />
privire la <strong>elaborarea</strong> proiectului bugetelor UAT<br />
Pînă la 1 iunie Ministerul Economiei prezintă prognoza macroeconomică Cap.3.5<br />
actualizată<br />
Pănă la 25 iunie Autorităţile executive de nivelul I prezintă proiectele bugetelor Cap.4.3.4<br />
UAT de nivelul I Direcţiilor generale finanţe ale consiliilor UAT<br />
Pînă la 1 iulie Autorităţile publice centrale prezintă Ministerului Finanţelor Cap.4.3.1, Cap.13<br />
propunerile de buget pe anul viitor şi estimările pentru următorii<br />
doi ani<br />
Pînă la 1 iulie Ministerul Muncii, Protecţiei Sociale şi Familiei şi Ministerul Cap.4.3.2, Cap.4.3.3<br />
Sănătăţii prezintă Ministerului Finanţelor respectiv proiectele<br />
BASS şi FAOAM pe anul viitor şi estimările pentru următorii doi<br />
ani<br />
În perioada 1-10 Direcţiile generale finanţe ale consiliilor UAT de nivelul II prezintă Cap.4.3.4<br />
iulie (conform unui Ministerului Finanţelor sinteza proiectelor bugetelor UAT pe anul<br />
grafic special) viitor şi estimările pentru următorii doi ani<br />
Pînă la 25 iulie Ministerul Finanţelor discută cu Ministerul Muncii, Protecţiei Cap.4.4.2, Cap.4.4.3<br />
Sociale şi Familiei şi Ministerul Sănătăţii proiectele BASS şi<br />
FAOAM<br />
Pînă la 31 iulie Ministrul Finanţelor sistematizează şi analizează propunerile de Cap.4.4.1, Cap.4.4.4<br />
buget prezentate de autorităţile publice centrale şi ale UAT<br />
Pînă la 1 august Ministerul Finanţelor actualizează cadrul general de resurse şi Cap.3.5, Cap.8<br />
limitele de cheltuieli pe sectoare şi autorităţi publice centrale<br />
Cap.3.6.4<br />
Ministerul Finanţelor întocmeşte proiectul Legii <strong>bugetului</strong> de stat Cap.4.5.1 şi 4.5.2<br />
şi Memorandumul bugetar<br />
24
Termenul limită de<br />
realizare<br />
În perioada 1-15<br />
august (conform<br />
unui grafic special)<br />
Pînă la 25 august<br />
Pînă la 1<br />
octombrie<br />
Pînă la 10<br />
octombrie<br />
Pînă la 1<br />
noiembrie<br />
Pînă la 15<br />
noiembrie<br />
Pînă la 5<br />
decembrie<br />
Pînă la 10<br />
decembrie<br />
Pînă la 15<br />
decembrie<br />
Acţiunea<br />
Referinţe la capitolul<br />
respectiv din Set<br />
Ministerul Muncii, Protecţiei Sociale şi Familiei întocmeşte Cap.4.5.3 şi 4.5.4<br />
proiectul Legii BASS şi, respectiv, Ministerul Sănătăţii întocmeşte<br />
proiectul Legii fondurilor asigurărilor obligatorii de asistenţă<br />
medicală<br />
Ministerul Finanţelor organizează discuţii cu autorităţile publice Cap.4.4.1<br />
centrale şi partenerii sociali referitor la rezultatele examinării<br />
propunerilor de buget şi pe marginea proiectului <strong>bugetului</strong> de stat<br />
Ministerul Finanţelor organizează discuţii cu autorităţile publice Cap.4.4.4<br />
locale pe marginea proiectelor bugetelor UAT şi raporturilor<br />
interbugetare cu bugetul de stat<br />
Ministrul Finanţelor prezintă Guvernului proiectul Legii <strong>bugetului</strong> Cap.4.5.1 şi 4.5.2<br />
de stat şi proiectul Memorandumului bugetar<br />
Ministerul Muncii, Protecţiei Sociale şi Familiei prezintă<br />
Cap.4.5.3<br />
Guvernului proiectul legii BASS<br />
Ministerul Sănătăţii prezintă Guvernului proiectul legii FAOAM Cap. 4.5.4<br />
Guvernul aprobă şi prezintă Parlamentului Memorandumul Cap.4.6.1<br />
bugetar şi proiectele de legi ale <strong>bugetului</strong> de stat, BASS şi a<br />
FAOAM<br />
Ministerul Finanţelor aduce la cunoştinţa autorităţilor publice Cap.4.4.4, Cap.4.5.1<br />
locale conţinutul Memorandumului bugetar şi com<strong>unic</strong>ă<br />
modificările în relaţiile interbugetare ca urmare a examinării<br />
proiectului <strong>bugetului</strong> de stat la Guvern<br />
Autorităţile executive ale UAT de nivelul II prezintă spre<br />
Cap.4.5.5<br />
examinare şi aprobare consiliilor UAT de nivelul II proiectele de<br />
buget ale UAT<br />
Autorităţile executive ale UAT de nivelul I prezintă spre<br />
Cap.4.5.5<br />
examinare şi aprobare consiliilor UAT proiectele de buget ale<br />
UAT de nivelul I<br />
Parlamentul adoptă legile <strong>bugetului</strong> de stat, a BASS şi a FAOAM Cap.4.6.2<br />
Consiliile UAT de nivelul II aprobă bugetele UAT de nivelul II Cap.4.6.3<br />
Consiliile UAT de nivelul I aprobă bugetele UAT de nivelul I Cap.4.6.3<br />
2.4 Planul de acţiuni şi calendarul detaliat pentru <strong>elaborarea</strong> CBTM şi a<br />
<strong>bugetului</strong> de stat<br />
Tabelul 2.3 conţine etapele principale, acţiunile, responsabilităţile şi datele limită pentru<br />
<strong>elaborarea</strong> <strong>bugetului</strong> de stat.<br />
Descrierea mai amplă a procesului şi a procedurilor de elaborare, examinare şi aprobare a<br />
prognozelor CBTM şi a <strong>bugetului</strong> anual se prezintă în capitolele 3 şi 4.<br />
25
Pentru realizarea planului de acţiuni şi respectarea termenelor limită pentru <strong>elaborarea</strong> şi<br />
prezentarea <strong>bugetului</strong> de stat, precum şi în scopul organizării interne a activităţilor legate de<br />
<strong>elaborarea</strong> <strong>bugetului</strong> de stat, autorităţile publice centrale îşi elaborează şi aprobă calendare<br />
interne de activităţi, conform prevederilor capitolului 13.<br />
Tabelul 2.3. Calendarul detaliat pentru <strong>elaborarea</strong> şi aprobarea CBTM şi a <strong>bugetului</strong> de stat<br />
Acţiunile<br />
Autoritatea<br />
Termenul limită<br />
Autoritatea<br />
responsabilă<br />
de realizare<br />
beneficiară<br />
I. Lansarea procesului CBTM<br />
1.1. Evaluarea procesului bugetar<br />
precedent şi lansarea următorului ciclu<br />
anual de elaborare a <strong>bugetului</strong><br />
1.2. Elaborarea şi prezentarea<br />
Documentului cu privire la priorităţile de<br />
politici pe termen mediu<br />
1.3. Discutarea şi prezentarea spre<br />
aprobare a Conceptului CBTM<br />
Ministerul Finanţelor<br />
Grupul Coordonator<br />
CBTM<br />
25 decembrie<br />
Cancelaria de stat,<br />
Ministerul Economiei<br />
Alte autorităţi publice<br />
centrale interesate<br />
Cancelaria de stat în 1 ianuarie Ministerul Finanţelor<br />
coordonare cu<br />
Comitetul<br />
interministerial de<br />
planificare strategică<br />
Ministerul Finanţelor 31 ianuarie Guvernul şi autorităţile<br />
publice centrale<br />
II. Elaborarea Cadrului macro-financiar<br />
2.1. Prezentarea prognozelor macro -<br />
economice preliminare pentru<br />
<strong>elaborarea</strong> Conceptului CBTM<br />
2.2. Prezentarea datelor statistice<br />
preliminare vizînd indicatorii<br />
macroeconomici şi sociali<br />
2.3. Elaborarea pronosticului preliminar<br />
al fluxurilor de resurse externe şi<br />
interne, precum şi al stocului datoriei de<br />
stat externe şi interne<br />
2.4. Prezentarea obiectivelor în<br />
domeniul politicii fiscale şi administrării<br />
fiscale<br />
Ministerul Economiei 20 decembrie Ministerul Finanţelor<br />
Cancelaria de stat<br />
Biroul Naţional de 20 ianuarie Ministerul Economiei<br />
Statistică<br />
Ministerul Finanţelor 25 ianuarie Banca Naţională a<br />
Moldovei<br />
Ministerul Economiei<br />
Ministerul Finanţelor 31 ianuarie Ministerul Economiei<br />
Ministerul Muncii,<br />
Protecţiei Sociale şi<br />
Familiei<br />
2.5. Prezentarea propunerilor pentru<br />
<strong>elaborarea</strong> proiectului de lege <strong>privind</strong><br />
modificarea şi completarea unor acte<br />
Ministerul Sănătăţii<br />
Ministerul Finanţelor<br />
în comun cu<br />
1 februarie Ministerul Finanţelor<br />
26
Acţiunile<br />
Autoritatea<br />
Termenul limită<br />
Autoritatea<br />
responsabilă<br />
de realizare<br />
beneficiară<br />
legislative, reieşind din obiectivele<br />
politicii bugetar-fiscale<br />
2.6. Estimarea resurselor din vînzarea<br />
şi privatizarea bunurilor din proprietatea<br />
statului<br />
2.7. Prezentarea prognozei<br />
macroeconomice actualizate pentru<br />
<strong>elaborarea</strong> Documentului cu privire la<br />
Prognozele CBTM<br />
autorităţile publice<br />
Ministerul Economiei 5 februarie Ministerul Finanţelor<br />
Banca Naţională a<br />
Moldovei<br />
Ministerul Economiei 5 februarie Ministerul Finanţelor<br />
Banca Naţională a<br />
Ministerul Protecţiei<br />
Moldovei<br />
Sociale şi Familiei<br />
CNAS<br />
Ministerul Sănătăţii<br />
CNAM<br />
2.8. Prezentarea obiectivelor politicii<br />
fiscale şi a prognozei macroeconomice<br />
în cadrul Grupului coordonator CBTM<br />
2.9. Prezentarea prognozei resurselor<br />
proprii ale BASS<br />
2.10. Prezentarea prognozei resurselor<br />
proprii ale fondurilor asigurărilor<br />
obligatorii de asistenţă medicală<br />
2.11. Prezentarea prognozei resurselor<br />
externe pentru proiecte de investiţii<br />
publice<br />
2.12. Evaluarea cadrului general de<br />
resurse, incluzând veniturile şi<br />
cheltuielile publice totale, deficitul<br />
(excedentul) bugetar şi sursele de<br />
finanţare<br />
2.13. Prezentarea cadrului general de<br />
resurse în cadrul şedinţei Grupului<br />
Coordonator CBTM<br />
Alte autorităţi publice<br />
interesate<br />
Ministerul Finanţelor 10 februarie Grupul Coordonator<br />
CBTM<br />
Ministerul Economiei<br />
Ministerul Muncii, 15 februarie Ministerul Finanţelor<br />
Protecţiei Sociale şi<br />
Familiei<br />
Ministerul Sănătăţii 15 februarie Ministerul Finanţelor<br />
Cancelaria de stat 15 februarie Ministerul Finanţelor<br />
Ministerul Economiei<br />
Ministerul Finanţelor 25 februarie x<br />
Ministerul Finanţelor 28 februarie Grupul Coordonator<br />
CBTM<br />
III. Analiza priorităţilor de politici şi determinarea limitelor de cheltuieli<br />
3.1. Determinarea limitelor preliminare Ministerul Finanţelor 5 februarie Ministerele lider<br />
de cheltuieli pe sectoare<br />
3.2. Actualizarea limitelor de cheltuieli<br />
ca urmare a examinării proiectelor<br />
strategiilor de cheltuieli<br />
Ministerul Finanţelor 15 martie Grupul coordonator<br />
CBTM<br />
27
Acţiunile<br />
Autoritatea<br />
Termenul limită<br />
Autoritatea<br />
responsabilă<br />
de realizare<br />
beneficiară<br />
3.3. Determinarea priorităţilor de<br />
cheltuieli pentru alocarea resurselor<br />
Ministerele lider<br />
Ministerul Finanţelor<br />
Cancelaria de stat<br />
15 martie Grupul coordonator<br />
CBTM<br />
3.4. Elaborarea notelor tehnice cu<br />
privire la analiza şi prognozele de<br />
cheltuieli cu caracter intersectorial<br />
(salarii, investiţii, datoria de stat, etc.)<br />
3.5. Definitivarea limitelor de cheltuieli<br />
pe sectoare, pe tipuri de bugete şi pe<br />
autorităţi publice centrale, estimarea<br />
raporturilor interbugetare<br />
Ministerele lider<br />
Ministerul Finanţelor<br />
în comun cu alte<br />
autorităţi publice<br />
centrale<br />
Ministerul Finanţelor în<br />
comun cu ministerele<br />
lider<br />
15 martie x<br />
20 martie Autorităţile publice<br />
centrale şi locale<br />
3.6. Prezentarea prognozei BASS Ministerul Muncii, 25 martie Ministerul Finanţelor<br />
Protecţiei Sociale şi<br />
Familiei<br />
3.7. Prezentarea prognozei FAOAM Ministerul Sănătăţii 25 martie Ministerul Finanţelor<br />
IV. Analiza sectorială şi <strong>elaborarea</strong> Strategiilor sectoriale de cheltuieli<br />
4.1. Emiterea Circularei cu privire la Ministerul Finanţelor 5 februarie Ministerele lider<br />
<strong>elaborarea</strong> CBTM<br />
4.2. Prezentarea rapoartelor cu privire<br />
la analiza implementării strategiilor<br />
sectoriale de cheltuieli şi identificarea<br />
Ministerele lider 5 februarie Ministerul Finanţelor<br />
Cancelaria de stat<br />
acţiunilor prioritare de viitor<br />
4.3. Elaborarea şi prezentarea<br />
proiectelor strategiilor sectoriale de<br />
cheltuieli. Actualizarea liniei de bază şi<br />
Ministerele lider 25 februarie Ministerul Finanţelor<br />
Cancelaria de stat<br />
evaluarea iniţiativelor noi de politici<br />
4.4. Analiza proiectelor strategiilor Ministerul Finanţelor 10 martie Ministerele lider<br />
sectoriale de cheltuieli<br />
Cancelaria de stat<br />
4.5. Prezentarea Strategiilor sectoriale<br />
de cheltuieli Grupului coordonator<br />
CBTM<br />
Ministerele lider 25 martie Grupul coordonator<br />
CBTM<br />
Comitetul<br />
interministerial<br />
pentru planificarea<br />
strategică<br />
28
Acţiunile<br />
Autoritatea<br />
Termenul limită<br />
Autoritatea<br />
responsabilă<br />
de realizare<br />
beneficiară<br />
4.6. Definitivarea strategiilor sectoriale<br />
de cheltuieli<br />
Ministerele lider 31 martie Ministerul Finanţelor<br />
Cancelaria de stat<br />
V. Definitivarea şi aprobarea documentului cu privire la prognozele CBTM<br />
5.1 Elaborarea documentului cu privire<br />
la Prognozele CBTM şi prezentarea<br />
acestuia în cadrul şedinţei Grupului<br />
coordonator CBTM<br />
Ministerul Finanţelor 15 aprilie Grupul coordonator<br />
CBTM<br />
Comitetul<br />
Interministerial pentru<br />
planificarea strategică<br />
5.2. Prezentarea la Guvern a<br />
Ministerul Finanţelor 20 aprilie Guvernul<br />
Documentului cu privire la Prognozele<br />
CBTM spre aprobare<br />
5.3. Elaborarea şi prezentarea<br />
Ministerul Finanţelor 25 aprilie Guvernul<br />
proiectului de lege <strong>privind</strong> modificarea şi<br />
completarea unor acte legislative,<br />
reieşind din obiectivele politicii bugetarfiscale<br />
VI. Elaborarea proiectului <strong>bugetului</strong> de stat şi a Memorandumului bugetar<br />
6.1. Emiterea circularelor cu privire la<br />
<strong>elaborarea</strong> şi prezentarea propunerilor<br />
Ministerul Finanţelor 1 mai Autorităţile publice<br />
centrale şi locale<br />
/ proiectelor de buget<br />
6.2. Prezentarea indicatorilor socialeconomici<br />
Biroul Naţional de 5 mai Ministerul Economiei<br />
precizaţi<br />
Statistică<br />
6.3. Prezentarea prognozelor de Autorităţile publice 5 mai Ministerul Economiei<br />
dezvoltare a sectoarelor în<br />
conformitate cu cerinţele Ministerului<br />
Economiei<br />
centrale de<br />
specialitate<br />
6.4. Prezentarea prognozelor de Autorităţile<br />
5 mai Ministerul Economiei<br />
dezvoltare a teritoriilor în conformitate<br />
cu cerinţele Ministerului Economiei<br />
administraţiei publice<br />
locale<br />
6.5. Prezentarea prognozei actualizate<br />
pe termen mediu a principalilor<br />
indicatori macroeconomici, coordonate<br />
cu Guvernul<br />
Ministerul Economiei 1 iunie Ministerul Finanţelor<br />
Banca Naţională a<br />
Moldovei,<br />
Ministerul Muncii,<br />
Protecţiei Sociale şi<br />
Familiei<br />
Ministerul Sănătăţii<br />
CNAS<br />
29
Acţiunile<br />
Autoritatea<br />
Termenul limită<br />
Autoritatea<br />
responsabilă<br />
de realizare<br />
beneficiară<br />
CNAM<br />
6.6. Prezentarea propunerilor de buget Autorităţile publice<br />
centrale<br />
1 iulie Ministerul Finanţelor<br />
6.7. Prezentarea proiectelor de buget a<br />
asigurărilor sociale de stat şi a<br />
fondurilor asigurărilor obligatorii de<br />
asistenţă medicală<br />
6.8. Prezentarea proiectelor bugetelor<br />
UAT<br />
6.9. Examinarea şi discutarea<br />
proiectelor de buget a asigurărilor<br />
sociale de stat şi a fondurilor asigurării<br />
obligatorii de asistenţă medicală<br />
6.10. Organizarea discuţiilor pe<br />
marginea propunerilor de buget ale<br />
APC, proiectelor bugetelor UAT şi a<br />
raporturilor interbugetare<br />
6.11. Actualizarea cadrului general de<br />
resurse pe componentele <strong>bugetului</strong><br />
public naţional<br />
6.12. Actualizarea limitelor de cheltuieli<br />
pe sectoare şi autorităţi publice centrale<br />
6.13. Actualizarea strategiilor sectoriale<br />
de cheltuieli în corespundere cu limitele<br />
actualizate de cheltuieli<br />
6.14. Elaborarea şi coordonarea<br />
proiectului de lege a <strong>bugetului</strong> de stat şi<br />
Ministerul Muncii,<br />
Protecţiei Sociale şi<br />
Familiei<br />
Ministerul Sănătăţii<br />
1 iulie Ministerul Finanţelor<br />
Autorităţile publice 1-10 iulie<br />
Ministerul Finanţelor<br />
locale<br />
(conform unui<br />
grafic stabilit)<br />
Ministerul Finanţelor 25 iulie Ministerul Muncii,<br />
Protecţiei Sociale şi<br />
Familiei<br />
Ministerul Sănătăţii<br />
Ministerul Finanţelor 1-15 august x<br />
Ministerul Finanţelor 1 august x<br />
Ministerul Finanţelor 5 august Autorităţile publice<br />
centrale de<br />
specialitate<br />
Autorităţile publice 10 august Ministerul Finanţelor<br />
centrale de<br />
specialitate<br />
Ministerul Finanţelor 15 august x<br />
30
Acţiunile<br />
Autoritatea<br />
Termenul limită<br />
Autoritatea<br />
responsabilă<br />
de realizare<br />
beneficiară<br />
a Memorandumului bugetar cu<br />
autorităţile publice centrale, precum şi<br />
cu partenerii sociali<br />
6.15. Prezentarea la Guvern a<br />
Ministerul Finanţelor 25 august Guvernul<br />
proiectului de lege a <strong>bugetului</strong> de stat<br />
VII. Examinarea, aprobarea şi publicarea Legii <strong>bugetului</strong> de stat şi a Memorandumului bugetar<br />
7.1. Examinarea şi aprobarea de către Guvernul 1 octombrie Parlamentul<br />
Guvern a proiectului de lege a <strong>bugetului</strong><br />
de stat şi a Memorandumului bugetar<br />
7.2. Discutarea şi adoptarea Legii<br />
<strong>bugetului</strong> de stat<br />
Parlamentul 5 decembrie x<br />
2.5 Calendarul detaliat pentru <strong>elaborarea</strong> BASS<br />
Tabelul 2.4 prezintă responsabilităţile, acţiunile şi datele limită pentru <strong>elaborarea</strong>, examinarea şi<br />
aprobarea BASS. Descrierea detaliată a procesului de elaborare, examinare şi aprobare a BASS<br />
se prezintă în capitolul 4 al setului.<br />
Pentru realizarea calitativă şi în termen a acţiunilor preconizate Ministerul Muncii, Protecţiei<br />
Sociale şi Familiei în comun cu Casa Naţională de Asigurări Sociale pot forma un grup de<br />
lucru, format din reprezentanţi ai MMPSF, CNAS, MF, ME şi alte instituţii relevante.<br />
Pentru organizarea internă a activităţilor legate de <strong>elaborarea</strong> BASS, MMPSF şi CNAS vor<br />
elabora şi aproba un calendar intern de activităţi cu determinarea acţiunilor şi responsabililor la<br />
nivelul subdiviziunilor din cadrul instituţiilor.<br />
Tabelul 2.4<br />
Calendarul detaliat pentru <strong>elaborarea</strong> şi aprobarea BASS<br />
Termenul Autoritatea<br />
limită de responsabilă<br />
realizare<br />
1 mai Ministerul<br />
Finanţelor<br />
10 mai Ministerul Muncii,<br />
Protecţiei Sociale<br />
şi Familiei<br />
1 iunie Ministerul<br />
Economiei<br />
Acţiunea<br />
Emiterea circularei cu privire la <strong>elaborarea</strong> şi prezentarea<br />
proiectului BASS pe anul următor şi a estimărilor pentru<br />
următorii doi ani<br />
Emiterea circularei cu privire la <strong>elaborarea</strong> şi prezentarea<br />
proiectului BASS pe anul viitor şi a estimărilor pentru<br />
următorii doi ani<br />
Prezentarea prognozei actualizate a principalilor indicatori<br />
macroeconomici<br />
Autoritatea<br />
beneficiară<br />
Ministerul Muncii,<br />
Protecţiei Sociale<br />
şi Familiei<br />
Casa Naţională<br />
de Asigurări<br />
Sociale<br />
Ministerul Muncii,<br />
Protecţiei Sociale<br />
şi Familiei,<br />
Casa Naţională<br />
de Asigurări<br />
Sociale<br />
31
Termenul Autoritatea<br />
limită de responsabilă<br />
realizare<br />
20 iunie Casa Naţională de<br />
Asigurări Sociale<br />
1 iulie Ministerul Muncii,<br />
Protecţiei Sociale<br />
şi Familiei<br />
Acţiunea<br />
Elaborarea proiectului BASS şi prezentarea acestuia spre<br />
coordonare MMPSF<br />
Prezentarea proiectului BASS spre examinare Ministerului<br />
Finanţelor, precum şi a notelor informative<br />
Autoritatea<br />
beneficiară<br />
Ministerul Muncii,<br />
Protecţiei Sociale<br />
şi Familiei<br />
Ministerul<br />
Finanţelor<br />
25 iulie Ministerul<br />
Finanţelor<br />
5 august Ministerul Muncii,<br />
Protecţiei Sociale<br />
şi Familiei<br />
15 august Ministerul Muncii,<br />
Protecţiei Sociale<br />
şi Familiei<br />
Analiza şi discutarea proiectului BASS<br />
Definitivarea proiectului BASS ca urmare a discuţiilor cu<br />
Ministerul Finanţelor<br />
Coordonarea proiectului de lege a BASS cu autorităţile<br />
publice interesate, precum şi cu partenerii sociali<br />
Ministerul Muncii,<br />
Protecţiei Sociale<br />
şi Familiei<br />
Ministerul<br />
Finanţelor<br />
Ministerul<br />
Finanţelor<br />
25 august Ministerul Muncii,<br />
Protecţiei Sociale<br />
şi Familiei<br />
Prezentarea la Guvern a proiectului legii BASS<br />
1 octombrie Guvernul Examinarea şi aprobarea de către Guvern a proiectului<br />
legii BASS<br />
5 decembrie Parlamentul Discutarea şi adoptarea Legii <strong>bugetului</strong> asigurărilor<br />
sociale de stat<br />
Guvernul<br />
Parlamentul<br />
x<br />
2.6 Calendarul detaliat pentru <strong>elaborarea</strong> FAOAM<br />
Tabelul 2.5 descrie responsabilităţile, acţiunile şi datele limită pentru <strong>elaborarea</strong>, examinarea şi<br />
aprobarea FAOAM. Descrierea detaliată a procesului de elaborare, examinare şi aprobare a<br />
FAOAM se prezintă în capitolul 4 al setului.<br />
Pentru realizarea calitativă şi în termen a acţiunilor preconizate Ministerul Sănătăţii în comun<br />
cu Compania Naţională de Asigurări în Medicină pot forma un grup de lucru, format din<br />
reprezentanţi ai MS, CNAM, MF, ME şi altor instituţii relevante.<br />
Pentru organizarea internă a activităţilor legate de <strong>elaborarea</strong> FAOAM, Ministerul Sănătăţii în<br />
comun cu Compania Naţională de Asigurări în Medicină vor elabora şi aproba un calendar<br />
propriu de activităţi mai detaliate cu indicarea acţiunilor, termenelor şi responsabililor la nivelul<br />
subdiviziunilor din cadrul instituţiilor în cauză.<br />
32
Tabelul 2.5<br />
Calendar detaliat pentru <strong>elaborarea</strong> şi aprobarea FAOAM<br />
Termenul<br />
limită de<br />
realizare<br />
Autoritate<br />
responsabilă<br />
Acţiunea<br />
1 mai Ministerul Finanţelor Emiterea circularei cu privire la cerinţele specifice<br />
de elaborare şi prezentare a proiectului FAOAM<br />
pe anul următor şi a estimărilor pentru următorii<br />
doi ani<br />
10 mai Ministerul Sănătăţii Emiterea circularei cu privire la <strong>elaborarea</strong> şi<br />
prezentarea proiectului FAOAM pe anul viitor şi a<br />
estimărilor pentru următorii doi ani<br />
1 iunie Ministerul Economiei Prezentarea prognozei actualizate a principalilor<br />
indicatori macroeconomici<br />
Autoritatea<br />
beneficiară<br />
Ministerul<br />
Sănătăţii<br />
Compania<br />
Naţională de<br />
Asigurări în<br />
Medicină<br />
Ministerul<br />
Sănătăţii<br />
20 iunie Compania Naţională<br />
de Asigurări în<br />
Medicină<br />
Elaborarea şi prezentarea spre coordonare a<br />
proiectului FAOAM<br />
Compania<br />
Naţională de<br />
Asigurări în<br />
Medicină<br />
Ministerul<br />
Sănătăţii<br />
1 iulie Ministerul Sănătăţii Prezentarea proiectului FAOAM spre examinare<br />
Ministerului Finanţelor, precum şi a notelor<br />
informative<br />
Ministerul<br />
Finanţelor<br />
25 iulie Ministerul Finanţelor Analiza şi discutarea proiectului FAOAM Ministerul<br />
Sănătăţii<br />
5 august Ministerul Sănătăţii Definitivarea proiectului FAOAM ca urmare a<br />
discuţiilor cu Ministerul Finanţelor<br />
15 august Ministerul Sănătăţii Coordonarea proiectului de lege a FAOAM cu<br />
autorităţile publice interesate, precum şi cu<br />
partenerii sociali<br />
Ministerul<br />
Finanţelor<br />
Ministerul<br />
Finanţelor<br />
25 august Ministerul Sănătăţii Prezentarea la Guvern a proiectului legii FAOAM Guvernul<br />
1 Octombrie Guvernul Examinarea şi aprobarea de către Guvern a<br />
proiectului de lege a FAOAM<br />
Parlamentul<br />
5 decembrie Parlamentul Discutarea şi adoptarea Legii FAOAM x<br />
33
Termenul<br />
Autoritate<br />
Acţiunea<br />
Autoritatea<br />
limită de<br />
responsabilă<br />
beneficiară<br />
realizare<br />
2.7 Calendarul detaliat pentru <strong>elaborarea</strong> bugetelor UAT<br />
Tabelul 2.6. prezintă termenele limită, responsabilităţile şi acţiunile principale în procesul de<br />
elaborare a <strong>bugetului</strong> UAT.<br />
Calendarul în cauză cuprinde atît relaţiile între Ministerul Finanţelor şi UAT de nivelul II, cît şi<br />
relaţiile între UAT de nivelul II şi I.<br />
În baza calendarului în cauză autorităţile executive ale UAT, în special Direcţiile generale<br />
finanţe din teritorii, pot elabora şi aproba propriul calendar de activităţi, precum şi pot institui<br />
grupuri de lucru pentru <strong>elaborarea</strong> <strong>bugetului</strong> UAT. În componenţa grupului se includ<br />
reprezentanţi atît ai diferitor subdiviziuni din subordinea autorităţii reprezentative şi<br />
deliberative, cît şi reprezentanţi ai autorităţii executive a UAT.<br />
Tabelul 2.6<br />
Calendarul <strong>privind</strong> <strong>elaborarea</strong> şi aprobarea bugetelor UAT<br />
Termenul limită de<br />
realizare<br />
Autoritate<br />
responsabilă<br />
I. Elaborarea proiectelor bugetelor UAT<br />
20 aprilie Autoritatea executivă a<br />
UAT<br />
20 aprilie Direcţia generală<br />
finanţe<br />
Acţiunea<br />
Evaluează rezultatele implementării<br />
politicilor la nivelul UAT şi elaborează<br />
propuneri de actualizare a politicilor<br />
sectoriale de dezvoltare a UAT pe termen<br />
mediu<br />
Analizează tendinţele veniturilor şi<br />
cheltuielilor <strong>bugetului</strong> UAT în baza<br />
rapoartelor <strong>privind</strong> executarea <strong>bugetului</strong> din<br />
anii precedenţi;<br />
Identifică problemele ce ţin de gestionarea<br />
<strong>bugetului</strong> UAT şi determină măsuri de<br />
soluţionare a acestora.<br />
Autoritatea<br />
beneficiară<br />
Autoritatea<br />
deliberativă şi<br />
reprezentativă<br />
Autoritatea<br />
executivă a UAT<br />
30 aprilie Autoritatea executivă a<br />
UAT de nivelul II<br />
Emite dispoziţia şi Calendarul de măsuri cu<br />
privire la iniţierea procesului de elaborare a<br />
<strong>bugetului</strong> UAT<br />
1 mai Ministerul Finanţelor Emite circulara cu privire la <strong>elaborarea</strong> şi<br />
prezentarea proiectelor de buget ale UAT<br />
10 mai Direcţia generală Estimează relaţiile interbugetare între UAT<br />
finanţe<br />
de nivelul II şi I şi emite circulara cu privire<br />
Executorii de<br />
buget ai UAT<br />
Autoritatea<br />
executivă a UAT<br />
de nivelul II<br />
Executorii de<br />
buget ai UAT de<br />
nivelul I şi II<br />
34
Termenul limită de<br />
Autoritate<br />
Acţiunea<br />
Autoritatea<br />
realizare<br />
responsabilă<br />
beneficiară<br />
la <strong>elaborarea</strong> proiectului <strong>bugetului</strong> UAT<br />
10 iunie Autoritatea executivă a<br />
UAT de nivelul I<br />
10 iunie Direcţiile şi secţiile din<br />
subordinea consiliilor<br />
UAT de nivelul II<br />
25 iunie Direcţia generală<br />
finanţe<br />
Com<strong>unic</strong>ă priorităţile de politici sectoriale<br />
naţionale, cuprinse în Documentul <strong>privind</strong><br />
prognozele CBTM<br />
Prezintă estimările preliminare de venituri şi<br />
cheltuieli ale UAT de nivelul I<br />
Prezintă estimările preliminare de venituri şi<br />
cheltuieli ale UAT de nivelul II<br />
Analizează estimările executorilor de buget<br />
şi organizează discuţii cu UAT de nivelul I<br />
în ce priveşte relaţiile interbugetare între<br />
UAT de nivelul I şi II<br />
Direcţia generală<br />
finanţe<br />
Direcţia generală<br />
finanţe<br />
Autoritatea<br />
executivă a UAT<br />
de nivelul II<br />
1 iulie - 10 iulie<br />
(conform unui grafic<br />
stabilit)<br />
Direcţia generală<br />
finanţe<br />
Elaborează şi prezintă sinteza proiectului<br />
<strong>bugetului</strong> UAT<br />
1-15 august Ministerul Finanţelor Organizează discuţii cu APL şi solicită<br />
clarificări pentru a lua decizii pe marginea<br />
raporturilor interbugetare între bugetul de<br />
stat şi bugetele UAT<br />
25 august Direcţia generală Ajustează, după caz, sinteza proiectului<br />
finanţe<br />
<strong>bugetului</strong> UAT ca urmare a discuţiilor cu MF<br />
5 octombrie Ministerul Finanţelor Informează autorităţile administraţiei publice<br />
locale de nivelul al doilea despre conţinutul<br />
Memorandumului bugetar şi proiectul de<br />
lege a <strong>bugetului</strong> de stat<br />
Ministerul<br />
Finanţelor<br />
Preşedinţii de<br />
raioane<br />
Şefii direcţiilor<br />
generale finanţe<br />
x<br />
Autoritatea<br />
executivă de<br />
nivelul II<br />
15 octombrie Direcţia generală<br />
finanţe<br />
Com<strong>unic</strong>ă modificările relaţiilor interbugetare<br />
ca urmare a examinării şi<br />
aprobării <strong>bugetului</strong> de stat de către Guvern<br />
Analizează şi, în caz de necesitate,<br />
ajustează relaţiile interbugetare , ţinînd cont<br />
de schimbările intervenite în procesul<br />
examinării proiectului <strong>bugetului</strong> de stat la<br />
Guvern<br />
Executorii de<br />
buget ai UAT de<br />
nivelul II<br />
Informează autorităţile administraţiei publice<br />
locale de nivelul întîi despre conţinutul<br />
Memorandumului bugetar şi proiectele de<br />
legi ale <strong>bugetului</strong> de stat transmis<br />
Parlamentului<br />
Autoritatea<br />
executivă a UAT<br />
de nivelul întîi<br />
35
Termenul limită de Autoritate<br />
realizare<br />
responsabilă<br />
1 noiembrie Autoritatea executivă a<br />
UAT<br />
1 noiembrie Direcţia generală<br />
finanţe în coordonare<br />
cu autoritatea<br />
executivă a UAT de<br />
nivelul II<br />
15 noiembrie Autoritatea executivă a<br />
UAT de nivelul I<br />
II. Examinarea şi aprobarea bugetelor UAT<br />
10 decembrie Autoritatea<br />
reprezentativă şi<br />
deliberativă a UAT de<br />
nivelul II<br />
15 decembrie Autoritatea<br />
reprezentativă şi<br />
deliberativă a UAT de<br />
nivelul I<br />
Pe parcursul a 10 Autoritatea executivă a<br />
zile după aprobarea UAT de nivelul I<br />
bugetelor UAT de<br />
nivelul I<br />
Pe parcursul a 10 Direcţia generală<br />
zile după aprobarea finanţe<br />
bugetelor UAT de<br />
nivelul II<br />
Pe parcursul a Autorităţile executive a<br />
maximum 30 zile de UAT de nivelul I şi II<br />
la data publicării<br />
Legii <strong>bugetului</strong> de<br />
stat<br />
Acţiunea<br />
Ajustează politicile sectoriale ale UAT şi<br />
reprioritizează programele în dependenţă<br />
de politicile sectoriale naţionale şi de cadrul<br />
de resurse disponibil<br />
Ajustează şi definitivează proiectul<br />
<strong>bugetului</strong> UAT de nivelul II şi îl prezintă spre<br />
examinare şi aprobare<br />
Ajustează şi definitivează proiectul<br />
<strong>bugetului</strong> UAT de nivelul I şi îl prezintă spre<br />
examinare şi aprobare<br />
Examinează şi aprobă bugetul UAT de<br />
nivelul II<br />
Examinează şi aprobă bugetul UAT de<br />
nivelul I<br />
Prezintă o copie a deciziei <strong>privind</strong> aprobarea<br />
<strong>bugetului</strong> UAT de nivelul I, legalizată de<br />
secretarul autorităţii reprezentative şi<br />
deliberative<br />
Prezintă bugetele aprobate ale UAT pentru<br />
consolidarea Bugetului Public Naţional<br />
Efectuează ajustările de rigoare în bugetele<br />
UAT pentru a le aduce în conformitate cu<br />
prevederile legii anuale a <strong>bugetului</strong> de stat<br />
Autoritatea<br />
beneficiară<br />
Autoritatea<br />
reprezentativă şi<br />
deliberativă a UAT<br />
Autoritatea<br />
reprezentativă şi<br />
deliberativă a UAT<br />
de nivelul II<br />
Autoritatea<br />
reprezentativă şi<br />
deliberativă a UAT<br />
de nivelul I<br />
Autoritatea<br />
executivă a UAT<br />
de nivelul II<br />
Autoritatea<br />
executivă a UAT<br />
de nivelul I<br />
Direcţia generală<br />
finanţe<br />
Ministerul<br />
Finanţelor<br />
Autoritatea<br />
reprezentativă şi<br />
deliberativă a UAT<br />
36
3 Elaborarea CBTM<br />
Elaborarea CBTM constituie faza strategică a ciclului anual de planificare a <strong>bugetului</strong>.<br />
Acest capitol oferă o informaţie generală cu privire la procesul de elaborare a CBTM,<br />
prezintă etapele şi elementele principale, precum şi descrie procedurile tehnice de analiză<br />
şi planificare a CBTM.<br />
Cerinţele specifice, precum şi formatul prezentării informaţiilor pentru CBTM sunt<br />
supuse unei revizuiri anuale şi se actualizează în funcţie de necesitatea consolidării şi<br />
dezvoltării procesului de analiză şi planificare a anumitor elemente ale CBTM, precum şi<br />
reieşind din exigenţele reformelor în domeniul finanţelor publice. Acestea se aduc la<br />
cunoştinţa autorităţilor publice de către Ministerul Finanţelor prin emiterea unei circulare<br />
la începutul procesului CBTM.<br />
Boxa 3.1 oferă prevederile relevante din legislaţia în vigoare, care determină cadrul legal<br />
pentru <strong>elaborarea</strong> şi aprobarea CBTM.<br />
Boxa 3.1<br />
Prevederi relevante din Legea cu privire la gestionarea finanţelor publice şi responsabilitate<br />
Se va completa ulterior la etapa de definitivare a <strong>Setul</strong>ui.<br />
3.1 Esenţa CBTM şi cadrul organizatoric<br />
3.1.1 Rolul CBTM în planificarea bugetară<br />
CBTM stabileşte obiective multi-anuale ale politicii bugetar-fiscale a Guvernului şi<br />
determină resursele şi cheltuielile <strong>bugetului</strong> public naţional în perspectiva pe termen<br />
mediu. Se numeşte pe termen mediu deoarece oferă date de perspectivă pentru anul<br />
bugetar următor şi pentru doi ani ulteriori.<br />
Documentul CBTM este rezultatul unui proces care conţine o estimare de sus în jos a<br />
cadrului general de resurse disponibile pentru finanţarea cheltuielilor publice, avînd la<br />
bază obiectivul de a asigura stabilitatea macroeconomică, îmbinate cu estimările de jos în<br />
sus ale costurilor de realizare a politicilor existente şi a celor noi. CBTM este<br />
instrumentul prin intermediul căruia se reconciliază costurile cu resursele disponibile.<br />
CBTM reflectă principiul unităţii, cuprinzînd (i) toate veniturile şi şi cheltuielile statului,<br />
atît din surse interne, cît şi externe, (ii) toate componentele sistemului bugetar – BS,<br />
BASS, FAOAM şi bugetele UAT, (iii) cheltuielile recurente şi investiţiile capitale.<br />
37
Obiectivele specifice ale CBTM sint:<br />
• consolidarea echilibrului macroeconomic şi a disciplinei financiare prin planificarea<br />
unui buget realist;<br />
• sporirea eficacităţii cheltuielilor publice prin asigurarea unei legături mai bune între<br />
politici, priorităţi strategice şi cheltuielile publice în cadrul sectoarelor şi între<br />
sectoare;<br />
• asigurarea unui nivel previzibil al resurselor alocate autorităţilor publice centrale la<br />
planificarea şi implementarea programelor multianuale de cheltuieli; şi<br />
• sporirea nivelului de transparenţă şi răspundere în procesul de luare a deciziilor cu<br />
privire la identificarea priorităţilor de politici şi strategiile sectoriale de cheltuieli.<br />
3.1.2 Legătura dintre politici şi buget<br />
CBTM reprezintă un instrument prin care trebuie să se asigure corelarea alocării<br />
resurselor cu priorităţile de politici. Figura 4.1 reflectă schematic interacţiunea între<br />
procesul de elaborare/actualizare a politicilor şi procesul bugetar anual.<br />
Procesul de actualizare a politicilor începe la începutul ciclului bugetar anual, cu emiterea<br />
de către Guvern a Documentului cu privire la priorităţile de politică pe termen mediu.<br />
Scopul acestui document este de a ghida Ministerul Finanţelor şi autorităţile publice<br />
centrale în procesul de elaborare a prognozelor CBTM şi a <strong>bugetului</strong>.<br />
Actualizarea anuală a politicilor sectoriale are loc odată cu <strong>elaborarea</strong> strategiilor<br />
sectoriale de cheltuieli în contextul CBTM. Astfel, strategiile sectoriale de cheltuieli<br />
reprezintă instrumentul care asigură alocarea resurselor financiare publice către<br />
priorităţile de politici ale statului la nivel de sector.<br />
38
Figura 3.1<br />
Legătura dintre politici şi procesul bugetar<br />
Cadrul de politici<br />
publice<br />
Strategiile şi prioriotăţile<br />
de program<br />
Cadrul de resurse<br />
Cheltuielile<br />
CBTM<br />
Strategiile<br />
Sectoriale de<br />
Cheltuieli<br />
Analiza executării<br />
bugetelor şi a<br />
performanţei<br />
Limitele de<br />
cheltuieli pe<br />
sectoare şi APC<br />
şi priorităţile de<br />
cheltuieli<br />
Bugetele anuale<br />
3.1.3 Organizarea procesului CBTM<br />
Elaborarea CBTM reprezintă un proces participativ care implică contribuţia diferitor<br />
participanţi şi un mecanism adecvat de coordonare. Rolurile şi responsabilităţile de bază<br />
în cadrul procesului de elaborare a CBTM sunt descrise mai jos.<br />
Cancelaria de stat<br />
Cancelaria de stat este responsabilă pentru monitorizarea implementării politicilor statului<br />
şi extinderea în timp a planului de imlementare a acestora. În mod special, aceasta<br />
implică următoarele:<br />
• identificarea iniţiativelor majore de politici şi analiza impactului acestora pe termen<br />
mediu;<br />
• <strong>elaborarea</strong> Documentului <strong>privind</strong> priorităţile de politici pe termen mediu;<br />
• <strong>elaborarea</strong> instrucţiunilor pentru actualizarea şi extinderea în timp a politicilor (Notă:<br />
acestea pot fie emise în calitate de instrucţiuni comune care includ, de asemenea,<br />
actualizarea şi extinderea în timp a strategiilor sectoriale de cheltuieli CBTM);<br />
• examinarea şi avizarea proiectelor strategiilor sectoriale de cheltuieli prin prisma<br />
corelării propunerilor şi iniţiativelor de politici cu priorităţile naţionale;<br />
• <strong>elaborarea</strong> raportului <strong>privind</strong> implementarea cadrului de politici publice.<br />
Ministerul Finanţelor<br />
39
Ministerul Finanţelor este responsabil pentru <strong>elaborarea</strong> şi prezentarea CBTM. Funcţiile<br />
de bază, în acest sens, sunt:<br />
• coordonarea generală a procesului de elaborare a CBTM şi a <strong>bugetului</strong>;<br />
• <strong>elaborarea</strong> instrucţiunilor şi îndrumărilor pentru <strong>elaborarea</strong> CBTM;<br />
• <strong>elaborarea</strong> Conceptului CBTM, Documentului <strong>privind</strong> prognozele CBTM şi<br />
actualizarea prognozelor CBTM odată cu <strong>elaborarea</strong> proiectului <strong>bugetului</strong> pe anul<br />
viitor;<br />
• determinarea obiectivelor politicii fiscale şi politicii de administrare fiscală;<br />
• <strong>elaborarea</strong> prognozei cadrului financiar global pe termen mediu (venituri, cheltuieli,<br />
deficit, surse de finanţare);<br />
• analiza problemelor majore de management al <strong>bugetului</strong> cum ar fi: managementul<br />
datoriei publice, raporturile interbugetare, eficacitatea cheltuielilor publice; şi<br />
• examinarea corectitudinii şi realismului propunerilor de cheltuieli prezentate de<br />
autorităţile publice şi determinarea limitelor de cheltuieli pe sectoare;<br />
• coordonarea stabilirii limitelor pe autorităţi publice centrale.<br />
În cadrul Ministerului Finanţelor responsabilitatea pentru desfăşurarea şi coordonarea<br />
procesului CBTM se atribuie direcţiei generale sinteză bugetară. Alte subdiviziuni din<br />
cadrul Ministerului Finanţelor, care au o contribuţie semnificativă în procesul CBTM<br />
sînt: direcţia generală politică fiscală şi vamală, direcţia generală datorii publice; direcţiile<br />
finanţelor de ramură.<br />
Ministerul Economiei<br />
Ministerul Economiei este responsabil pentru:<br />
• <strong>elaborarea</strong>, coordonarea şi furnizarea prognozei macroeconomice pentru perioada<br />
CBTM;<br />
• stabilirea politicii şi priorităţilor în domeniul investiţiilor publice pe termen mediu;<br />
• participarea în grupurile sectoriale de lucru în ce priveşte <strong>elaborarea</strong> proiectelor<br />
strategiilor sectoriale de cheltuieli, în special pentru domeniile economice.<br />
Autorităţile publice centrale de specialitate şi alte autorităţi publice<br />
Autorităţile publice centrale de specialitate contribuie la <strong>elaborarea</strong> CBTM prin<br />
prezentarea la timp a informaţiei şi a analizei cu privire la strategiile şi programele de<br />
cheltuieli sectoriale. Autorităţile publice sunt responsabile pentru următoarele:<br />
• analiza programelor existente de cheltuieli publice şi identificarea măsurilor de<br />
eficientizare a acestora;<br />
• stabilirea priorităţilor de politică în cadrul sectorului în conformitate cu priorităţile<br />
strategice naţionale şi evaluarea impactului financiar al acestora pe termen mediu;<br />
• înaintarea propunerilor de alocare şi/sau de redistribuire a resurselor între programe<br />
în cadrul sectorului; şi<br />
• <strong>elaborarea</strong> strategiilor sectoriale de cheltuieli pe termen mediu în conformitate cu<br />
priorităţile de dezvoltare ale sectoarelor şi în cadrul limitelor de cheltuieli stabilite.<br />
În procesul pregătirii strategiilor sectoriale de cheltuieli autorităţile publice de specialitate<br />
colaborează cu alte autorităţi publice care gestionează resurse financiare în cadrul<br />
sectorului respectiv. Autorităţile publice centrale trebuie să conlucreze activ şi eficient cu<br />
40
autorităţile publice locale, care în anumite sectoare gestionează un volum semnificativ de<br />
cheltuieli, de exemplu învăţămîntul, administraţia publică, etc. Pentru a facilita<br />
conlucrarea şi coordonarea strategiilor sectoriale de cheltuieli cu alte autorităţi publice, se<br />
instituie grupuri de lucru inter-ministeriale pentru <strong>elaborarea</strong> CBTM, care includ<br />
reprezentanţi ai tuturor autorităţilor implicate în realizarea programelor sectoriale, precum<br />
şi ai altor instituţii.<br />
În afară de responsabilitatea pentru <strong>elaborarea</strong> strategiilor sectoriale de cheltuieli<br />
Ministerul Muncii, Protecţiei Sociale şi Familiei şi Ministerul Sănătăţii în comun cu<br />
CNAS şi CNAM sunt responsabile de <strong>elaborarea</strong> şi prezentarea prognozelor respective<br />
pentru BASS şi FAOAM.<br />
Structurile de coordonare CBTM<br />
Procesul de elaborare a CBTM este complex şi implică o conlucrare eficientă între mai<br />
multe autorităţi publice. În acest scop se instituie o serie de grupuri de lucru pentru a<br />
facilita com<strong>unic</strong>area şi conlucrarea între diferite autorităţi publice participante la proces.<br />
Structurile de coordonare a procesului CBTM sînt prezentate în Figura 3.2.<br />
41
Figura 3.2<br />
Structurile de coordonare a procesului CBTM<br />
Comitetul Interministerial pentru<br />
planificarea strategică<br />
Grupul coordonator CBTM<br />
Responsibil – MF<br />
Grupul de lucru responsabil<br />
pentru cadrul macroeconomic,<br />
politica fiscală şi cadrul de<br />
resurse<br />
Responsabil – MF<br />
Grupurile sectoriale de Lucru<br />
CBTM<br />
(agricultura, educaţia, sănătatea,<br />
protecţia socială etc).<br />
Responsabil – autoritatea publică<br />
centrală respectivă<br />
Direcţiile de ramură din MF<br />
(asigura suport în analizăa respectivă)<br />
Grupul de lucru<br />
responsabilpentru politica<br />
şi proirităţile de cheltuieli<br />
Responsabil – MF<br />
Grupurile tehnice de lucru<br />
specializate<br />
(Salarizarea, Investiţiile capitale etc.)<br />
Responsabil – MF/ME<br />
Direcţia generală sinteză bugetară din cadrul MF<br />
(asigură sprijinul general tehnic şi de secretariat în procesul de pregătire a CBTM)<br />
Componenţa nominală şi responsabilităţile Comitetului interministerial pentru<br />
planificarea strategică şi a Grupului coordonator pentru <strong>elaborarea</strong> CBTM sînt prevăzute<br />
în regulamentele acestora aprobate de Guvern.<br />
Planul de acţiuni cu termenele şi responsabilităţile concrete se conţin în capitolul 2 al<br />
<strong>Setul</strong>ui <strong>unic</strong>.<br />
Termenii de referinţă ai Grupului coordonator CBTM, grupurilor de lucru generale şi<br />
grupurilor de lucru sectoriale se conţin în Anexa 3.A.<br />
3.2 Elaborarea CBTM – etapele şi elementele principale<br />
CBTM cuprinde o perioadă de trei ani: anul bugetar următor şi încă doi ani ulteriori.<br />
Planificarea şi <strong>elaborarea</strong> următorului CBTM începe cu 13 luni înainte de perioada pentru<br />
care se elaborează CBTM şi continuă pînă la prezentarea proiectului <strong>bugetului</strong> de stat la<br />
Parlament. Astfel se disting trei etape şi patru elemente principale.<br />
42
3.2.1 Etapele procesului de elaborare a CBTM<br />
Cele trei etape de elaborare a CBTM sunt următoarele:<br />
Etapa I. Elaborarea Conceptului CBTM. Acesta stabileşte cadrul macroeconomic<br />
şi fiscal preliminar, în conformitate cu care se elaborează CBTM. Acesta de<br />
asemenea reflectă priorităţile de politică actualizate ce se conţin în Documentul cu<br />
privire la priorităţile de politică şi o descriere a implicaţiilor acestora asupra<br />
<strong>bugetului</strong>.<br />
Produsul obţinut la această etapă este Documentul de Concept <strong>privind</strong>CBTM care se<br />
discută în cadrul Comitetului interministerial pentru planificarea strategică la finele<br />
lunii ianuarie şi se aprobă de Prim-ministru.<br />
Etapa II. Elaborarea Prognozelor CBTM. Aceasta reprezintă etapa strategică a<br />
elaborării CBTM care implică <strong>elaborarea</strong> detaliată a cadrului macroeconomic şi fiscal<br />
pe termen mediu, analiza problemelor majore ale politicii bugetare şi <strong>elaborarea</strong><br />
limitelor de cheltuieli în cadrul cărora se elaborează bugetele pe sectoare şi autorităţi<br />
publice centrale.<br />
Produsul obţinut la această etapă este Documentul <strong>privind</strong> prognozele CBTM care se<br />
discută de către Comitetul interministerial pentru planificarea strategică şi se aprobă<br />
de Guvern pînă la începutul lunii mai.<br />
Etapa III. Actualizarea prognozelor CBTM are loc în contextul Memorandumului<br />
bugetar odată cu <strong>elaborarea</strong> proiectului <strong>bugetului</strong> pe anul viitor. Aceasta implică o<br />
actualizare finală a cadrului macrofiscal şi ajustarea cheltuielilor reflectate în buget,<br />
precum şi a celor prognozate pentru a încorpora rezultatul negocierilor bugetare cu<br />
autorităţile publice centrale.<br />
Produsul obţinut la această etapă este Memorandumul bugetar şi proiectul legilor<br />
bugetare anuale, care sunt prezentate Guvernului spre aprobare la finele lunii august.<br />
În rezultat, analizele şi estimările actualizate ale CBTM constituie o parte a<br />
documentaţiei bugetare de suport a proiectului <strong>bugetului</strong> de stat.<br />
3.2.2 Elemente principale ale CBTM<br />
Elaborarea CBTM cuprinde patru elemente principale.<br />
Elementul 1: Cadrul macrofinanciar pe termen mediu stă la baza prognozei bugetare<br />
generale şi asigură cadrul de resurse din care sunt finanţate programele de cheltuieli<br />
publice.<br />
Capitolul 3.5 descrie detaliat structura şi procesul de elaborare a cadrului macro-financiar.<br />
Cadrul macrofinanciar se elaborează şi se actualizează la toate trei etape: (i) la etapa I<br />
cînd este elaborată prognoza macro-financiară generală; (ii) la etapa II, cînd este elaborat<br />
cadrul macro-financiar detaliat şi care oferă limitele de cheltuieli pentru <strong>elaborarea</strong><br />
<strong>bugetului</strong>; şi (iii) la etapa III cînd este elaborat cadrul macro-financiar final ce însoţeşte<br />
prezentarea <strong>bugetului</strong> anual.<br />
43
Elementul 2: Strategia bugetară şi managementul cheltuielilor publice care oferă<br />
analiza politicilor de cheltuieli, strategiei şi a performanţei pe care se fundamentează<br />
<strong>elaborarea</strong> opţiunilor bugetare ale Guvernului.<br />
Analiza se desfăşoară în cadrul a două etape: (i) etapa I atunci cînd sunt identificate şi<br />
discutate în documentul de concept CBTM principalele provocări şi priorităţi care<br />
urmează a fi analizate în cadrul procesului de elaborare a următorului CBTM; şi (ii) etapa<br />
II cînd sunt elaborate note tehnice cu privire la analiza problemelor majore de politică,<br />
strategie şi performanţă bugetară.<br />
Anexa 3.B. oferă instrucţiuni mai detaliate cu privire la <strong>elaborarea</strong> notelor tehnice în<br />
contextul CBTM.<br />
Elementul 3: Limitele de cheltuieli stabilesc volumul maxim estimat de resurse în limita<br />
cărora se elaborează strategiile sectoriale de cheltuieli. Limitele de cheltuieli au un rol<br />
important în procesul de planificare a <strong>bugetului</strong>, deoarece acestea asigură planificarea<br />
activităţilor în baza unei evaluări realiste a volumului potenţial de resurse disponibile.<br />
Limitele de cheltuieli sunt elaborate de trei ori pe an:<br />
(i) la etapa I cînd sunt oferite limitele preliminare de cheltuieli sectoriale pentru<br />
următorii trei ani în conformitate cu care se elaborează propunerile <strong>privind</strong><br />
strategiile sectoriale de cheltuieli;<br />
(ii) la etapa II cînd se actualizează limitele de cheltuieli sectoriale şi se elaborează<br />
limitele pe autorităţi publice centrale, ţinînd cont de cadrul macro-financiar<br />
actualizat, revizuirea priorităţilor bugetare şi evaluarea propunerilor <strong>privind</strong><br />
strategiile sectoriale de cheltuieli. Limitele revizuite la această etapă sînt<br />
folosite pentru pregătirea propunerilor detaliate de buget pentru anul următor;<br />
şi<br />
(iii) la etapa III cînd alocările bugetare pe sectoare şi autorităţi publice centrale pe<br />
anul următor şi prognozele pentru ceilalţi doi ani sunt finalizate.<br />
Capitolul 3.6 prezintă instrucţiuni mai detaliate cu privire la procesul de elaborare a<br />
limitelor de cheltuieli pe sectoare şi autorităţi publice centrale.<br />
Elementul 4: Strategiile sectoriale de cheltuieli prezintă analize <strong>privind</strong> implicaţiile<br />
politicilor sectoriale şi priorităţilor strategice asupra alocării resurselor pe programele<br />
majore de cheltuieli. Analiza efectuată în contextul strategiilor de cheltuieli cuprinde<br />
toate cheltuielile <strong>bugetului</strong> public naţional pentru sectorul respectiv.<br />
Versiunile preliminare ale strategiilor sectoriale de cheltuieli prezentate la etapa a II în<br />
contextul CBTM servesc drept reper pentru actualizarea limitelor de cheltuieli. Ulterior<br />
ministerele lider în comun cu grupurile sectoriale de lucru ajustează strategiile în<br />
conformitate cu limitele sectoriale de cheltuieli actualizate.<br />
Strategiile sectoriale de cheltuieli ajută ministerele lider şi APC din sectorul respectiv la<br />
coordonarea politicilor sectoriale promovate cu cadrul disponibil de resurse, precum şi la<br />
fundamentarea şi argumentarea propunerilor bugetare anuale.<br />
44
Capitolul 3.7 oferă o privire generală asupra procesului de elaborare a strategiilor<br />
sectoriale de cheltuieli, iar capitolul 11 prezintă instrucţiuni detaliate <strong>privind</strong> <strong>elaborarea</strong><br />
strategiilor sectoriale de cheltuieli.<br />
Figura 3.3 indică etapele şi elementele principale ale procesului de elaborare a CBTM.<br />
Figura 3.3. CBTM – Etapele şi elementele principale<br />
45
46<br />
Decembrie - Ianuarie Februarie - Martie Aprilie - Mai Iunie - Iulie August - Septembrie Octombrie -<br />
Noiembrie<br />
Guvernul<br />
Aprobarea<br />
Conceptului<br />
CBTM<br />
Aprobarea Documentului<br />
<strong>privind</strong> prognozele CBTM şi<br />
a limitelor de cheltuieli<br />
Prezentarea proiectului <strong>bugetului</strong><br />
şi a Memorandumului bugetar în<br />
Parlament<br />
Ministerul<br />
Finanţelor<br />
Elaborarea<br />
Conceptului CBTM<br />
Elaborarea Documentului<br />
<strong>privind</strong> prognozele CBTM<br />
Elaborarea<br />
Memorandumului bugetar<br />
Ministerul<br />
Finanţelor în<br />
colaborare cu<br />
Grupul<br />
coordonator<br />
A.3. Stabilirea limitelor<br />
preliminare de cheltuieli<br />
A.2. Identificarea provocărilor şi<br />
prioriotăţilor de politică bugetară<br />
A.1 Actualizarea prognozei<br />
macrofinanciare<br />
B.3 Elaborarea limitelor de<br />
cheltuieli pe sectoare<br />
B.2 Elaborarea notelor<br />
tehnice cu privire la<br />
politicile CBTM<br />
B.1. Elaborarea cadrului<br />
iniţial macrofinanciar<br />
C.3 Finalizarea limitelor de<br />
cheltuieli şi a prognozelor<br />
C.1Actualizarea/finalizarea<br />
cadrului macrofinanciar<br />
Grupurile de<br />
lucru sectoriale<br />
APC<br />
MMPSF/CNAS<br />
MS/CNAM<br />
Note de referinţă:<br />
B.4 Elaborarea<br />
versiunilor preliminare<br />
a strategiilor sectoriale<br />
de cheltuieli<br />
Boxele cu liniile întrerupte =Elementele şi<br />
activităţile CCTM.<br />
A.1 = Etapa I Elementul 1<br />
Propuneri de buget ale<br />
autorităţilor publice<br />
Proiectul BASS<br />
Proiectul FAOAM
3.3 Conceptul CBTM<br />
3.3.1 Definiţie<br />
Conceptul CBTM este un document elaborat de către Ministerul Finanţelor şi aprobat<br />
anual de către Comitetul inter-ministerial de planificare strategică / Prim-ministru la<br />
începutul ciclului bugetar. Avînd la bază Documentul cu privire la priorităţile de politici<br />
pe termen mediu şi prognozele macroeconomice actualizate, Conceptul CBTM oferă<br />
estimări preliminare cu privire la evoluţia pe termen mediu a principalilor indicatori ai<br />
<strong>bugetului</strong> public naţional, identifică problemele majore în ce priveşte gestionarea<br />
finanţelor publice şi prezintă soluţii posibile. Deciziile pe marginea acestora servesc<br />
ulterior drept bază pentru <strong>elaborarea</strong> prognozelor CBTM şi a <strong>bugetului</strong> anual.<br />
3.3.2 Structura şi formatul documentului de concept al CBTM<br />
De regulă, Conceptul CBTM este succint şi cuprinde următoarele:<br />
• Analiza sumară a evoluţiilor macro-fiscale recente şi a prognozelor preliminare pe<br />
termen mediu;<br />
• Schimbările planificate în domeniul politicii bugetar-fiscale şi administrării fiscale;<br />
• Analiza succintă a aspectelor principale în domeniul managementului <strong>bugetului</strong><br />
public naţional ce urmează a fi analizate mai profund în procesul de pregătire a<br />
CBTM şi recomandări de îmbunătăţire a acestora;<br />
• Priorităţile de cheltuieli în contextul CBTM următor şi implicaţiile financiare ale<br />
acestora pe termen mediu.<br />
Mai jos se prezintă formatul documentului de concept CBTM, care anual ar putea fi<br />
ajustat ca să reflecte îmbunătăţiri identificate în procesul evaluării procesului CBTM<br />
precedent.<br />
Boxa 3.2 Formatul Conceptului CBTM<br />
1. Introducere<br />
2. Evoluţii macroeconomice<br />
• Evoluţii recente :<br />
o<br />
o<br />
Creşterea economică, inflaţia, rata de schimb, comerţul exterior şi fluxurile de capital;<br />
Implicaţiile asupra veniturilor publice şi deficitului/excedentului.<br />
• Prognoze pe termen mediu:<br />
o<br />
o<br />
Creşterea economică, inflaţia, rata de schimb, comerţul exterior şi fluxurile de capital;<br />
Impactul posibil asupra veniturilor publice, finanţării externe.<br />
3. Politica bugetar-fiscală<br />
• Ţinte bugetare pe termen mediu:<br />
o Cheltuieli publice ca % din PIB ;<br />
o<br />
o<br />
o<br />
Venituri publice ca % din PIB;<br />
Deficitul / excedentul <strong>bugetului</strong> ca % din PIB;<br />
Datoria de stat, administrată de Guvern ca % din PIB.<br />
• Politica veniturilor şi administrarea fiscală:<br />
o Noi măsuri de politică fiscală preconizate ;<br />
o<br />
o<br />
Îmbunătăţiri planificate în colectarea şi administrarea impozitelor şi taxelor vamale;<br />
Tendinţe în domeniul contribuţiilor de asigurări sociale şi primelor de asigurări medicale.<br />
4. Politici cu privire la gestiunarea <strong>bugetului</strong><br />
• Politici cu privire la eficienţa cheltuielilor publice<br />
49
• Aspecte specifice legate de gestionarea unor categorii specifice de cheltuieli (cheltuielile de<br />
personal şi angajările în sectorul public, investiţiile capitale, etc.)<br />
• Aspecte specifice legate de relaţiile interbugetare.<br />
4. Priorităţile de cheltuieli<br />
• Politica de cheltuieli şi priorităţile pe termen mediu:<br />
o Obiectivele de bază ale politicii de cheltuieli ;<br />
o<br />
Domeniile prioritare de bază şi legătura cu programele şi strategiile naţionale de dezvoltare;<br />
o Implicaţii financiare posibile ale politicii de cheltuieli.<br />
Anexe<br />
• Cadrul macro-financiar în dinamică<br />
• Limitele preliminare de cheltuieli pe sectoare.<br />
Date limită şi responsabilităţi<br />
Ministerul Economiei elaborează un raport sumar cu privire la analiza evoluţiilor macroeconomice<br />
recente şi prognozele macro-economice preliminare, pe care le prezintă<br />
Ministerului Finanţelor şi Cancelariei de stat. La această etapă pot fi prezentate cîteva<br />
scenarii de prognoză macroeconomică.<br />
Cancelaria de stat furnizează Ministerului Finanţelor Documentul <strong>privind</strong> priorităţile de<br />
politici pentru CBTM următor, care prezintă o actualizare a priorităţilor de politici<br />
asumate ale Guvernului pe termen mediu, precum şi oferă o analiză generală a impactului<br />
acestora asupra <strong>bugetului</strong>.<br />
Ministerul Finanţelor determină obiectivele politicii bugetar-fiscale pe termen mediu,<br />
estimează cadrul general de resurse, analizează implicaţiile financiare a priorităţilor de<br />
politici şi stabileşte limitele preliminare de cheltuieli pe sectoare. Ministerul Finanţelor<br />
este responsabil de <strong>elaborarea</strong> Conceptului CBTM şi prezentarea acestuia spre aprobare<br />
Prim-ministrului.<br />
Tabelul 3.1<br />
Elaborarea Documentului de concept al CBTM - responsabilităţi<br />
Data limită Instituţia<br />
responsabilă<br />
Activitate<br />
20 decembrie Ministerul Economiei Prezintă analiza evoluţiilor macroeconomice<br />
recente şi prognoza<br />
preliminară a principalilor indicatori<br />
macroeconomici<br />
1 ianuarie Cancelaria de stat Emite Documentul <strong>privind</strong> priorităţile<br />
de politici pe termen mediu<br />
31 ianuarie Ministerul Finanţelor Elaborează şi prezintă Conceptul<br />
CBTM<br />
Instituţia beneficiară<br />
Cancelaria de stat<br />
Ministerul Finanţelor<br />
Ministerul Finanţelor<br />
Ministerul Economiei<br />
Prim-ministru<br />
50
3.4 Circulara <strong>privind</strong> CBTM<br />
3.4.1 Definiţie<br />
Circulara cu privire la <strong>elaborarea</strong> CBTM este un document elaborat anual de către<br />
Ministerul Finanţelor, care se emite autorităţilor publice centrale la începutul procesului<br />
de elaborare a <strong>bugetului</strong>. Prin acest document Ministerul Finanţelor informează<br />
autorităţile publice centrale despre lansarea procesului de elaborare a CBTM următor,<br />
face şi prezintă particularităţile şi cerinţele specifice în ce priveşte <strong>elaborarea</strong> şi<br />
prezentarea strategiilor sectoriale de cheltuieli. Circulara CBTM de asemenea conţine<br />
limitele preliminare de cheltuieli pe sectoare, care servesc drept bază pentru <strong>elaborarea</strong><br />
strategilor sectoriale de cheltuieli.<br />
3.4.2 Structura şi formatul circularei CBTM<br />
Formatul standard al Circularei CBTM conţine următoarele:<br />
Introducere (temeiul legal pentru emiterea circularei);<br />
Referinţa la deciziile cu privire la Documentul <strong>privind</strong> priorităţile de politică a<br />
Guvernului pe termen mediu şi Conceptul CBTM;<br />
Prevederi cu privire la stabilirea limitelor preliminare de cheltuieli pe sectoare;<br />
Referinţa la calendarul bugetar şi datele limită pentru <strong>elaborarea</strong> şi prezentarea<br />
strategiilor sectoriale de cheltuieli;<br />
Referinţa la sectoarele pentru care se vor elabora strategii de cheltuieli şi domeniile<br />
supuse analizei în cadrul notelor tehnice, precum aspecte organizatorice legate de<br />
formarea grupurilor de lucru;<br />
Referinţa la instrucţiunile pentru <strong>elaborarea</strong> strategiilor sectoriale de cheltuieli şi la<br />
alte instrucţiuni <strong>metodologic</strong>e;<br />
Particularităţi şi cerinţe specifice <strong>privind</strong> conţinutul şi formatul de prezentare a<br />
strategiilor sectoriale de cheltuieli;<br />
Anexe:<br />
• Tabelul cu limitele preliminare de cheltuieli pe sectoare<br />
• Conceptul CBTM<br />
• Alte informaţii relevante<br />
3.4.3 Date limită şi responsabilităţi<br />
Direcţia generală sinteza bugetară din cadrul Ministerului Finanţelor în consultare cu<br />
direcţiile finanţelor de ramură elaborează şi emite Circulara cu privire la CBTM în<br />
termenul stabilit în calendarul de elaborare a <strong>bugetului</strong> de stat, descris în capitolul 2 al<br />
<strong>Setul</strong>ui.<br />
Direcţiile finanţelor de ramură din cadrul Ministerului Finanţelor pot înainta propuneri de<br />
îmbunătăţire a conţinutului şi formatului de prezentare a strategiilor sectoriale de<br />
cheltuieli ca urmare a evaluării procesului CBTM din exerciţiul bugetar precedent.<br />
51
3.5 Cadrul macrofinanciar<br />
3.5.1 Definiţie<br />
Cadrul macrofinanciar pe termen mediu reprezintă o prognoză a resurselor financiare<br />
publice bazată pe prognoza macroeconomică, obiectivele politicii bugetar-fiscale şi<br />
politica în domeniul datoriei de stat. Scopul cadrului macro-financiar este de a oferi a<br />
prognoză realistă a resurselor disponibile pentru planificarea şi implementarea<br />
programelor de cheltuieli publice.<br />
3.5.2 Etapele şi elementele cadrului macrofinanciar<br />
Cadrul macrofinanciar serveşte în calitate de bază pentru <strong>elaborarea</strong> prognozelor pe<br />
termen mediu pentru Bugetul Public Naţional. Acesta cuprinde următoarele elemente:<br />
• Prognoza macroeconomică;<br />
• Prognoza veniturilor publice;<br />
• Prognoza deficitului bugetar şi a surselor de finanţare;<br />
• Cadrul financiar global, incluzînd prognozele agregate ale veniturilor şi cheltuielilor<br />
publice, deficitul/excedentul şi sursele de finanţare.<br />
Schematic, elementele de bază ale cadrului macrofinanciar sunt reflectate în Figura 3.4.<br />
52
Figura 3.4<br />
Elementele cadrului macrofinanciar<br />
Prognoza<br />
macroeconomică<br />
Politica fiscală<br />
Finanţare<br />
externă<br />
Finanţare<br />
internă<br />
Cadrul<br />
macrofinanciar<br />
Prognoza<br />
veniturilor proprii<br />
Deficit /<br />
Excedent<br />
bugetar<br />
Cadrul total de resurse<br />
Analiza şi prognoza cheltuielilor<br />
publice discreţionare<br />
Serviciul datoriei<br />
de stat<br />
Cadrul de<br />
cheltuieli<br />
Limite de cheltuieli pe sectoare, tipuri de bugete, APC<br />
Elementele ce sunt descrise în continuare se referă la <strong>elaborarea</strong> cadrului macrofinanciar<br />
în contextul Documentului <strong>privind</strong> prognozele CBTM.<br />
Prognoza macroeconomică<br />
Elaborarea prognozei macroeconomice implică următoarele sarcini principale:<br />
• Descrierea succintă a performanţei macroeconomice recente şi a tendinţelor de bază<br />
pentru ultimii 3-5 ani, analiza performanţei şi implicaţiile asupra <strong>bugetului</strong>;<br />
• Analiza succintă a evoluţiilor economice mondiale şi evaluarea impactului posibil<br />
asupra economiei;<br />
• Stabilirea obiectivelor politicii macroeconomice şi determinarea cadrului politicilor<br />
de dezvoltare la nivel naţional; şi<br />
• Elaborarea prognozelor pentru agregatele macroeconomice principale, conform unui<br />
scenariu de bază şi cîtorva scenarii alternative.<br />
Prognoza indicatorilor macroeconomici este elaborată de către Ministerul Economiei în<br />
consultare cu alte instituţii, organizaţii sau agenţii relevante, care elaborează prognoze<br />
independente.<br />
53
În scopul elaborării CBTM, agregatele macroeconomice cheie care influenţează bugetul<br />
public naţional sunt următoarele:<br />
• Produsul intern brut – influenţează volumul total al veniturilor şi cheltuielilor;<br />
• Indicele preţurilor de consum – are un impact semnificativ asupra veniturilor<br />
indirecte şi cheltuielilor pentru mărfuri şi servicii;<br />
• Cursul de schimb al monedei naţionale – are o influenţă directă asupra<br />
veniturilor din comerţul exterior şi indicatorii de finanţare externă, precum şi<br />
asupra cheltuielilor legate de deservrea datoriei de stat şi altor angajamente de<br />
plată în exterior.<br />
• Balanţa comercială - influenţează preponderent veniturile din impozitele indirecte;<br />
• Salariul mediu lunar şi Fondul de remunerare a muncii – acesta serveşte ca bază<br />
pentru calcularea contribuţiilor de asigurări sociale de stat şi primelor de asigurări<br />
obligatorii de asistenţă medicală, precum şi la estimarea veniturilor din impozitul pe<br />
venitul persoanelor fizice.<br />
Tabelul de mai jos prezintă formatul de prezentare a prognozei indicatorilor<br />
macroeconomici.<br />
Tabelul 3.2<br />
Indicatorii macroeconomici principali pe termen mediu<br />
Unitatea AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
de<br />
măsură<br />
Produsul Intern Brut<br />
nominal mild. lei<br />
creşterea reală %<br />
Indicele preţurilor de consum<br />
mediu anual %<br />
la sfirsitul anului %<br />
Cursul de schimb<br />
mediu anual MDL/USD<br />
la sfirsitul anului MDL/USD<br />
Comerţul exterior<br />
Efectiv Efectiv Estimat Prognozat<br />
Export<br />
mil. USD<br />
ritmurile de creştere %<br />
Import<br />
mil. USD<br />
ritmurile de creştere %<br />
Soldul balanţei comerciale<br />
mil. USD<br />
Producţia industrială în preţuri<br />
mild. lei<br />
curente<br />
faţă de anul precedent în preţuri<br />
%<br />
comparabile<br />
Producţia agricolă în preţuri<br />
mild. lei<br />
curente<br />
faţă de anul precedent în preţuri<br />
%<br />
comparabile<br />
Investiţiile în capital fix<br />
mild. lei<br />
faţă de anul precedent în preţuri<br />
%<br />
comparabile<br />
54
Unitatea AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
de<br />
măsură<br />
Salariul mediu lunar<br />
lei<br />
ritmurile de creştere nominale %<br />
ritmurile de creştere reale %<br />
Fondul de remunerare a muncii mild. lei<br />
ritmurile de creştere nominală %<br />
ritmurile de creştere reală %<br />
Efectiv Efectiv Estimat Prognozat<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent); AB-2 şi AB-1 – anii precedenţi anului de bază; AB+1 – anul viitor pentru<br />
care se elaborează proiectul de buget; AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
Prognoza veniturilor publice<br />
Prognoza veniturilor publice pe termen mediu este elaborată avînd la bază:<br />
• prognoza indicatorilor macroeconomici pe termen mediu;<br />
• analizai tendinţelor recente a încasărilor de venituri şi a principalilor factori care le<br />
influenţează;<br />
• obiectivele politicii fiscale, analiza schimbărilor planificate în impozitare şi<br />
impactului asupra veniturilor publice;<br />
• activităţile planificate de îmbunătăţire a administrării fiscale ; şi<br />
• estimările <strong>privind</strong> granturile pentru susţinerea <strong>bugetului</strong> şi pentru proiecte finanţate<br />
din surse externe.<br />
Luînd în considerare factorii de mai sus, Direcţia generală sinteza bugetară şi Direcţia<br />
generală datorii publice din cadrul Ministerului Finanţelor elaborează prognoza<br />
preliminară de venituri publice conform clasificaţiei surselor şi clasificaţiei economice .<br />
De regulă, prognoza veniturilor publice reflectă prognozele <strong>privind</strong>:<br />
(i) veniturile fiscale, inclusiv contribuţiile de asigurări sociale şi primele de<br />
asigurare obligatorie de asistenţă medicală,<br />
(ii) veniturile nefiscale, şi<br />
(iii) granturile externe.<br />
Prognozele de venituri includ cîteva scenarii alternative cu asumări diferite pentru a<br />
analiza sensibilitatea acestora.<br />
Ca urmare a analizelor Direcţia sinteză bugetară elaborează o sinteză a veniturilor în<br />
termeni nominali (în milioane lei), ca % din PIB şi ca % din veniturile totale, folosind<br />
următorul format:<br />
55
Tabelul 3.3<br />
Prognoza veniturilor <strong>bugetului</strong> public naţional (în milioane lei, % din PIB)<br />
Denumirea indicatorilor<br />
Venituri, în total<br />
inclusiv conform clasificaţiei<br />
economice (k6)<br />
Venituri fiscale<br />
........<br />
........<br />
Venituri nefiscale<br />
........<br />
.......<br />
Granturi<br />
Codu<br />
l<br />
AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
Executat Executat Aprobat Scontat Estimat Estimat Estimat<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent); AB-2 şi AB-1 – anii precedenţi anului de bază; AB+1 – anul viitor pentru<br />
care se elaborează proiectul de buget; AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
Deficitul/excedentul şi finanţarea<br />
Mărimea deficitului bugetar reprezintă un obiectiv al politicii macroeconomice a<br />
Guvernului şi se stabileşte ca pondere în produsul intern brut. Volumul deficitului bugetar<br />
este influenţat de următorii factori:<br />
• Finanţarea externă sub formă de împrumuturi pentru proiectele finanţate din surse<br />
externe sau pentru suportul <strong>bugetului</strong>;<br />
• Finanţarea sub formă de împrumuturi contractate pe piaţa internă prin emiterea<br />
valorilor mobiliare de stat (VMS);<br />
• Mijloacele obţinute din vînzarea şi privatizarea activelor publice;<br />
• Modificarea soldului mijloacelor bugetare acumulate pe parcursul anilor precedenţi.<br />
Finanţarea disponibilă pentru acoperirea deficitului bugetar reprezintă volumul total de<br />
finanţare preconizat din împrumuturile guvernului şi alte surse, din care se deduc<br />
resursele necesare pentru achitarea datoriei de stat, precum şi mijloacele băneşti pe<br />
conturile bugetelor respective.<br />
Etapele principale în <strong>elaborarea</strong> prognozei deficitului bugetar şi finanţării acestuia sînt<br />
următoarele:<br />
• Analiza tendinţelor recente <strong>privind</strong> executarea <strong>bugetului</strong> în termeni nominali şi ca<br />
pondere în PIB în raport cu obiectivele stabilite;<br />
• Stabilirea obiectivelor de politică şi a strategiei pe termen mediu în domeniul datoriei<br />
de stat;<br />
• Stabilirea unui nivel maxim al deficitului bugetar în consultare cu Ministerul<br />
Economiei şi Banca Naţională a Moldovei;<br />
• Elaborarea prognozelor pe termen mediu <strong>privind</strong> finanţarea deficitului bugetar,<br />
precum şi a stocului datoriei de stat externe şi interne.<br />
Direcţia generală datorii publice din cadrul Ministerului Finanţelor elaborează şi prezintă<br />
informaţia <strong>privind</strong> datoria de stat şi prognoza surselor de finanţare a deficitului bugetar,<br />
56
Tabelul 3.4<br />
utilizînd formatul tabelului 3.4. Informaţia se prezintă în termeni nominali şi ca % din<br />
PIB.<br />
Datoria de stat şi prognoza surselor de finanţare (în milioane Lei, % din PIB)<br />
Codul AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
A. Stocul datoriei de<br />
stat<br />
A1. Datoria de stat<br />
internă<br />
A2. Datoria de stat<br />
externă*<br />
Executat Executat Aprobat Scontat Estimat Estimat Estimat<br />
B. Finanţarea<br />
B1. Active financiare<br />
1.1. Mijloace băneşti<br />
1.2. Împrumuturi interne<br />
acordate<br />
1.3. Acţiuni şi alte forme<br />
de participare în capital în<br />
interiorul ţării şi<br />
privatizare<br />
B2. Angajamente<br />
1.1. Angajamente interne<br />
Valori mobiliare de<br />
stat<br />
Valori mobiliare de<br />
stat convertite<br />
Alte împrumuturi<br />
interne<br />
1.2. Angajamente<br />
externe*<br />
Valori mobiliare de<br />
stat<br />
Împrumuturi externe<br />
C. Deservirea datoriei<br />
de stat<br />
C1. Deservirea datoriei<br />
de stat internă<br />
Suma principală<br />
Valori mobiliare de<br />
stat<br />
Valori mobiliare de<br />
stat convertite<br />
Alte împrumuturi<br />
interne<br />
Dobînzi aferente datoriei<br />
de stat interne<br />
Valori mobiliare de<br />
stat<br />
Valori mobiliare de<br />
stat convertite<br />
Alte împrumuturi<br />
interne<br />
C2. Deservirea datoriei<br />
de stat externă*<br />
Suma principală<br />
Valori mobiliare de<br />
stat<br />
Împrumuturi externe<br />
Dobînzi aferente datoriei<br />
de stat externe<br />
Valori mobiliare de<br />
stat<br />
Împrumuturi externe<br />
57
*) Indicatorii ce se referă la datoria de stat externă se prezintă suplimentar şi în dolari SUA.<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent); AB-2 şi AB-1 – anii precedenţi anului de bază; AB+1 – anul viitor pentru<br />
care se elaborează proiectul de buget; AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
Suplimentar Direcţia generală datorii publice prezintă Nota informativă respectivă, care<br />
cuprinde obiectivele politicii şi strategia în domeniul datoriei de stat, precum şi oferă<br />
explicaţii pe marginea asumărilor puse la baza estimărilor pe termen mediu.<br />
Cadrul financiar global<br />
Cadrul financiar global reprezintă cadrul general de resurse şi evoluţia în dinamică a<br />
indicatorilor principali ai <strong>bugetului</strong> public naţional într-o perspectivă medie de<br />
timp.Tabelul 3.5 oferă formatul de prezentare a cadrului financiar global şi conţine<br />
următoarele componente:<br />
• Volumul total al veniturilor, inclusiv pe principalele tipuri de venituri;<br />
• Volumul total al cheltuielilor,<br />
• Deficitul / excedentul bugetar şi prognoza finanţării acestuia.<br />
Tabelul se completează în termeni nominali, ca % în PIB şi ca % în total.<br />
Tabelul 3.5<br />
Cadrul financiar global al Bugetului public naţional (in milioane lei, % din PIB)<br />
Indicatori Codul AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
ECO Executat Executat Aprobat Scontat Estimat Estimat Estimat<br />
I. Venituri, total 1<br />
Inclusiv conform<br />
clasificaţiei economice<br />
(k4)<br />
……<br />
……<br />
II. Cheltuieli şi Active 2+3<br />
Nefinanciare<br />
III. Deficit / Excedent Constant<br />
IV. Finanţarea 4+5<br />
Active financiare 4<br />
Inclusiv conform<br />
clasificaţiei economice<br />
(k3)<br />
........<br />
…….<br />
Angajamente 5<br />
Inclusiv conform<br />
clasificaţiei economice<br />
(k3)<br />
……<br />
…….<br />
Abrevieri: AB-anul de bază (curent), AB-2 şi AB-1 – anii precedenţi anului de bază, AB+1 – anul viitor pentru<br />
care se elaborează proiectul de buget, AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
58
Formatul tabelului 3.5 este utilizat deasemenea pentru prezentarea cadrului de resurse şi<br />
cheltuieli pe fiecare component al <strong>bugetului</strong> public naţional – bugetul de stat, bugetul<br />
asigurărilor sociale de stat, fondurile asigurării obligatorii de asistenţă medicală şi<br />
bugetele UAT.<br />
Structura <strong>bugetului</strong> public naţional pe componente se prezintă în formatul tabelului 3.6.<br />
Tabelul 3.6<br />
Bugetul public naţional pe componente (in milioane lei, % din PIB)<br />
Codul AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
S2<br />
ECO<br />
k1<br />
executat<br />
executat<br />
aprobat<br />
scontat<br />
estimat<br />
estimat<br />
estimat<br />
A. VENITURI, în total<br />
Bugetul de stat<br />
Bugetele UAT<br />
Bugetul asigurărilor<br />
sociale de stat<br />
Fondurile asigurărilor<br />
obligatorii de asistenţă<br />
medicală<br />
B. CHELTUIELI, în total<br />
Bugetul de stat<br />
Bugetele UAT<br />
Bugetul asigurărilor<br />
sociale de stat<br />
Fondurile asigurării<br />
obligatorii de asistenţă<br />
medicală<br />
C. DEFICIT (-) / EXCEDENT (+)<br />
Bugetul de stat<br />
Bugetele UAT<br />
Bugetul asigurărilor<br />
sociale de stat<br />
Fondurile asigurărilor<br />
obligatorii de asistenţă<br />
medicală<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent); AB-2 şi AB-1 – anii precedenţi anului de bază; AB+1 – anul viitor pentru<br />
care se elaborează proiectul de buget; AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
Modelul de prognoză macrofinanciară<br />
La <strong>elaborarea</strong> prognozei cadrului financiar global, Ministerul Finanţelor foloseşte un<br />
model de prognoză macrofinanciară, care oferă un cadru consecvent şi transparent pentru<br />
<strong>elaborarea</strong> prognozelor CBTM şi proiectului de buget.<br />
Modelul poate fi folosit în următoarele scopuri:<br />
• Prognoza agregatelor pe venituri şi cheltuieli;<br />
59
• Elaborarea diferitor scenarii de prognoză;<br />
• Evaluarea implicaţiilor financiare ale modificărilor propuse în politica fiscală;<br />
• Evaluarea distribuirii veniturilor între diferite nivele bugetare; şi<br />
• Producerea tabelelor şi graficelor ce pot fi folosite în documentul CBTM.<br />
Prognozele oferite de acest model sunt bazate pe date statistice oficiale, prognoze<br />
macroeconomice oficiale şi un set de asumări cu privire la relaţia dintre diferite variabile<br />
macroeconomice şi bugetare. Informaţia de bază ce este introdusă în model în formă de<br />
date exogene reprezintă volumul surselor de finanţare a deficitului (interne şi externe) şi<br />
nivelul deservirii datoriei. Informaţia cu privire la executarea <strong>bugetului</strong> pentru anul<br />
precedent este utilizată în calitate de bază pentru producerea prognozei de către model.<br />
Instrucţiunile detaliate <strong>privind</strong> utilizarea modelului de prognoză macrofinanciară sînt<br />
prezentate în capitolul 8.<br />
3.5.3 Date limită şi responsabilităţi<br />
Cadrul macro-financiar este revizuit şi actualizat de trei ori pe parcursul anului:<br />
• În decembrie, la <strong>elaborarea</strong> prognozei macrofinanciare preliminare. Aceasta implică<br />
o revizuire parţială a prognozelor din CBTM precedent, ţinînd cont de evoluţiile ce<br />
succed finalizarea <strong>bugetului</strong> pentru anul următor. Aceasta este folosită la <strong>elaborarea</strong><br />
Documentului de Concept CBTM;<br />
• În februarie /martie la <strong>elaborarea</strong> cadrului macrofinanciar detaliat utilizat la<br />
<strong>elaborarea</strong> Documentului <strong>privind</strong> prognozele CBTM. La această etapă se efectuează o<br />
actualizare totală a prognozei macrofinanciare şi se iau în considerare rezultatele<br />
macroeconomice şi bugetare din anul precedent. Conform acestui cadru se elaborează<br />
limitele de cheltuieli pe care se întemeiază propunerile de buget;<br />
• În iunie /iulie la <strong>elaborarea</strong> cadrului macrofinanciar final. La această etapă se iau în<br />
considerare performanţele macroeconomice şi bugetare înregistrate pe parcursul<br />
primului semestru a anului curent, precum şi rezultatele examinării propunerilor de<br />
buget. Acesta se foloseşte la actualizarea prognozei pe termen mediu şi la finalizarea<br />
proiectului <strong>bugetului</strong> anual.<br />
Ministerul Economiei împreună cu alte instituţii relevante elaborează o prognoză<br />
macroeconomică iniţială pentru o perioadă de trei ani. Pentru <strong>elaborarea</strong> prognozei<br />
macroeconomice, Ministerul Economiei conlucrează cu: (i) Biroul Naţional de Statistică<br />
care oferă datele cu privire la principalele variabile macroeconomice şi sociale; (ii) Banca<br />
Naţională a Moldovei care este responsabilă pentru stabilitatea preţurilor, politica<br />
valutară, monetară şi creditară; (iii) Ministerul Finanţelor şi autorităţile publice centrale<br />
de specialitate care furnizează informaţia relevantă pentru sectoarele respective necesară<br />
elaborării prognozei macroeconomice.<br />
Responsabilitatea generală pentru <strong>elaborarea</strong> cadrului macrofinanciar şi, în special, de<br />
prognoza veniturilor revine Direcţiei generale sinteză bugetară a Ministerului Finanţelor.<br />
Direcţia politică şi legislaţie fiscală a Ministerului Finanţelor este responsabilă pentru<br />
<strong>elaborarea</strong>, prezentarea şi coordonarea cu alte autorităţi interesate a obiectivelor în<br />
domeniul politicii fiscale şi administrării fiscale, precum şi de furnizarea informaţiilor cu<br />
privire la analiza impactului măsurilor planificate de politică fiscală.<br />
60
Estimările contribuţiilor de asigurări sociale şi primelor de asigurare obligatorie de<br />
asistenţă medicală, sunt elaborate de către Casa Naţională de Asigurări Sociale şi<br />
Compania Naţională de Asigurări în Medicină în coordonare cu autorităţile publice de<br />
specialitate responsabile de domeniile respective. La baza aceptor prognoze stau<br />
prognoza indicatorilor macroeconomici prezentată de către Ministerul Economiei şi<br />
obiectivele politicii fiscale prezentate de către Ministerul Finanţelor.<br />
Direcţia generală datorii publice din cadrul Ministerului Finanţelor este responsabilă<br />
pentru stabilirea obiectivelor <strong>privind</strong> datoria de stat. Deasemenea Direcţia generală datorii<br />
publice în comun cu Direcţia generală sinteză bugetară sunt responsabile pentru<br />
stabilirea nivelului deficitului /excedentului bugetar şi pentru <strong>elaborarea</strong> prognozelor<br />
<strong>privind</strong> sursele de finanţare.<br />
Ministerul Finanţelor este în drept să solicite informaţii adiţionale necesare pentru<br />
<strong>elaborarea</strong> cadrului macrofinanciar, precum şi argumentări ulterioare din partea<br />
autorităţilor publice vizate. Instituţiile respective trebuie să asigure prezentarea<br />
informaţiei solicitate în termenul limită stabilit de Ministerul Finanţelor.<br />
În scopul facilitării conlucrării şi coordonării la nivel tehnic a activităţilor de elaborare a<br />
cadrului macrofinanciar se instituie grupul de lucru responsabil de prognoza<br />
macroeconomică şi grupul de lucru, responsabil de cadrul de resurse, formate din<br />
reprezentanţi ai diferitor instituţii relevante. Prognozele preliminare sunt discutate cu alte<br />
autorităţi publice în cadrul grupurilor tehnice de lucru, după care prognozele definitivate<br />
sunt prezentate spre coordonare Grupului coordonator CBTM. Termenii de referinţă<br />
pentru activitatea grupurilor de lucru respective se cuprind în anexa 3.A.<br />
Următorul tabel conţine responsabilităţile de bază şi acţiunile concrete ce vizează<br />
<strong>elaborarea</strong> cadrului macrofinanciar, inclusiv procesul de estimare a veniturilor.<br />
Tabelul 3.7<br />
Elaborarea cadrului macrofinanciar - Responsabilităţi<br />
Data<br />
Instituţia<br />
responsabilă<br />
Activitatea<br />
20<br />
Ministerul Economiei Elaborarea şi prezentarea prognozelor<br />
decembrie<br />
macro-economice preliminare<br />
20 ianuarie Ministerul Finanţelor Elaborarea prognozei macrofisnanciare<br />
preliminare în contextul Conceptului<br />
CBTM<br />
20 ianuarie Biroul Naţional de Prezentarea datelor preliminare vizând<br />
Statistică<br />
principalii indicatori macroeconomici şi<br />
sociali pe anul precedent şi a datelor<br />
actualizate pe anul anteprecedent<br />
25 ianuarie Ministerul Finanţelor Elaborarea pronosticului preliminar al<br />
fluxurilor de resurse externe şi interne, a<br />
stocului datoriei de stat interne şi externe,<br />
precum şi prognozele referitoare la plăţile<br />
de deservire a datoriei şi de achitare a<br />
contribuţiilor faţă de organizaţiile<br />
internaţionale.<br />
Instituţia beneficiară<br />
Cancelaria de stat<br />
Ministerul Finanţelor<br />
x<br />
Ministerul Economiei<br />
Ministerul Economiei<br />
BNM<br />
61
Data<br />
Instituţia<br />
responsabilă<br />
31 ianuarie Ministerul Finanţelor<br />
Ministerul Muncii,<br />
Protecţiei Sociale şi<br />
Familiei<br />
Activitatea<br />
Analiza aspectelor ce ţin de politica<br />
fiscală şi de politica în domeniul<br />
administrării fiscale şi stabilirea<br />
obiectivelor pe termen mediu în aceste<br />
domenii<br />
Instituţia beneficiară<br />
x<br />
Ministerul Sănătăţii<br />
5 februarie Ministerul Economiei Estimarea veniturilor provenite din<br />
privatizarea şi vânzarea altui patrimoniu<br />
public<br />
Ministerul Finanţelor<br />
BNM<br />
7 februarie Ministerul Economiei Elaborarea, coordonarea şi prezentarea<br />
prognozelor <strong>privind</strong> indicatorii macro<br />
economici pentru anul curent şi<br />
prognozelor preliminare pe termen mediu<br />
15 februarie Ministerul Finanţelor Elaborarea estimărilor preliminare a<br />
resurselor <strong>bugetului</strong> de stat şi bugetelor<br />
UAT<br />
15 februarie CNAS în comun cu Elaborarea prognozelor resurselor proprii<br />
Ministerul Muncii, ale BASS şi prezentarea acestora<br />
Protecţiei Sociale şi<br />
Familiei<br />
15 februarie CNAM în comun cu Elaborarea prognozelor resurselor proprii<br />
Ministerul Sănătăţii a FAOAM şi prezentarea acestora<br />
20 februarie Ministerul Finanţelor Sinteza cadrului general de resurse,<br />
incluzînd veniturile şi cheltuielile publice<br />
totale, deficitul /excedentul bugetar şi<br />
sursele de finanţare<br />
28 Februarie Ministerul Finanţelor Prezentarea şi discutarea:<br />
• Obiectivelor în domeniul politicii<br />
fiscale şi administrării fiscale;<br />
• Cadrului general de resurse,<br />
incluzînd veniturile şi cheltuielile<br />
publice totale, deficitul / excedentul<br />
bugetar şi sursele de finanţare<br />
1 aprilie Ministerul Finanţelor Descrierea narativă a cadrului macrofinanciar<br />
şi integrarea în Documentul<br />
<strong>privind</strong> prognozele CBTM<br />
1 iunie Ministerul Economiei Prezentarea prognozei macroeconomice<br />
actualizate<br />
Ministerul Finanţelor,<br />
CNAS, CNAM, BNM<br />
x<br />
Ministerul Finanţelor<br />
Ministerul Finanţelor<br />
x<br />
Grupul coordonator<br />
pentru <strong>elaborarea</strong> CBTM<br />
x<br />
Ministerul Finanţelor<br />
Ministerul Muncii,<br />
Protecţiei Sociale şi<br />
Familiei,<br />
62
Data<br />
Instituţia<br />
Activitatea<br />
Instituţia beneficiară<br />
responsabilă<br />
Ministerul Sănătăţii,<br />
25 iulie Direcţiile generale<br />
finanţe ale UAT<br />
Prezentarea sintezei proiectelor bugetelor<br />
UAT şi a estimărilor pe termen mediu<br />
1 august Ministerul Finanţelor Actualizarea cadrului general de resurse<br />
în comun cu MMPSF<br />
şi MS<br />
15 august Ministerul Finanţelor Descrierea narativă şi integrarea cadrului<br />
macrofinanciar în documentaţia bugetară<br />
20 august Ministerul Finanţelor Prezentarea şi coordonarea cadrului<br />
macrofinanciar actualizat cu instituţiile<br />
relevante şi partenerii sociali<br />
BNM, CNAS şi CNAM<br />
Ministerul Finanţelor<br />
x<br />
x<br />
Grupul coordonator<br />
CBTM<br />
3.6 Limitele de cheltuieli<br />
3.6.1 Definiţie<br />
Limitele de cheltuieli reprezintă estimări ale alocărilor maxime de resurse pe termen<br />
mediu, în baza cărora se elaborează şi sunt prioritizate iniţiativele de politici din cadrul<br />
strategiilor sectoriale de cheltuieli şi propunerile de buget. Acestea cuprind resursele<br />
pentru menţinerea performanţei actuale a programelor de cheltuieli publice, precum şi<br />
resursele pentru implementarea iniţiativelor de politici noi pe termen mediu.<br />
Limitele de cheltuieli se elaborează pentru trei ani consecutivi – limita pentru anul<br />
bugetar viitor şi limitele indicative pentru următorii doi ani bugetari. Limita pentru primul<br />
an constituie baza pentru <strong>elaborarea</strong> bugetelor anuale. Limitele pentru următorii doi ani<br />
au un caracter orientativ şi se supun revizuirii în cadrul ciclurilor anuale de elaborare a<br />
CBTM.<br />
În dependenţă de etapa de stabilire a limitelor de cheltuieli se disting:<br />
• Limite preliminare – se elaborează doar la nivel de sector la etapa iniţială a ciclului<br />
bugetar anual şi servesc drept bază pentru <strong>elaborarea</strong> strategiilor sectoriale de<br />
cheltuieli.<br />
• Limite actualizate – prezintă o revizuire a limitelor preliminare ca urmare a<br />
actualizării cadrului macrofinanciar şi examinării propunerilor autorităţilor publice<br />
centrale. Limitele actualizate se supun procesului de dezagregare ulterioară.<br />
În dependenţă de nivelul de dezagregare limitele de cheltuieli se prezintă: (i) pe sectoare,<br />
(ii) pe componente ale <strong>bugetului</strong> public naţional; şi (iii) pe autorităţi publice centrale,<br />
finanţate din bugetul de stat şi limite de transferuri pentru UAT. Limitele de cheltuieli<br />
cuprind două categorii: cheltuieli recurente şi investiţii capitale.<br />
Figura de mai jos prezintă categoriile limitelor de cheltuieli şi schema dezagregării<br />
acestora.<br />
63
Figura 3.5<br />
Dezagregarea limitelor de cheltuieli<br />
Limite de<br />
cheltuieli<br />
Pe sectoare<br />
(învăţămîntul,<br />
ocrotirea sănătăţii,<br />
protecţia socială, etc)<br />
Pe componente ale<br />
BPN<br />
(BS, BASS, FAOAM,<br />
BUAT)<br />
De la bugetul de<br />
stat<br />
(pe APC , transferuri<br />
pentru UAT )<br />
3.6.2 Etapele de elaborare/actualizare a limitelor de cheltuieli<br />
Determinarea limitelor de cheltuieli, de regulă, implică următoarele etape:<br />
1. estimarea cadrului general de resurse;<br />
2. determinarea liniei de bază pentru fiecare sector;<br />
3. determinarea volumului de resurse pentru iniţiative de politici noi;<br />
4. identificarea priorităţilor de cheltuieli;<br />
5. stabilirea limitelor de cheltuieli pe sectoare;<br />
6. dezagregarea limitelor sectoriale de cheltuieli pe tipuri de bugete şi stabilirea<br />
relaţiilor inter-bugetare.<br />
7. distribuirea limitelor de cheltuieli de la bugetul de stat pe autorităţi publice<br />
centrale şi limite de transferuri pentru UAT; şi<br />
8. aprobarea limitelor de către Guvern.<br />
Etapele 1-5 se aplică atît în cazul determinării limitelor preliminare, cît şi a celor<br />
actualizate. Etapele 6 -8 se aplică doar în cazul determinării limitelor actualizate de<br />
cheltuieli în contextul elaborării Documentului <strong>privind</strong> prognozele CBTM, precum şi în<br />
cadrul elaborării <strong>bugetului</strong> anual.<br />
Etapa 1: Estimarea cadrului general de resurse<br />
Cadrul de resurse pe termen mediu este estimat în conformitate cu procedura descrisă în<br />
capitolul 3.5. Prognoza volumului total de cheltuieli discreţionare oferă cadrul în baza<br />
căruia sunt determinate limitele de cheltuieli pe sectoare, pe tipuri de bugete şi pe<br />
autorităţi publice centrale, finanţate de la bugetul de stat.<br />
Etapa 2: Determinarea liniei de bază<br />
Linia de bază reprezintă o evaluare a resurselor necesare pentru implementarea politicilor<br />
deja asumate în cadrul programelor de cheltuieli recurente (cheltuieli fără investiţii<br />
capitale), precum şi a proiectelor de investiţii capitale în curs de desfăşurare. Linia de<br />
bază se calculează pe fiecare sector în parte. Volumul total al liniei de bază este egal cu<br />
suma liniilor de bază determinate pentru fiecare sector în parte.<br />
Specificul calculării liniei de bază pentru determinarea limitelor preliminare şi ajustarea<br />
acesteia pentru stabilirea limitelor actualizate se descrie în capitolul 3.6.3.<br />
64
Mai multe detalii <strong>privind</strong> conceptul liniei de bază şi instrucţiuni de calculare a acesteia se<br />
prezintă în capitolul 9.<br />
Etapa 3: Determinarea volumului de resurse pentru iniţiative de politici noi<br />
La această etapă are loc coordonarea cadrului general de resurse cu linia de bază.<br />
Volumul total de resurse disponibile pentru implemenarea iniţiativelor noi de politici şi a<br />
noilor proiecte de investiţii capitale se determină prin deducerea din cadrul total de<br />
resurse, determinat la etapa 1, a volumului total al liniei de bază pentru toate sectoarele,<br />
determinat la etapa 2.<br />
Pot fi distinse următoarele situaţii:<br />
B. Linia de bază este mai mică decît cadrul general de resurse, ceea ce înseamnă că<br />
toate programele existente au acoperire financiară integrală şi există un volum de<br />
resurse suplimentare pentru priorităţi de politici noi.<br />
C. Linia de bază este mai mare decît cadrul general de resurse – aceasta înseamnă<br />
că resursele disponibile nu pot acoperi integral toate programele şi angajamentele<br />
existente şi implică reducerea sau suspendarea unor cheltuieli neprioritare.<br />
Modul de abordare în cazul fiecărei situaţii şi procedurile aplicate la stabilirea limitelor de<br />
cheltuieli se descriu în secţiunile 3.6.3 şi 3.6.4.<br />
Cheltuielile cu impact intersectorial, cum sunt majorarea salariilor, investiţiile capitale,<br />
sunt analizate şi estimate separat, dar cu integrarea lor în sectoarele respective.<br />
Etapa 4: Identificarea priorităţilor de cheltuieli<br />
La această etapă se efectuează analiza programelor existente şi a iniţiativelor de politici<br />
noi pentru fiecare sector şi se stabilesc priorităţile de cheltuieli, pentru care vor fi<br />
distribuite resursele disponibile.<br />
Drept bază pentru stabilirea priorităţilor servesc proiectele startegiilor sectoriale de<br />
cheltuieli.<br />
Modul de efectuare a analizei şi criteriile de stabilire a priorităţilor de cheltuieli se descriu<br />
în secţiunea 3.6.4.<br />
Etapa 5: Determinarea limitelor de cheltuieli pe sectoare<br />
Limitele de cheltuieli pe sectoare se determină prinînsumarea liniei de bază pentru fiecare<br />
sector cu volumul resurselor suplimentare distribuite între sectoare conform priorităţilor<br />
identificate la etapa 4.<br />
În cazul în care linia de bază depăşeşte cadrul disponibil de resurse, la stabilirea limitelor<br />
actualizate de cheltuieli se va aplica procedura de reducere a liniei de bază, descrisă la<br />
secţiunile 3.6.3 şi 3.6.4.<br />
Etapa 6: Dezagregarea limitelor de cheltuieli pe tipuri de bugete şi estimarea relaţiilor<br />
interbugetare<br />
Această etapă constă în dezagregarea limitei sectoriale de cheltuieli pe tipuri de bugete şi<br />
estimarea raporturilor interbugetare. Această etapă se aplică doar la determinarea<br />
limitelor actualizate de cheltuieli.<br />
Etapa 7: Distribuirea limitelor de cheltuieli de la bugetul de stat pe APC<br />
65
Ulterior, limitele de cheltuieli se divizează pe autorităţi publice centrale, finanţate de la<br />
bugetul de stat, precum şi se stabilesc limite de transferuri de la bugetul de stat pentru<br />
UAT. Această etapă se aplică doar la determinarea limitelor actualizate de cheltuieli.<br />
Etapa 7: Aprobarea limitelor de cheltuieli<br />
Limitele preliminare de cheltuieli pe sectoare se elaborează de către Ministerul Finanţelor<br />
şi se aprobă de către Prim-ministru în cadrul Documentului de concept al CBTM.<br />
Limitele actualizate de cheltuieli pe sectoare, pe componentele <strong>bugetului</strong> public naţional<br />
şi pe autorităţi publice centrale se aprobă de către Guvern, fiind incluse ca anexe la<br />
Documentul <strong>privind</strong> prognozele CBTM. După ce prognozele CBTM sunt aprobate, aceste<br />
limite reprezintă alocările bugetare pe termen mediu în baza cărora fiecare autoritate<br />
publică centrală şi locală îşi elaborează propunerile bugetare detaliate.<br />
Particularităţile <strong>privind</strong> estimarea limitelor preliminare de cheltuieli şi actualizarea<br />
acestora se descriu în secţiunile 3.6.3 şi 3.6.4.<br />
3.6.3 Limitele preliminare de cheltuieli<br />
Limitele preliminare de cheltuieli sint stabilite la începutul procesului de elaborare a<br />
CBTM şi reprezintă cadrul iniţial de resurse pentru <strong>elaborarea</strong> strategiilor sectoriale de<br />
cheltuieli. Procesul de estimare a limitelor preliminare urmează etapele 1-5 descrise în<br />
secţiunea 3.6.2.<br />
În mod clasic, limitele de cheltuieli cuprind două elemente constitutive:<br />
• Linia de bază, care reprezintă costurile pe termen mediu a politicilor şi programelor<br />
în curs de desfăşurare;<br />
• Costurile iniţiativelor de politici noi (suplimentări sau reduceri).<br />
La etapa stabilirii limitelor preliminare de cheltuieli se estimează şi se prezintă doar linia<br />
de bază, iar resursele pentru iniţiative de politici noi se estimează şi se includ doar în<br />
limitele actualizate. Aceasta se explică prin faptul că informaţia cu privire la iniţiativele<br />
de politici noi şi costurile acestora se prezintă ca parte a proiectelor strategiilor sectoriale<br />
de cheltuieli, iar distribuirea resurselor pentru iniţiative noi de politici poate fi efectuată<br />
doar după o analiză profundă a propunerilor parvenite de la autorităţile publice centrale.<br />
Linia de bază pentru fiecare sector cuprinde două componente, care se estimează separat:<br />
• Linia de bază a cheltuielilor recurente. Aceasta se calculează de către direcţiile<br />
finanţelor de ramură din cadrul Ministerului Finanţelor şi reflectă costurile viitoare<br />
ale activităţilor curente din cadrul sectorului;<br />
• Linia de bază a investiţiilor capitale. Aceasta se elaborează şi se prezintă de către<br />
direcţia responsabilă de domeniul investiţiilor capitaledin cadrul Ministerului<br />
Finanţelor în conlucrare cu Direcţia generală datorii publice, care oferă informaţia<br />
referitoare la investiţiile pentru proiectele finanţate din surse externe. Elaborarea<br />
liniei de bază pentru investiţiile capitale implică următoarele activităţi de bază:<br />
o Estimarea volumului total de cheltuieli pentru finanţarea proiectelor în curs de<br />
implementare;<br />
o Estimarea volumului total de cheltuieli planificate pentru proiectele<br />
implementarea cărora încă nu a demarat, dar care sunt deja aprobate în CBTM<br />
precedent.<br />
Linia de bază a investiţiilor capitale cuprinde cheltuielile finanţate atît din surse interne,<br />
cît şi din surse externe (granturi şi împrumuturi).<br />
66
În conformitate cu calendarul bugetar direcţiile finanţelor de ramură ale Ministerului<br />
Finanţelor efectuează analiza şi estimează liniile de bază pentru cheltuielile recurente pe<br />
fiecare sector în parte. Concomitent direcţia responsabilă de domeniul investiţiilor<br />
capitale din cadrul Ministerului Finanţelor prezintă informaţia şi propunerile referitor la<br />
investiţiile capitale, direcţia responsabilă de analiza şi monitorizarea cheltuielilor de<br />
personal şi angajărilor în sectorul bugetar oferă estimările impactului financiar al<br />
modificărilor preconizate în domeniul angajărilor şi salarizării în sectorul public, iar<br />
direcţia generală datorii publice prezintă informaţia referitoare la deservirea datoriei de<br />
stat.<br />
Tabelul 3.8 oferă formatul de estimare a limitei de cheltuieli pe sectoare, incluzînd linia<br />
de bază, care se prezintă în termenii stabiliţi direcţiei generale sinteză bugetară.<br />
Tabelul 3.8<br />
Format pentru estimarea limitelor de cheltuieli pe sectoare<br />
mii lei<br />
Mii lei<br />
Indicatori Codul AB<br />
AB+1<br />
AB+2<br />
AB+3<br />
aprobat<br />
estimat<br />
estimat<br />
estimat<br />
Sectorul A<br />
1 Bugetul aprobat pe anul curent AB<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
2 Angajamente aprobate în CBTM<br />
din anii precedenţi<br />
2.1 Factorul 1 / Politica 1<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
2.2 Factor 2 / Policy 2<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
3 Factorii de estimare / actualizare a<br />
liniei de bază<br />
3.1 Factorul 1<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
3.2 Factorul 2<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
4 Linia de bază estimată / actualizată<br />
(limita preliminară de cheltuieli)<br />
(1+2+3)<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
5 Economii din eficientizare<br />
5.1 Factorul 1<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
5.2 Factorul 2<br />
67
Mii lei<br />
Indicatori Codul AB<br />
AB+1<br />
AB+2<br />
AB+3<br />
aprobat<br />
estimat<br />
estimat<br />
estimat<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
6 Priorităţi noi de politică<br />
6.1 Politica 1<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
6.2 Politica 2<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
7.a Limita de cheltuieli actualizată<br />
(4+5+6)<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
7.b Limita de cheltuieli actualizată<br />
(4+5+6)<br />
Finanţată din:<br />
Resurse generale<br />
Resurse proprii<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent); AB+1 – anul viitor pentru care se elaborează proiectul de buget;<br />
AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
Note:<br />
1. Fiecare autoritate publică ar putea utiliza acest format ca bază pentru contribuţia sa. În urma<br />
discuţiilor în Grupurile de lucru sectoriale va fi realizată o consolidare pe sector de către ministerul<br />
lider.<br />
2. Indicatorii 1,2,3 şi 4 se completează de către Ministerul Finanţelor la etapa prezentării limitelor<br />
preliminare de cheltuieli. Autorităţile publice pot înainta propuneri de revizuire sau modificare a<br />
acestor indicatori cu prezentarea justificărilor de rigoare Ministerului Finanţelor.<br />
La etapa determinării limitelor preliminare de către Ministerul Finanţelor se va completa<br />
informaţia doar pentru indicatorii 1-4, care determină linia de bază. Indicatorii 5-7<br />
urmează a fi completaţi la etapa actualizării limitelor de cheltuieli în baza propunerilor<br />
prezentate de către ministerele lider în cadrul proiectelor strategiilor sectoriale de<br />
cheltuieli.<br />
La baza estimării liniei de bază (indicatorul 4) este bugetul aprobat al anului curent<br />
(indicatorul 1), ajustat la implicaţiile financiare ale politicilor aprobate în CBTM din anul<br />
precedent (indicatorul 2), precum şi luînd în consideraţie alţi factori ce influenţează<br />
volumul cheltuielilor (indicatorul 3). Aceşti factori pot reflecta schimbări ale unor<br />
indicatori macroeconomici (inflaţia, salariile), demografici (contingentul beneficiarilor)<br />
sau alte schimbări de ordin tehnic,care nu implică modificarea politicii.<br />
Instrucţiuni mai detaliate cu privire la conceptul şi modul de calculare a liniei de bază,<br />
precum şi un exemplu de completare a formularului pentru învăţămîntul superior se<br />
cuprind în Capitolul 9 al prezentului set.<br />
68
Direcţia generală sinteza bugetară a Ministerului Finanţelor examinează propunerile şi<br />
estimările liniei de bază şi, în caz de necesitate, solicită argumentări şi justificări<br />
suplimentare.<br />
Propunerile în ce priveşte economiile de eficientizare (indicatorul 5) şi priorităţile de<br />
politici noi (indicatorul 6) se elaborează de către ministerele lider în procesul elaborării<br />
proiectelor strategiilor sectoriale şi se examinează în procesul actualizării limitelor de<br />
cheltuieli, descris la secţinea 3.6.5.<br />
Formatul de prezentare<br />
Limitele preliminare de cheltuieli se stabilesc pe sectoare şi se divizează în două categorii<br />
majore de cheltuieli:<br />
• Cheltuieli recurente<br />
• Investiţii capitale.<br />
În conformitate cu calendarul de elaborare a CBTM şi a <strong>bugetului</strong> de stat Ministerul<br />
Finanţelor emite limitele preliminare de cheltuieli, care , de regulă, se prezintă în<br />
contextul circularei CBTM. Tabelul ce urmează oferă formatul de prezentare a limitelor<br />
preliminare de cheltuieli.<br />
Tabelul 3.9<br />
Formatul de prezentare a limitelor preliminare de cheltuieli<br />
mii lei<br />
Indicatori Codul AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
Aprobat Estimat Estimat Estimat<br />
Sectorul A<br />
Limita de cheltuieli, total<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
Sectorul B<br />
Limita de cheltuieli, total<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
……….<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent); AB+1 – anul viitor pentru care se elaborează proiectul de buget;<br />
AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
Procedura de estimare a liniei de bază în cazul insuficienţei de resurse<br />
În situaţia cînd volumul total al liniei de bază depăşeşte cadrul disponibil de resurse, va fi<br />
aplicată următoarea procedură:<br />
(1) Ministerul Finanţelor va estima şi prin Conceptul CBTM va stabili un procent<br />
indicativ mediu de reducere a cheltuielilor incluse în linia de bază, precum şi, după<br />
caz, ar putea să identifice anumite programe (domenii) concrete de cheltuieli publice<br />
pentru potenţiale reduceri.<br />
(2) Prin circulara CBTM Ministerul Finanţelor va informa autorităţile publice centrale<br />
despre necesitatea reducerii liniilor de bază sectoriale şi va solicita autorităţilor<br />
69
publice centrale să identifice şi să prezinte măsuri în vederea diminuării liniei de<br />
bază.<br />
(3) Ministerele lider în comun cu alte autorităţi publice centrale care fac parte din<br />
sectorul respectiv în procesul elaborării strategiilor sectoriale de cheltueili vor analiza<br />
programele sectoriale şi angajamentele existente de cheltuieli şi vor înainta propuneri<br />
de diminuare a liniei de bază sectoriale în formatul tabelului 3.8. Propunerile vor<br />
cuprinde atît măsuri de eficientizare a utilizării resurselor existente (rîndul 5), precum<br />
şi măsuri de politici noi (rîndul 6), care conduc la reducerea cheltuielilor sectoriale<br />
(anularea sau restructurarea completă a unor programe, sub-programe sau activităţi,<br />
reducerea contingentului beneficiarilor, etc.)<br />
(4) Ministerul Finanţelor va examina propunerile APC şi va stabili limitele actualizate de<br />
cheltueili în conformitate cu procedura descrisă în secţiunea 3.6.4.<br />
3.6.4 Limitele actualizate de cheltuieli<br />
Procesul de actualizare a limitelor de cheltuieli urmează etapele descrise la secţiunea<br />
3.6.2. La baza actualizării limitelor de cheltuieli stau:<br />
• prognoza actualizată a indicatorilor macroeconomici şi a cadrului de resurse;<br />
• propunerile <strong>privind</strong> priorităţile de cheltuieli, prezentate în cadrul proiectelor<br />
strategiilor sectoriale de cheltuieli.<br />
Actualizarea cadrului macrofinanciar pe termen mediu se efectuează în conformitate cu<br />
procedura descrisă în capitolul 3.5.<br />
Actualizarea limitelor de cheltuieli pe sectoare implică atît ajustarea liniei de bază, cît şi<br />
identificarea măsurilor de eficientizare şi determinarea resurselor pentru priorităţi de<br />
politici noi. Drept bază pentru aceasta servesc propunerile APC, incluse în tabelul 3.8,<br />
care prezintă formatul de estimare a limitei de cheltuieli şi este o parte componentă a<br />
formatului de prezentare a proiectului strategiei sectoriale de cheltuieli.Astfel autorităţile<br />
publice centrale în formatul tabelului 3.8 pot înainta propuneri <strong>privind</strong>:<br />
• ajustarea liniei de bază (indicatorii 1-4);<br />
• economiile de la eficientizarea utilizării resurselor (indicatorul 5); şi<br />
• iniţiative de politici noi la nivel de sector, care pot conduce la majorarea şi/sau<br />
reducerea cheltuielilor (indicatorul 6).<br />
De asemenea autorităţile publice centrale pot înainta propuneri de redistribuire a<br />
resurselor existente şi/sau a economiilor preconizate între programe, sub-programe şi<br />
activităţi.<br />
De rînd cu ajustările la linia de bază estimată iniţial, ministerele lider şi/sau APC prezintă<br />
propuneri şi estimează economiile din eficientizarea programelor existente de cheltuieli.<br />
Boxa 3.4 descrie succint conceptul acestei abordări.<br />
Boxa 3.4 Economiile de la utilizarea mai eficientă a resurselor<br />
70
Economiile în urma eficientizării utilizării resurselor reflectă conceptul potrivit căruia acelaşi volum de servicii<br />
publice ar putea fi prestat la un cost mai redus graţie progresului tehnologic şi al unui management îmbunătăţit<br />
al resurselor.<br />
Conceptul economiilor în urma eficientizării sunt relevante doar pentru prestarea serviciilor publice şi nu poate<br />
fi aplicat în cazul cheltuielilor pentru prestaţii sociale şi alte transferuri. Odată ce aceste costuri se deduc din<br />
volumul total al cheltuielilor existente, se asumă un anumit nivel de economii (de regulă între 2% şi 5% pe an)<br />
ce poate fi aplicat la cheltuielile curente reziduale.<br />
Nivelul asumat al economiilor poate varia de la un sector la altul, astfel reflectînd diferenţa în eficienţa relativă<br />
a serviciilor publice.<br />
Un alt element luat în calcul la estimarea limitei actualizate de cheltuieli sunt propunerile<br />
ministerelor lider şi / sau APC cu privire la priorităţile de politici noi prezentate şi<br />
justificate în cadrul proiectelor strategiilor sectoriale. Măsurile de politici noi pot să<br />
implice atît alocarea resurselor suplimentare, cît şi să conducă la reducerea bugetelor<br />
existente în cazul insuficienţei de resurse.<br />
Propunerile parvenite în cadrul strategiei sectoriale de cheltuieli aferente cheltuielilor<br />
recurente se examinează de către direcţiile finanţelor de ramură ale Ministerului<br />
Finanţelor, iar direcţia responsabilă de investiţiile publice examinează propunerile cu<br />
referire la investiţiile capitale.<br />
Analiza Ministerului Finanţelor trebuie să cuprindă următoarele:<br />
• Identificarea şi estimarea angajamentelor de cheltuieli asumate de Guvern, dar care<br />
încă nu au fost incluse în limita de cheltuieli;<br />
• Analiza propunerilor şi iniţiativelor de cheltuieli propuse în cadrul strategiilor<br />
sectoriale de cheltuieli sub aspectul calităţii şiposibilităţilor de acoperire financiară ,<br />
precum şi prioritizarea acestora în conformitate cu priorităţile de politică identificate<br />
în Documentul cu privire la priorităţile de politici pe termen mediu şi în Conceptul<br />
CBTM. ;<br />
• Evaluarea implicaţiilor propunerilor de politici asupra componentelor <strong>bugetului</strong><br />
public naţional - bugetul de stat, bugetele unităţilor administrativ-teritoriale, bugetul<br />
asigurărilor sociale de stat şi fondurile asigurării obligatorii de asistenţă medicală, şi<br />
relaţiilor între acestea.<br />
Propunerile justificate cu privire la actualizarea limitelor de cheltuieli atît pentru<br />
cheltuielile recurente, cît şi pentru investiţii capitale, se prezintă direcţiei generale sinteză<br />
bugetară pentru sistematizare.<br />
După actualizarea cadrului de resurse şi generalizarea propunerilor cu privire la<br />
priorităţile de cheltuieli Ministerul Finanţelor organizează discuţii asupra acestora în<br />
cadrul grupului de lucru responsabil de politica şi priorităţile de cheltuieli, iar ulterior în<br />
cadrul Grupului coordonator CBTM.<br />
Atît la etapa elaborării şi prezentării propunerilor de către autorităţile publice centrale, cît<br />
şi la etapa discutării acestora în cadrul grupurilor de lucru, acestea se supun unui proces<br />
de prioritizare în baza unor criterii bine determinate. Boxa următoare descrie succint<br />
principalele criterii de prioritizare.<br />
Boxa 3.5. Criterii de prioritizare<br />
Procesul de prioritizare are loc prin prisma a două activităţi majore:<br />
71
• Analiza constrângerilor bugetare, evaluarea costurilor propunerilor şi posibilităţilor de a realoca resursele<br />
existente spre domenii mai prioritare;<br />
• Limitarea şi plasarea programelor de cheltuieli şi activităţilor în ordinea importanţei, avînd la bază analiza<br />
acestora potrivit următoarelor criterii:<br />
Angajamente obligatorii: cum sunt, deservirea datoriei, indexarea (salariilor, plăţilor sociale,<br />
pensiilor) transferurilor la alte componente ale Bugetului Public Naţional ce nu pot fi reduse;<br />
Impactul direct asupra priorităţilor de politici: se consideră mai prioritare acele programe de<br />
cheltuieli şi activităţi care contribuie în modul cel mai direct la realizarea priorităţilor de politici după<br />
cum este prevăzut în Conceptul CCTM şi obiectivele strategice ale APC. Se analizează dacă<br />
propunerea nu dublează alte iniţiative sau activităţi la nivel de sector? Sau dacă sunt identificate<br />
legăturile cu alte iniţiative sau activităţi?<br />
Perioada de timp: acele programe de cheltuieli şi activităţi care pot soluţiona o problemă în cel mai<br />
scurt timp şi care vor avea cel mai de durată impact trebuie să fie cele mai prioritare;<br />
Cost eficienţă: acele programe de cheltuieli şi activităţi ce pot soluţiona o problemă în termenul cel<br />
mai scurt şi cu cele mai reduse cheltuieli trebuie să aibă cea mai mare prioritate;<br />
Capacitatea de implementare: capacitatea APC şi a subdiviziunilor sale şi executorilor de bugete<br />
de a implementa propunerile de reformă trebuie să reprezinte un factor important în procesul de<br />
prioritizare;<br />
Cerinţele de finanţare: unele activităţi pot avea nişte cerinţe de finanţare mai mari, deşi reprezintă<br />
o prioritate mai mică. De exemplu, construcţia drumurilor noi poate avea o prioritate mai mică decât<br />
reabilitarea drumurilor existente;<br />
Etapizarea în timp a investiţiilor: o metodă mai puţin preferabilă, însă care oricum este utilizată<br />
este de a da prioritate cheltuielilor capitale pentru proiecte care au început deja sau pentru care nu<br />
poate fi prelungită perioada de implementare în comparaţie cu cea iniţială;<br />
Metode adiţionale de (co)finanţare: se analizează dacă unele activităţi ar putea fi finanţate din<br />
surse alternative celor bugetare.<br />
În urma discuţiilor în cadrul grupului de lucru şi luării deciziilor <strong>privind</strong> propunerile<br />
acceptate, Ministerul Finanţelor în comun cu ministerele lider stabileşte limitele<br />
actualizate de cheltuieli pe sectoare, care ulterior se supun procesului de dezagregare pe<br />
tipuri de bugete şi pe APC finanţate de la bugetul de stat.<br />
Dezagregarea limitelor de cheltuieli<br />
Limitele actualizate de cheltuieli pe sectoare se dezagregează pe componentele BPN.<br />
Pentru aceasta direcţiile finanţelor de ramură din cadrul MF analizează impactul<br />
propunerilor de politici asupra relaţiilor interbugetare şi în comun cu Direcţia sinteză<br />
bugetară estimează limitele de cheltuieli pe fiecare componentă în parte.<br />
Direcţia bugetelor unităţilor administrativ-teritoriale în comun cu direcţiile finanţelor de<br />
ramură din cadrul Ministerului Finanţelor estimează relaţiile interbugetare cu bugetele<br />
UAT şi determină volumul transferurilor către bugetele UAT .<br />
În baza informaţiei cu privire la prognoza BASS şi FAOAM şi programelor de cheltuieli<br />
finanţate din contul resurselor <strong>bugetului</strong> de stat prin intermediul acestor bugete, direcţia<br />
responsabilă de finanţele în ocrotirea sănătăţii şi asistenţa socială a Ministerului<br />
Finanţelor estimează volumul transferurilor către bugetele respective.<br />
Ulterior estimările de transferuri interbugetare se analizează de către direcţia generală<br />
sinteză bugetară a Ministerului Finanţelor în contextul cadrului general de resurse şi<br />
cheltuieli a BPN.<br />
72
Tabelul 3.10 oferă formatul de prezentare a dezagregării limitei sectoriale de cheltuieli pe<br />
componentele <strong>bugetului</strong> public naţional.<br />
Tabelul 3.10<br />
Limitele actualizate de cheltuieli pe sectoare şi tipuri de bugete<br />
Sectorul A<br />
Limita de cheltuieli, total<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
1.1. Bugetul de stat<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
1.2. Bugetele UAT<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
1.3. BASS<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
1.4. FAOAM<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
Sectorul B<br />
.......<br />
.......<br />
Sectorul C<br />
......<br />
…..<br />
mii lei<br />
Codul AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
Aprobat Estimat Estimat Estimat<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent); AB+1 – anul viitor pentru care se elaborează proiectul de buget;<br />
AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
După dezagregarea pe componentele <strong>bugetului</strong> public naţional limitele de cheltuieli de la<br />
bugetul de stat se divizează în limite pe autorităţi publice centrale, finanţate de la bugetul<br />
de stat, precum şi limite de transferuri pentru UAT.<br />
La această etapă Ministerul Finanţelor în comun cu ministerele lider, distribuie limitele<br />
sectoriale de cheltuieli pe autorităţi publice centrale, luînd în considerare factorii<br />
specifici pentru fiecare APC. Formatul de prezentare a limitelor de cheltueili pe APC se<br />
prezintă în tabelul 3.11.<br />
Tabelul 3.11<br />
Limitele de cheltuieli pe autorităţi publice centrale<br />
mii lei<br />
AB aprobat AB+1 estimat AB+2 estimat AB+3 estimat<br />
Indicator<br />
Co<br />
Tot<br />
Inclusiv<br />
Tot<br />
Inclusiv<br />
Tot<br />
Inclusiv<br />
Tot<br />
Inclusiv<br />
dul<br />
al<br />
al<br />
al<br />
al<br />
73
Resurse<br />
generale<br />
Resurse<br />
proprii<br />
Resurse<br />
generale<br />
Resurse<br />
proprii<br />
Resurse<br />
generale<br />
Resurse<br />
proprii<br />
Resurse<br />
generale<br />
Resurse<br />
proprii<br />
APC A<br />
Sectorul<br />
Cheltuieli<br />
recurente<br />
Investiţii<br />
capitale<br />
APC B<br />
Sectorul<br />
Cheltuieli<br />
recurente<br />
Investiţii<br />
capitale<br />
…<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent), AB+1 – anul viitor pentru care se elaborează proiectul de buget, AB+2 şi<br />
AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
3.6.5 Date limită şi responsabilităţi<br />
Ministerul Finanţelor,este responsabil pentru:<br />
• estimarea liniei de bază;<br />
• emiterea limitelor preliminare de cheltuieli;<br />
• examinarea propunerilor autorităţilor publice centrale cu privire la modificarea liniei<br />
de bază sau iniţiativele de politici noi;<br />
• organizarea discuţiilor în cadrul grupului de lucru responsabil de politica şi<br />
priorităţile de cheltuieli publice;<br />
• actualizarea cadrului de resurse şi stabilirea limitelor sectoriale de cheltuieli;<br />
• coordonarea dezagregării limitelor de cheltuieli pe componentele <strong>bugetului</strong> public<br />
naţional şi pe APC.<br />
Ministerul lider în consultare cu grupurile sectoriale de lucru sint responsabile pentru:<br />
• <strong>elaborarea</strong> şi prezentarea la timp a proiectelor strategiilor sectoriale de cheltuieli, care<br />
cuprind propuneri de modificare a limitelor preliminare de cheltuieli;<br />
• prezentarea justificărilor suplimentare de rigoare la solicitarea direcţiei finanţelor de<br />
ramură a Ministerului Finanţelor sau în cadrul discuţiilor la grupul de lucru;<br />
• organizarea discuţiilor şi înaintarea propunerilor în cadrul grupului sectorial de lucru;<br />
• ajustarea strategiei sectoriale de cheltuieli în corespundere cu limita de cheltuieli<br />
finală;<br />
• dezagregarea limitei sectoriale de cheltuieli pe autorităţi publice centrale, finanţate de<br />
la bugetul de stat. Aceasta se efectuează cu suportul grupului de lucru şi în<br />
coordonare cu Ministerul Finanţelor, în special cu direcţiile finanţelor de ramură.<br />
Cancelaria de stat este implicat în acest exerciţiu pentru a asigura corelarea priorităţilor de<br />
cheltuieli suplimentare cu priorităţile de politici.<br />
74
Guvernul aprobă limitele actualizate de cheltuieli în contextul documentului <strong>privind</strong><br />
prognozele CBTM.<br />
Tabelul 3.12<br />
Activităţile, termenele de realizare şi instituţiile responsabile sunt rezumate în tabelul de<br />
mai jos.<br />
Elaborarea limitelor de cheltuieli CBTM – Date limită şi responsabilităţi<br />
Data limită<br />
Instituţia<br />
Activitate<br />
Instituţia<br />
responsabilă<br />
beneficiară<br />
Limitele preliminare de cheltuieli<br />
25 ianuarie Ministerul Finanţelor<br />
în consultare cu APC<br />
25 ianuarie Ministerul Finanţelor<br />
în consultare cu<br />
MMPSF<br />
Analiza şi estimarea liniei de bază pe sectoare<br />
pentru cheltuielile recurente<br />
pentru cheltuielile de investiţii capitale<br />
Elaborarea estimărilor impactului financiar al<br />
politicii angajărilor şi salarizării în sectorul bugetar<br />
x<br />
x<br />
25 ianuarie Ministerul Finanţelor Elaborarea prognozelor <strong>privind</strong> deservirea<br />
datoriei şi plata contribuţiilor pentru organizaţiile<br />
internaţionale<br />
x<br />
31 ianuarie Ministerul Finanţelor Discutarea propunerilor <strong>privind</strong> linia de bază x<br />
5 februarie Ministerul Finanţelor Definitivarea limitelor preliminare de cheltuieli şi<br />
emiterea acestora<br />
Ministerele lider<br />
Limitele actualizate de cheltuieli<br />
25 februarie Ministerele lider Elaborarea şi prezentarea proiectelor strategiilor<br />
sectoriale de cheltuieli<br />
25 februarie Ministerul Finanţelor Actualizarea cadrului general de resurse şi<br />
estimarea volumului disponibil de resurse pentru<br />
politici noi<br />
Ministerul<br />
Finanţelor<br />
x<br />
15 martie Grupul de lucru<br />
pentru priorităţile de<br />
politici şi cheltuieli<br />
publice<br />
20 martie Ministerul Finanţelor<br />
În comun cu<br />
ministerele lider<br />
Discutarea propunerilor de ajustare a limitelor<br />
preliminare de cheltuieli atît în ce priveşte linia de<br />
bază, cît şi <strong>privind</strong> noile priorităţi de cheltuieli,<br />
inclusiv pentru investiţii capitale<br />
Actualizarea limitelor de cheltuieli pe sectoare,<br />
estimarea relaţiilor interbugetare şi dezagregarea<br />
acestora pe componentele <strong>bugetului</strong> public<br />
naţional<br />
Ministerul<br />
Finanţelor<br />
Autorităţile<br />
publice centrale<br />
şi locale<br />
Dezagregarea limitelor de cheltuieli de la bugetul<br />
de stat pe autorităţi publice centrale şi limite de<br />
transferuri pentru UAT<br />
20 aprilie Ministerul finanţelor Prezentarea limitelor actualizate de cheltuieli spre<br />
aprobare Guvernului în contextul documentului<br />
<strong>privind</strong> Prognozele CBTM<br />
1 mai Ministerul finanţelor Emiterea limitelor actualizate de cheltuieli ca<br />
parte a Circularei bugetare anuale<br />
Guvernul<br />
Autorităţile<br />
publice centrale<br />
75
3.7 Strategiile Sectoriale de Cheltuieli<br />
3.7.1 Definiţie<br />
Strategiile de cheltuieli reprezintă unul din elementele CBTM, prin care se valorifică<br />
obiectivul de corelare a priorităţilor de politici cu alocările de resurse. Acestea se<br />
focusează asupra identificării priorităţilor de cheltuieli la nivel de sector şi analizează<br />
implicaţiile acestora pentru alocările de resurse în cadrul sectorului pe termen mediu.<br />
Elaborarea strategiilor sectoriale de cheltuieli are drept obiective de bază: (i) asigurarea<br />
legăturii între priorităţile de politică şi cheltuielile publice alocate sectorului; (ii)<br />
identificarea măsurilor de îmbunătăţire a eficienţei şi eficacităţii programelor de cheltuieli<br />
şi redirecţionarea resurselor spre programele de cheltuieli mai prioritare; (iii) evaluarea<br />
impactului financiar al propunerilor noi de cheltuieli şi prioritizarea acestora în limita<br />
resurselor disponibile.<br />
3.7.2 Caracteristici de bază<br />
Strategiile de cheltuieli se elaborează pe sectoare. Noţiunea de sector cuprinde ansamblul<br />
de instituţii (indiferent de subordonarea administrativă), programe sau activităţi specifice,<br />
care au scopuri comune. În contextul CBTM, sectoarele corespund grupurilor principale<br />
sau grupurilor din clasificaţia funcţională a cheltuielilor bugetare.<br />
Anual Grupul coordonator CBTM la propunerea Ministerului Finanţelor determină lista<br />
sectoarelor pentru care vor fi elaborate strategii sectoriale de cheltuieli. În scopul<br />
facilitării elaborării şi coordonării strategiilor cu alte instituţii relevante, care gestionează<br />
resurse în sectorul respectiv, APC lider instituie grupuri inter-ministeriale de lucru pe<br />
sectoare. Anexa 3.A prezintă termenii de referinţă <strong>privind</strong> activitatea grupurilor sectoriale<br />
de lucru, precum şi oferă recomandări <strong>privind</strong> componenţa a acestora.<br />
Elaborarea strategiilor sectoriale de cheltuieli implică o abordare integrată în planificarea<br />
cheltuielilor, cuprinzînd: (i) cheltuielile recurente şi cele capitale, (ii) toate sursele<br />
financiare publice - bugetul de stat, bugetele UAT, bugetul asigurărilor sociale de stat şi<br />
fondurile asigurării obligatorii de asistenţă medicală, (iii) resursele interne şi externe.<br />
Anual, strategiile de cheltuieli se revizuiesc, se actualizează şi se extind cu un an pentru a<br />
menţine perspectiva de trei ani în planificarea <strong>bugetului</strong>.<br />
Strategiile sectoriale de cheltuieli se folosesc la determinarea limitelor de cheltuieli şi, de<br />
regulă, se anexează la Documentul <strong>privind</strong> prognozele CBTM. Ulterior, acestea servesc<br />
în calitate de suport pentru autorităţile publice la <strong>elaborarea</strong> şi justificarea propunerilor<br />
detaliate de buget, precum şi pot servi ca parte a documentaţiei bugetare a sectorului.<br />
Odată cu actualizarea cadrului macrofinanciar în procesul elaborării <strong>bugetului</strong> anual,<br />
strategiile sectoriale de cheltuieli se actualizează şi servesc drept parte a documentaţiei<br />
bugetare.<br />
Instrucţiunile detaliate cu privire la <strong>elaborarea</strong> strategiilor de cheltuieli, precum şi<br />
formatul de prezentare a acestora se descriu în capitolul 11. Îndrumări referitoare la (i)<br />
76
stabilirea scopurilor şi obiectivelor; (ii) identificarea şi selectarea programelor şi (iii)<br />
determinarea indicatorilor de performanţă în cadrul programelor şi/ sau sub-programelor<br />
sunt de asemenea incluse în metodologia de elaborare a <strong>bugetului</strong> pe bază de programe,<br />
descrisă în Capitolul 12 al <strong>Setul</strong>ui <strong>unic</strong>.<br />
3.7.3 Date limită şi responsabilităţi<br />
În conformitate cu calendarul de elaborare a CBTM şi a <strong>bugetului</strong> de stat, Ministerul<br />
Finanţelor emite în adresa autorităţilor publice centrale circulara CBTM. Formatul şi<br />
structura circularei sint descrise la capitolul 3.4.<br />
Responsabilitatea de bază pentru <strong>elaborarea</strong> strategiilor sectoriale de cheltuieli revine<br />
ministerelor lider - autorităţile publice centrale de specialitate, responsabile pentru<br />
<strong>elaborarea</strong> şi promovarea politicilor în domeniul respectiv. Capitolul 13 descrie conţinutul<br />
unui regulament –cadru <strong>privind</strong> organizarea activităţilor de elaborare a strategiilor<br />
sectoriale de cheltuieli şi a proiectului de buget.<br />
Proiectele strategiilor sectoriale de cheltuieli se avizează de către Cancelaria de stat sub<br />
aspectul corelării cu priorităţile de politici strategice prevăzute în Documentul anual cu<br />
privire la priorităţile de politici pe termen mediu şi alte documente strategice la nivel<br />
naţional aprobate de Guvern. Comentariile Cancelariei de stat se remit APC responsabile<br />
de <strong>elaborarea</strong> strategiilor sectoriale de cheltuieli şi, în copie, Ministerului Finanţelor.<br />
Ministerul Finanţelor examinează proiectele strategiilor de cheltuieli sub următoarele<br />
aspecte:<br />
• conformarea cu limitele preliminare de cheltuieli;<br />
• implicaţii asupra volumului şi structurii cheltuielilor,<br />
• eficienţa şi eficacitatea programelor existente,<br />
• impactul financiar al iniţiativelor de politici noi;<br />
• relevanţa indicatorilor stabiliţi.<br />
De asemenea analizează comentariile Cancelariei de stat şi verifică respectarea cerinţelor<br />
expuse în comentarii.<br />
Ministerul lider în consultare cu grupul de lucru definitivează strategia sectorială de<br />
cheltuieli în corespundere cu limita actualizată de cheltuieli şi o prezintă Ministerului<br />
Finanţelor.<br />
Activităţile, termenele de realizare şi instituţiile responsabile sunt rezumate în tabelul de<br />
mai jos.<br />
Tabelul 3.13<br />
Elaborarea strategiilor sectoriale de cheltuieli - responsabilităţi<br />
Data limită Instituţia<br />
responsabilă<br />
Activitatea<br />
5 februarie Ministerul Emite circulara <strong>privind</strong> <strong>elaborarea</strong> CBTM<br />
Finanţelor<br />
5 februarie Ministerele lider Prezintă analiza implementării strategiilor de<br />
cheltuieli din CBTM precedent<br />
Instituţie<br />
beneficiară<br />
Ministerele lider<br />
Ministerul<br />
Finanţelor<br />
Cancelaria de stat<br />
77
Data limită Instituţia<br />
responsabilă<br />
Activitatea<br />
25 februarie Ministerele lider Elaborează/actualizează strategiile de<br />
cheltuieli pe sectoare în conformitate cu<br />
cerinţele Ministerului Finanţelor<br />
Instituţie<br />
beneficiară<br />
Ministerul<br />
Finanţelor<br />
Cancelaria de stat<br />
5 martie Cancelaria de<br />
stat<br />
Examinează şi avizează proiectele<br />
strategiilor sectoriale de cheltuieli, sub<br />
aspectul corelării priorităţilor de politică<br />
sectoriale cu cele naţionale<br />
5 martie Ministerul Examinează proiectele strategiilor sectoriale<br />
Finanţelor de cheltuieli din punct de vedere al costurilor<br />
financiare şi justificării acestora<br />
10 martie Grupul sectorial Discută proiectul strategiei sectoriale de<br />
de lucru cheltuieli, se audiază comentariile<br />
Cancelariei de stat şi Ministerului Finanţelor<br />
şi se ia decizia cu privire la ajustarea<br />
strategiei de cheltuieli<br />
20 martie Ministerul Actualizează limitele de cheltuieli pe<br />
Finanţelor în sectoareşi pe tipuri de bugete<br />
comun cu<br />
ministerele lider Stabileşte limite de cheltuieli de la bugetul<br />
de stat pe APC şi limite de transferuri de la<br />
bugetul de stat pentru UAT<br />
31 martie Ministerele lider Ajustează strategiile sectoriale de cheltuieli<br />
în conformitate cu limitele actualizate de<br />
cheltuieli, luînd în consideraţie comentariile<br />
Ministerului Finanţelor şi Cancelariei de stat<br />
Ministerele lider<br />
Ministerul<br />
Finanţelor<br />
Ministerele lider<br />
x<br />
Ministerele lider<br />
Ministerul<br />
Finanţelor<br />
3.8 Particularităţi specifice prognozării investiţiilor capitale<br />
Planificarea bugetară pe termen mediu implică o abordare cuprinzătoare a cheltuielilor<br />
publice, incluzînd atît cheltuielile recurente, cît şi investiţiile capitale.<br />
Trăsăturile specifice ale ciclului proiectului de investiţii capitale (pregătirea, aprobarea şi<br />
implementarea) necesită proceduri speciale pentru planificarea şi managementul<br />
proiectelor investiţionale.<br />
Figura 3.6 reflectă etapele ciclului proiectului de investiţii capitale. Primele patru etape<br />
reprezintă Faza de pregătire şi elaborare a proiectului, iar ultimele două etape constituie<br />
Faza de implementare a proiectului.<br />
78
Figura 3.6<br />
Etapele de planificare şi implementare a proiectelor de investiţii capitale<br />
6. Evaluarea<br />
proiectelor<br />
finalizate<br />
1. Identificarea şi<br />
scanarea<br />
preliminară<br />
a proiectului<br />
5. Implementarea<br />
managementul şi<br />
monitorizarea<br />
proiectului<br />
2. Elaborarea<br />
proiectului<br />
4. Aprobarea<br />
finanţării<br />
proiectului:<br />
includerea în BS<br />
3. Evaluarea<br />
proiectului<br />
Boxa de mai jos descrie succint fiecare etapă a ciclului proiectului de investiţii capitale.<br />
Boxa 3.6 Ciclul proiectului de investiţii capitale<br />
1. Identificarea proiectului<br />
Punctul de plecare începe cu identificarea ideilor de proiecte pentru a aborda o problemă cunoscută. Nu ar<br />
trebui ignorate soluţii non-inginereşti (de exemplu, măsuri de gestionare a traficului pentru controlul<br />
congestiei, mai degrabă, decât construcţia unui nou drum). Ideile de proiecte se nasc în mod diferit. Exemple<br />
de acest gen sunt strategiile sectoriale, consultarea părţilor interesate şi analiza problemelor. Rezultatul final<br />
la această etapă este selectarea ideilor de proiect. Un proces riguros de selectare preliminară pentru a<br />
verifica eligibilitatea unui proiect în scopul dezvoltării în continuare poate fi o modalitate eficientă de creştere a<br />
calităţii programului de investiţii de la bun început şi de evitare a cheltuielilor inutile pentru <strong>elaborarea</strong> unor<br />
proiecte proaste. Prin selectare preliminară poate fi identificată o cerinţă pentru un studiu de pre-fezabilitate<br />
pentru proiecte mari sau mai complexe, pentru a examina dacă este util de a face cheltuieli semnificative<br />
pentru <strong>elaborarea</strong> proiectelor (inclusiv studii de fezabilitate). Etapa de identificare este cea mai adecvată (şi<br />
uneori singura şansă) de a stopa proiectele de calitate joasă.<br />
2. Pregătirea proiectului<br />
Design-ul detaliat al proiectului este elaborat cu mare atenţie şi testat prin intermediul studiilor de fezabilitate<br />
(economice, financiare, tehnice /de inginerie) şi evaluărilor de impact (de mediu şi social). Uneori, pentru<br />
proiecte mari sau complexe, design-ul preliminar este testat înainte de design-ul detaliat. Pentru studiile de<br />
fezabilitate economică sunt estimate cererea şi beneficiile, iar costurile sunt evaluate şi cuantificate într-o<br />
analiză cost-beneficiu. Unde este posibil costurile şi beneficiile pentru care piaţa nu oferă o măsură<br />
satisfăcătoare de valoare economică ar trebui de asemenea să fie estimate (de exemplu, economii de timp<br />
pentru utilizatorii proiectelor de drumuri îmbunătăţite). Este foarte important de a analiza diferite alternative de<br />
proiecte şi opţiuni de design la etapa pregătirii proiectului.<br />
3. Aprecierea proiectului<br />
Aprecierea înseamnă o evaluare riguroasă a viabilităţii şi durabilităţii proiectului, iar în caz de necesitate<br />
acesta este ajustat. Scopul evaluării este de a asigura că proiectele nu sunt adoptate fără a exista un răspuns<br />
79
la întrebările:<br />
• Există căi mai bune de a atinge obiectivul vizat?<br />
• Aceste resurse pot fi utilizate mai eficient?<br />
Aceste întrebări ar trebui să fie răspunse în baza studiilor efectuate în timpul pregătirii proiectului.<br />
Viabilitatea economică şi financiară, precum şi durabilitatea proiectului sunt evaluate în urma rezultatelor<br />
studiilor de fezabilitate. Sunt evaluate impacturile de mediu şi social. Din motive de obiectivitate, decizia de<br />
evaluare nu trebuie să se facă de către aceleaşi persoane care sunt responsabile pentru pregătirea<br />
proiectelor. Trebuie evaluate riscurile care afectează succesul proiectelor şi măsurile de atenuare, iar<br />
ipotezele trebuie să fie verificate. O decizie pozitivă ca urmare a evaluării proiectului este necesară, dar nu<br />
constituie o condiţie suficientă pentru finanţare.<br />
4. Decizia de finanţare<br />
Proiectul poate fi aprobat pentru finanţare doar ca parte a propunerii de buget înaintată de către APC şi APL,<br />
iar fondurile îi sunt alocate doar prin intermediul procesului bugetar (sau prin acord cu un donator sau o<br />
instituţie internaţională de finanţare). Aceasta este singura modalitate în care poate şi ar trebui luată o decizie<br />
de finanţare, iar în acest caz ciclul de proiect şi ciclul bugetar trebuie să coincidă. O decizie de finanţare<br />
necesită o decizie pozitivă de evaluare a proiectului, dar de asemenea se va baza şi pe alţi factori, cum ar fi<br />
disponibilitatea generală a resurselor, cerinţele de finanţare pentru proiectele în curs de desfăşurare, şi<br />
prioritatea proiectului în raport cu priorităţile politicii guvernului. Proiectele mari şi complexe vor avea nevoie<br />
de o decizie de finanţare a cheltuielilor pentru pregătirea proiectelor (în baza unui studiu de pre-fezabilitate).<br />
Costurile studiului de fezabilitate vor trebui să fie incluse în buget. Finanţarea pentru proiectele implementate<br />
pe parcursul a mai mult de un an bugetar trebuie să fie incluse în bugetul anual şi în prognozele pe următorii<br />
doi ani. O decizie de finanţare trebuie să se bazeze pe o finanţare realistă şi pe un plan de implementare care<br />
indică cerinţele de finanţare.<br />
5. Implementarea, monitorizarea şi evidenţa<br />
Această etapă începe cu pregătirea documentelor de licitaţie, organizarea licitaţiei şi încheierea contractului.<br />
Resursele convenite sunt apoi utilizate pentru a efectua activităţi de proiect şi pentru a livra produsele<br />
prevăzute de proiect, conducînd astfel la atingerea scopurilor şi obiectivelor proiectului (implementare).<br />
Periodic este colectată informaţia cu privire la progresul activităţilor de proiect şi nivelul de implementare a<br />
rezultatelor (monitorizare), iar informaţia cu privire la executarea financiară a proiectului este furnizată la<br />
Trezorerie (contabilitate). Sunt efectuate verificările periodice ale proiectului pentru a evalua progresul şi<br />
pentru a permite ajustări la circumstanţele în schimbare.<br />
6. Evaluarea şi auditul<br />
După încheierea proiectului (dar uneori la jumătatea etapei de implementare) rezultatele proiectului sunt<br />
evaluate. Informaţia cu privire la proiect este testată conform regulilor financiare şi a criteriilor<br />
preţ/performanţă. Analiza ex-post în ce priveşte eficienţa unui proiect, eficacitatea, impactul şi durabilitatea<br />
sunt evaluate în comparaţie cu evaluările ex ante. Lecţiile trebuie să fie luate în considerare în procesul<br />
decizional. Concluziile şi recomandările care rezultă din evaluare şi audit ar trebui să fie luate în considerare<br />
la <strong>elaborarea</strong> şi implementarea altor proiecte similare în viitor.<br />
Planificarea investiţiilor capitale în contextul CBTM implică următorii paşi:<br />
Pasul I: Identificarea limitei generale pentru cheltuielile de investiţii capitale. Acesta<br />
reprezintă nivelul total maxim a cheltuielilor publice planificat pentru investiţiile<br />
capitale;<br />
Pasul II: Analiza şi evaluarea portofoliului existent al proiectelor de investiţii<br />
capitale şi identificarea volumului de resurse necesare pentru finalizarea proiectelor<br />
în proces de desfăşurare;<br />
Pasul III: Identificarea proiectelor prioritare de investiţii capitale pentru care se vor<br />
aloca resurse;<br />
Pasul IV: Distribuirea resurselor disponibile pentru investiţii în fiecare sector<br />
conform priorităţilor de proiecte selectate.<br />
80
Pasul I. În baza cadrului general estimat de resurse se determină nivelul potenţial al<br />
cheltuielilor publice ce urmează a fi direcţionate pentru investiţiile capitale. Acesta, de<br />
regulă, se bazează pe decizii cu privire la ţintele viitoare ale cheltuielilor de investiţii<br />
capitale ca cotă în PIB. Linia de bază a acestor cheltuieli este elaborată la etapa de<br />
elaborare a Conceptului CBTM şi se revizuieşte la etapa de elaborare a Documentului<br />
<strong>privind</strong> prognozele CBTM.<br />
Pasul II. Această etapă constă în efectuarea unei analize a portofoliului existent al<br />
proiectelor de investiţii capitale şi estimarea necesarului de resurse pentru finalizarea<br />
acestora. Analiza se prezintă în forma unei notei tehnice, care cuprinde:<br />
• Partea textuală, care trebuie să ofere:<br />
o Descriere sumară a principalelor concluzii <strong>privind</strong> tendinţele recente a<br />
cheltuielilor pentru investiţii capitale (ponderea în PIB, în BPN şi în BS, structura<br />
pe sectoare);<br />
o Numărul total al proiectelor existente şi gruparea acestora în dependenţă de<br />
gradul de finalizare;<br />
o Costul total al acestor proiecte şi volumul resurselor necesare pentru finalizarea<br />
lor;<br />
o Problemele existente în domeniul managementului investiţiilor capitale şi<br />
recomandări de îmbunătăţire;<br />
• Tabele analitice, care să ofere informaţia numerică şi să reflecte concluziile expuse<br />
în partea textuală. Direcţia responsabilă de domeniul investiţiilor capitale din cadrul<br />
MF poate elabora la discreţia sa mai multe tabele analitice. Totuşi, o informaţie<br />
generalizată cu privire la portofoliul proiectelor de investiţii capitale şi propunerile de<br />
cheltuieli pe termen mediu se prezintă în formatul tabelului 3.16.<br />
Tabelul 3.14<br />
Analiza portofoliului proiectelor de investiţii capitale, (mil. Lei)<br />
AB<br />
AB+1 AB+2 AB+3<br />
Codul<br />
Data<br />
iniţierii<br />
proiectului<br />
Costul<br />
total al<br />
proiectului<br />
Soldul<br />
costului de<br />
deviz la 1.01<br />
Executare<br />
scontata<br />
Soldul<br />
costului de<br />
deviz la<br />
31.12<br />
Estimat<br />
1 2 3 4 5(3-4) 6 7 8<br />
Sector A<br />
Proiect 1<br />
Proiect 2<br />
.....<br />
Sector B<br />
Proiect 1<br />
Proiect 2<br />
.....<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent), AB+1 – anul viitor pentru care se elaborează proiectul de buget, AB+2 şi<br />
AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
81
Cerinţele de bază în efectuarea analizei şi prognozei investiţiilor capitale în contextul<br />
CBTM se descriu în Anexa 3.B.<br />
Pasul III. La această etapă se elaborează un sumar al obiectivelor de politică şi se<br />
determină priorităţile în domeniul investiţiilor capitale. În acest scop, Ministerul<br />
Economiei în comun Ministerul Finanţelor şi în consultare cu grupul de lucru respectiv,<br />
vor analiza propunerile autorităţilor publice centrale prezentate în cadrul strategiilor<br />
sectoriale de cheltuieli şi vor identifica priorităţile de investiţii capitale, aplicînd aceleaşi<br />
criterii de prioritizare descrise în capitolul 3.6.4.<br />
În cazul înaintării noilor propuneri de investiţii capitale autorităţile publice prezintă<br />
justificarea acestora, care oferă informaţia adiţională furnizată pentru fiecare proiect nou<br />
de investiţii capitale. Boxa 3.6 oferă aspectele principale ce trebuie descrise pentru<br />
justificarea fiecărui proiect nou. Aceste aspecte se analizează în procesul examinării<br />
propunerilor de investiţii capitale şi facilitează luarea deciziilor.<br />
Boxa 3.7<br />
Justificarea noilor propuneri de investiţii capitale<br />
Informaţia de bază<br />
• Denumirea proiectului;<br />
• Descriere succintă;<br />
• Amplasare;<br />
• Etapa curentă a proiectului (identificarea, fezabilitatea, formatul, licitaţia, implementarea, etc);<br />
• De ce este necesar proiectul (descriere succintă a problematicii)?<br />
• Care sunt indicatorii care relevă necesitatea infrastructurii, dacă este aplicabil?<br />
• De ce a fost aleasă amplasarea (dacă este necesar).<br />
Evaluarea proiectului<br />
• Existenţa unui studiu de fezabilitate sau a analizei cost-beneficiu;<br />
• Prognoze ale costurilor multi-anuale;<br />
• Planul de implementare.<br />
Dezbateri bugetare<br />
• Proiectul a mai fost prezentat la Ministerul Finanţelor înainte? De ce a fost respins?<br />
• Au fost analizate costurile permanente operaţionale şi de întreţinere ale noului proiect de investiţii<br />
capitale?<br />
• Care este impactul, dacă acesta există, asupra altor sectoare ale Guvernului şi dacă acestea au fost<br />
consultate?<br />
• Acest tip de investiţii capitale generează venituri permanente pentru utilizatori?<br />
• Există mijloace de la donatori?<br />
• Graficul de finalizare a lucrărilor depăşeşte perioada CBTM?<br />
Pasul IV. Această etapă constă în distribuirea limitei generale de resurse pentru investiţii<br />
capitale pe sectoare /proiecte de investiţii capitale. Atît în contextul CBTM, cît şi la<br />
<strong>elaborarea</strong> <strong>bugetului</strong> anual, cheltuielile pentru investiţii capitale pot fi divizate în:<br />
• Cheltuieli pentru pregătirea proiectelor pînă la aprobare; şi<br />
• Cheltuieli pentru implementarea proiectelor de investiţii capitale.<br />
În procesul de alocare a resurselor pentru investiţii capitale se folosesc următoarele<br />
principii de bază:<br />
• Alocarea resurselor preponderent pentru finalizarea proiectelor în curs de desfăşurare<br />
şi concentrarea resurselor către obiectele cu un grad înalt de finalizare;<br />
82
• Noile propuneri de investiţii trebuie să fie prioritizate şi să corespundă priorităţilor<br />
Guvernului, identificate în documentele de planificare strategică;<br />
• Cheltuielile pentru pregătirea noilor proiecte de investiţii capitale se alocă în buget,<br />
numai dacă au fost supuse analizei în cadrul etapei de selectare preliminară a<br />
proiectelor de investiţii capitale;<br />
• Cheltuielile pentru implementarea proiectelor de investiţii captale se propun a fi<br />
incluse în buget pe anul următor numai dacă au parcurs toate etapele de pregătire a<br />
proiectului (etapele 1-3 din figura 3.6).<br />
Responsabilităţi<br />
Ministerul Finanţelor, în special Direcţia generală sinteză bugetară, evaluează limita<br />
generală pentru investiţii capitale, care reflectă nivelul prognozat al cheltuielilor publice<br />
pentru investiţii capitale ca pondere în PIB. Ţinta <strong>privind</strong> volumul investiţiilor capitale<br />
pentru următorii ani, de regulă, se stabileşte în Conceptul CBTM avînd la bază<br />
prognozele macrofinanciare preliminare.<br />
Direcţia responsabilă de domeniul investiţiilor capitale din cadrul Ministerului Finanţelor<br />
în conlucrare cu grupul de lucru respectiv este responsabilă pentru analiza şi evaluarea<br />
portofoliului proiectelor de investiţii capitale în curs de desfăşurare, precum şi de<br />
prezentarea estimărilor de cheltuieli pe termen mediu. Analiza se efectuează în baza<br />
propunerilor autorităţilor publice centrale conţinute în strategiile sectoriale de cheltuieli şi<br />
va cuprinde proiectele finanţate atît din surse interne, cît şi externe. Pentru efectuarea<br />
acestei analize Direcţia responsabilă de investiţiile capitale conlucrează cu Direcţia<br />
generală datorii publice, care deţine informaţia cu privire la proiectele de investiţii<br />
capitale, finanţate din surse externe, precum şi cu Direcţiile finanţelor de ramură.<br />
În baza analizei efectuate Ministerul Economiei de comun cu Ministerul Finanţelor şi în<br />
consultare cu grupul de lucru stabilesc priorităţile de politică în domeniul investiţiilor<br />
publice, precum şi, identifică sectoarele şi / sau proiectele prioritare pentru alocarea<br />
resurselor suplimentare pentru investiţii capitale.<br />
Direcţia responsabilă de investiţiile capitale din cadrul Ministerului Finanţelor prezintă<br />
Direcţiei generale sinteza bugetară analiza portofoliului existent al proiectelor de<br />
investiţii capitale şi propune distribuirea resurselor suplimentare estimate între sectoare /<br />
proiecte în conformitate cu priorităţile în domeniul investiţiilor publice.<br />
Rezultatele analizei, priorităţile de investiţii publice şi propunerile de alocare a resurselor,<br />
de regulă, se discută în cadrul grupului de lucru, responsabil de investiţiile publice, la care<br />
participă şi reprezentanţi ai Cancelariei de stat, Ministerului Finanţelor, altor autorităţi<br />
publice, organizaţiilor non-guvernamentale, precum şi ai donatorilor. Ulterior acestea se<br />
prezintă spre consultare şi decizie Grupului coordonator CBTM.<br />
Autorităţile publice centrale de specialitate sunt responsabile pentru actualizarea<br />
portofoliului proiectelor de investiţii capitale la nivel de sector, luînd în considerare<br />
priorităţile selectate în domeniul investiţiilor capitale. Acestea trebuie să fie reflectate şi<br />
în strategiile sectoriale de cheltuieli. Evaluarea şi analiza propunerilor pentru noi<br />
cheltuieli de investiţii capitale se efectuează de către Direcţia responsabilă de domeniul<br />
investiţiilor capitale din cadrul Ministerului Finanţelor.<br />
83
3.9 Particularităţi <strong>privind</strong> estimarea raporturilor interbugetare între<br />
bugetul de stat şi bugetele UAT<br />
În procesul de dezagregare a limitelor sectoriale de cheltuieli pe tipuri de bugete<br />
Ministerul Finanţelor estimează raporturile interbugetare între bugetul de stat şi bugetele<br />
UAT. În acest scop, Ministerul Finanţelor estimează cadrul de resurse şi de cheltuieli,<br />
precum şi a surselor de finanţare a deficitului bugetar, pe fiecare UAT de nivelul II,<br />
precum şi în total pe toate UAT de nivelul II. În baza acestor estimări a veniturilor şi<br />
cheltuielilor bugetelor UAT, Ministerul Finanţelor determină suma transferurilor de la<br />
bugetul de stat la bugetele UAT de nivelul II pe anul bugetar viitor şi pe următorii doi ani.<br />
Prognoza cadrului de resurse se efectuează de către Direcţia responsabilă de analiza<br />
veniturior din cadrul MF, reieşind din analiza şi estimarea bazei fiscale pe fiecare unitate<br />
administrativ-teritorială de nivelul II, aparte pe tipuri de impozite, taxe şi alte încasări şi<br />
intrări la bugetele respective. La baza estimărilor stau:<br />
• prevederile legislaţiei bugetar-fiscale şi particularităţile specifice pentru anul bugetar<br />
viitor şi pe următorii doi ani;<br />
• dinamica veniturilor formate în UAT pe ultimii doi ani, mersul realizării veniturilor<br />
în anul curent şi estimările scontate pe an;<br />
• defalcările de la veniturile generale de stat la bugetele UAT;<br />
• alte date şi informaţii relevante.<br />
În baza prognozelor efectuate se întocmeşte sinteza cadrului de resurse a bugetelor pe<br />
fiecare UAT şi în total (cu excepţia transferurilor de la bugetul de stat).<br />
Cheltuielile bugetelor UAT, luate în calcul la stabilirea raporturilor interbugetare între<br />
bugetul de stat şi bugetele UAT de nivelul II, conform competenţelor prevăzute de<br />
legislaţie, reprezintă limite maxime de cheltuieli pentru fiecare unitate de beneficiar ce<br />
pot fi acoperite din contul <strong>bugetului</strong> de stat.<br />
Estimarea cheltuielilor bugetelor UAT, se efectuează în baza cheltuielilor ce revin în<br />
mediu pe an pentru o unitate de beneficiar pe categorii de cheltuieli 2 din cadrul grupelor<br />
funcţionale de cheltuieli bugetare (inclusiv pe sectoare de cheltuieli). În cazul unor UAT<br />
care, potrivit legislaţiei, suportă cheltuieli specifice pot fi aplicaţi coieficienţi de corectare<br />
a cheltuielilor medii respective.<br />
Cheltuielile bugetelor UAT pe sectoare se estimează de către direcţiile finanţelor de<br />
ramură în conformitate cu normele legale şi ţinînd cont de politicile sectoriale, avînd la<br />
bază normativele estimate la un beneficiar pe fiecare categorie de cheltuieli.<br />
Categoriile de cheltuieli, pentru care se vor calcula cheltuielile medii, se precizează anual,<br />
în baza propunerilor direcţiilor finanţelor de ramură, la începutul fiecărui ciclu bugetar.<br />
2 Categorie de cheltuieli – totalitatea cheltuielilor specifice unor instituţii sau unor activităţi. De<br />
exemplu, în cadrul sectorului “Învăţămîntul” se disting următoarele categorii de cheltuieli: (i) instituţii<br />
preşcolare, (ii) şcoli, gimnazii, licee, (iii) instituţii extraşcolare, (iv) şcoli-internat, etc.<br />
84
Calculul cheltuielilor medii pe un locuitor al UAT se efectuează pentru fiecare an bugetar<br />
separat şi se prezintă în tabelul 3.15.<br />
Tabelul 3.15<br />
Estimarea cheltuielilor medii pe locuitor<br />
Codul<br />
Grupul principal<br />
Grupul funcţiei<br />
Anul<br />
Categoria de cheltuieli<br />
Numărul precedent<br />
de beneficiari<br />
Numărul actualizat<br />
de beneficiari<br />
Cheltuieli<br />
precedente (mii lei)<br />
Cheltuieli medii pe<br />
beneficiar (mii lei)<br />
Factori de majorare / diminuare a cheltuielilor, mii lei<br />
Cheltuieli<br />
medii pe<br />
beneficiar<br />
1 2 20<br />
Cheltuieli<br />
totale<br />
Cheltuieli<br />
medii pe<br />
beneficiar<br />
Cheltuieli<br />
totale<br />
Cheltuieli<br />
medii pe<br />
beneficiar<br />
Cheltuieli<br />
totale<br />
Cheltuieli medii pe<br />
beneficiar<br />
recalculate, mii lei<br />
Cheltuieli totale<br />
recalculate, mii eli<br />
1 2 3 4 5=4/2<br />
6=7/3<br />
7<br />
8=9/3<br />
9 10<br />
11=12/3<br />
12<br />
13=5+6+8+..<br />
.+11<br />
14=3*13<br />
Numărul de beneficiari luat în calcul la stabilirea cheltuielilor medii, de regulă, reprezintă<br />
numărul de locuitori la data de 1 ianuarie a anului precedent celui estimat, în baza datelor<br />
Biroului Naţional de Statistică. Însă, pentru unele categorii de cheltuieli, reieşind din<br />
specificul acestora, pot fi stabiliţi şi alţi beneficiari (de exemplu în învăţămînt numărul de<br />
beneficiari se referă la numărul de copii pe categorii de vîrstă, numărul de elevi în clase,<br />
etc.; în aparatul administrativ - numărul de unităţi conform statelor de personal din cadrul<br />
organelor administraţiei publice locale). Surse de colectare a informaţiei <strong>privind</strong> numărul<br />
de beneficiari specifici sînt rapoartele <strong>privind</strong> executarea <strong>bugetului</strong> referitor la indicii de<br />
reţea, state şi contingent sau, după caz, indicii planificaţi.<br />
În baza cheltuielilor totale pentru categoria respectivă prevăzute în CBTM precedent<br />
(coloana 4), se estimează cheltuielile medii precedente (coloana 5), prin împărţirea<br />
acestora la numărul precedent de beneficiari (coloana 2). Cheltuielile medii astfel<br />
calculate servesc drept bază pentru calculul cheltuielilor medii propuse pentru anii<br />
respectivi.<br />
Direcţiile finanţelor de ramură estimează factorii de majorare/diminuare a cheltuielilor<br />
medii pe fiecare categorie de cheltuieli, în sumă absolută (coloanele 7, 8, ..., 12) şi în<br />
mărime medie pe beneficiar (coloanele 6, 8, ..., 11). Adunate la cheltuielile medii pe<br />
beneficiar precedente, se obţin cheltuielile medii recalculate pe beneficiar (coloana 13).<br />
Respectiv prin însumarea cheltuielilor totale pe factori la cheltuielile precedente se<br />
estimează cheltuielile totale pe categoria respectivă (coloana 14).<br />
În baza cheltuielilor medii recalculate pe beneficiar şi a numărului actualizat de<br />
beneficiari pe fiecare UAT, direcţiile finanţelor de ramură determină cheltuielile totale<br />
recalculatepentru fiecare categorie de cheltuieli. Acestea se obţin prin însumarea<br />
85
cheltuielilor categoriei respective estimate în CBTM din anul precedent a tuturor<br />
factorilor prognozaţi de majorare/diminuare a cheltuielilor. De rînd cu cheltuielile<br />
estimate în baza cheltuielilor medii pe beneficiar, în coloane separate se includ şi<br />
cheltuielile absolute3.<br />
Concomitent direcţiile finanţelor de ramură estimează separat pe fiecare UAT cheltuielile,<br />
ce nu sînt influenţate de marimea medie pe beneficiar şi care reprezintă sume absolute de<br />
cheltuieli.<br />
In baza estimărilor <strong>privind</strong> cheltuielile totale în baza cheltuielilor medii şi cheltuielile<br />
estimate în sume absolutedirecţiile finanţelor de ramură întocmesc sinteza cheltuilelilor<br />
bugetelor pe fiecare UAT, în total şi pe fiecare categorie de cheltuieli.<br />
Transferurile din fondul de susţinere financiară a teritoriilor de la bugetul de stat<br />
Transferurile din fondul de susţinere financiară a teritoriilor de la bugetul de stat se<br />
calculează în baza unei formule prevazute în Legea <strong>privind</strong> finanţele publice locale. In<br />
calcul se iau asa indicatori ca numărul populaţiei din fiecare UAT, veniturile şi<br />
cheltuielile ce revin la un locuitor din teritoriul respectiv.<br />
La stabilirea relaţiilor interbugetare pot fi aplicate şi alte practici ce rezultă din<br />
promovarea reformelor în domeniu. Deasemenea la determinarea transferurilor de la<br />
bugetul de stat pentru susţinerea teritoriilor se iau în consideraţie unele momente<br />
specifice. De exemplu, UAT la care cota veniturilor, ce revin unui locuitor, depăşeşte<br />
suma cheltuielilor medii pentru un locuitor cu 20%, transferă în fondul de susţinere<br />
financiară a UAT suma veniturilor ce depăşesc cu 20% necesităţile minime de cheltuieli<br />
ale UAT respective.<br />
Aceleaşi proceduri şi metode de calcul se aplică şi la estimarea relaţiilor interbugetare<br />
între UAT de nivelul II şi UAT de nivelul II, precum şi la stabilirea sumei transferurilor<br />
de la bugetele UAT de nivelul II la bugetele UAT de nivelul I.<br />
3.10 Documentul <strong>privind</strong> prognozele CBTM<br />
3.10.1 Elaborarea Documentului <strong>privind</strong> prognozele CBTM<br />
Documentul <strong>privind</strong> prognozele CBTM reprezintă un document, care include deciziile<br />
majore luate de Guvern în ceea ce priveşte noile priorităţi de politici, cadrul de resurse pe<br />
termen mediu şi limitele de cheltuieli pentru <strong>elaborarea</strong> bugetelor anuale.<br />
Proiectul documentului se elaborează de către Ministerul Finanţelor, se consultă cu<br />
Grupul coordonator CBTM şi se prezintă spre aprobare Guvernului.<br />
Ulterior la etapa elaborării <strong>bugetului</strong> anual Ministerul Finanţelor actualizează şi estimările<br />
pe termen mediu. Astfel, estimările actualizate ale CBTM se includ în Memorandumul<br />
bugetar şi servesc drept parte integră a documentaţiei bugetare.<br />
3 Cheltuieli absolute – cheltuieli estimate în mărimi fixe, specifice anumitor activităţi, care nu sînt<br />
comune pentru toate UAT.<br />
86
3.10.2 Structura documentului CBTM<br />
Documentul <strong>privind</strong> prognozele CBTM cuprinde:<br />
• Sumarul – prezintă concluziile principale ce rezultă din textul de bază şi cîteva tabele<br />
cheie;<br />
• Textul de bază - oferă descrierea narativă a principalelor tendinţe în domeniul<br />
veniturilor şi cheltuielilor publice pe termen mediu, însoţită de grafice şi tabele<br />
analitice;<br />
• Anexe - furnizează detalii specifice cu privire la unele aspecte din textul de bază<br />
(tabele, note tehnice, etc.).<br />
Cu toate că structura documentului poate varia de la an la an în dependenţă de volumul<br />
informaţiei ce se doreşte a fi integrat în document şi modul de prezentare a acesteia, boxa<br />
3.8 oferă structura orientativă a documentului.<br />
Boxa 3.8<br />
Structura Documentului <strong>privind</strong> prognozele CBTM<br />
I. Sumar executiv<br />
• Descrierea tendinţelor principale ale cadrului macro-financiar;<br />
• Concluziile principale ce rezultă din analiza bugetară;<br />
• Priorităţile majore ale politicii bugetar-fiscale.<br />
II: Cadrul macro-financiar<br />
• Politica la nivel macroeconomic şi prognozele pe termen mediu;<br />
• Ţintele <strong>privind</strong> indicatorii de bază ai BPN (venituri, cheltuieli şi deficit);<br />
• Politica de venituri, administrarea şi prognozele pe termen mediu;<br />
• Politica în domeniul datoriei de stat. Sursele de finanţare (inclusiv creditele şi granturile finanţate<br />
din exterior).<br />
Tabel: Cadrul macro-financiar consolidat.<br />
III: Bugetul public naţional<br />
• Bugetul public naţional (tendinţe generale, ponderea în PIB, structura pe componente)<br />
• Bugetul de stat (tendinţe, ponderea în BPN, structura veniturilor şi cheltuielilor);<br />
• Bugetele UAT şi relaţiile cu bugetul de stat (tendinţe, ponderea în BPN, structura veniturilor şi<br />
cheltuielilor) ;<br />
• Bugetul asigurărilor sociale de stat (tendinţe, ponderea în BPN, structura veniturilor şi<br />
cheltuielilor);<br />
• Fondurile asigurării obligatorii de asistenţă medicală (tendinţe, ponderea în BPN, structura<br />
veniturilor şi cheltuielilor).<br />
Tabel: Bugetul public naţional pe componente de bază (în termeni nominali şi ca % în PIB).<br />
IV. Priorităţi strategice şi politica în domeniul cheltuielilor publice<br />
• Politica în domeniul cheltuielilor publice:<br />
o Obiectivele politicii de cheltuieli publice;<br />
o Eficienţa şi eficacitatea cheltuielilor publice;<br />
o Remunerarea în sectorul public;<br />
o Investiţiile capitale.<br />
• Priorităţile sectoriale de cheltuieli:<br />
o Tabel: Priorităţile de politici şi implicaţiile asupra cheltuielilor pe termen mediu.<br />
87
• Limitele de cheltuieli şi factorii care le-au influenţat.<br />
Anexa 1. Tabel: Prognoza macroeconomică pe termen mediu.<br />
Anexa 2. Tabel: Veniturile şi cheltuielile <strong>bugetului</strong> public naţional, (în termeni nominali şi ca % al PIB).<br />
Anexa 3. Tabel: Limitele de cheltuieli de la bugetul de stat pe sectoare şi autorităţi publice centrale.<br />
Anexa 4. Tabel : Limitele de transferuri de la bugetul de stat pentru UAT.<br />
Anexa 5. Strategiile de cheltuieli pe sectoare.<br />
Anexa 6. Note tehnice (după caz).<br />
88
Anexa 3-A: Grupul coordonator CBTM şi<br />
grupurile de lucru<br />
Introducere<br />
Un rol important în organizarea procesului de elaborare a CBTM îi revine Grupului<br />
coordonator pentru <strong>elaborarea</strong> CBTM şi grupurilor de lucru sectoriale, responsabile de<br />
realizarea anumitor măsuri şi activităţi distincte, precum şi de pregătirea propriu-zisă a<br />
diferitor componente separate ale CBTM.<br />
Grupul coordonator CBTM<br />
Grupul coordonator pentru <strong>elaborarea</strong> CBTM (în continuare - Grupul) este instituit în<br />
scopul elaborării coordonate şi atribuirii procesului CBTM a unui caracter deschis şi<br />
participativ, precum şi pentru asigurarea monitorizării şi transparenţei sporite a<br />
obiectivelor politicii bugetar-fiscale.<br />
Grupul este condus de către ministrul finanţelor şi include conducători şi reprezentanţi ai<br />
diferitor autorităţi publice, precum şi ai partenerilor sociali. Acesta este responsabil de<br />
coordonarea generală a procesului de elaborare a CBTM.<br />
Sarcinile<br />
Din punct de vedere al caracterului, sarcinile puse în faţa grupului se divizează în sarcini<br />
de ordin general şi de ordin specific.<br />
Sarcini de ordin general:<br />
• instituirea grupurilor de lucru pe sectoare şi aprobarea componenţei nominale,<br />
precum şi a termenilor de referinţe <strong>privind</strong> activitatea acestora (stabilirea orarului şi a<br />
sarcinilor);<br />
• coordonarea activităţii grupurilor de lucru pe sectoare;<br />
• monitorizarea activităţilor întreprinse şi controlul asupra executării Planului de<br />
acţiuni pentru <strong>elaborarea</strong> CBTM;<br />
• discutarea şi examinarea rapoartelor prezentate de grupurile de lucru pe sectoare;<br />
• consultarea documentului <strong>privind</strong> prognozele CBTM.<br />
Sarcini de ordin specific pe domenii:<br />
89
A. Cadrul macrofinanciar pe termen mediu<br />
• coordonarea pronosticului macroeconomic;<br />
• determinarea obiectivelor politicii bugetar-fiscale şi a politicii în domeniul<br />
administrării fiscale;<br />
• discutarea estimărilor de venituri publice, inclusiv din contul <strong>bugetului</strong> de stat,<br />
bugetelor UAT, BASS şi FAOAM;<br />
• examinarea balanţei financiare globale cu reflectarea veniturilor şi cheltuielilor<br />
publice totale, a deficitului şi a surselor de finanţare a acestuia.<br />
B. Priorităţile de cheltuieli pe termen mediu<br />
• discutarea problemelor intersectoriale majore şi stabilirea obiectivelor în domeniul<br />
cheltuielilor publice, inclusiv pe ramuri şi pe principalele categorii economice;<br />
• coordonarea priorităţilor interramurale de cheltuieli pentru perioada CBTM;<br />
• examinarea şi coordonarea cadrului global de cheltuieli pentru perioada CBTM;<br />
• examinarea şi coordonarea limitelor de cheltuieli pentru perioada CBTM sub aspectul<br />
sectoarelor şi autorităţilor publice centrale.<br />
C. Politicile sectoriale şi strategiile sectoriale de cheltuieli<br />
• discutarea problemelor principale şi a politicilor de cheltuieli pe sectoare;<br />
• coordonarea obiectivelor generale şi a direcţiilor principale de reformă pe termen<br />
mediu, precum şi a implicaţiilor financiare a acestora;<br />
• examinarea propunerilor de modificare a alocărilor de resurse între programe potrivit<br />
priorităţilor strategiei sectoriale de dezvoltare.<br />
Grupurile de lucru<br />
Necesitatea creării grupurilor de lucru se argumentează prin:<br />
• Caracterul complex şi participativ al CBTM implică contribuţii semnificative din<br />
partea diferitor autorităţi publice;<br />
• Facilitarea colaborării şi conlucrării între autorităţi publice în procesul de elaborare a<br />
CBTM;<br />
• Activitatea eficace a grupurilor de lucru contribuie la o coordonare mai bună a<br />
propunerilor pentru CBTM şi sporeşte calitatea materialelor prezentate;<br />
• Includerea în grupurile de lucru a persoanelor responsabile de <strong>elaborarea</strong> politicilor şi<br />
a celor responsabile de gestionarea <strong>bugetului</strong> contribuie la îmbunătăţirea corelării<br />
politicilor cu resursele disponibile.<br />
Grupurile de lucru joacă un rol important nu numai în procesul de elaborare a CBTM, ci<br />
şi în procesul de planificare a politicilor în contextul documentelor de planificare<br />
strategică la nivel naţional, asigurînd corelarea politicilor cu cadrul disponibil de resurse.<br />
Grupurile de lucru includ reprezentanţi ai autorităţilor publice centrale responsabile şi<br />
interesate de domeniul dat (reprezentanţii trebuie să fie la nivel nu mai jos de şef de secţie<br />
care se ocupa nemijlocit de domeniul respectiv), precum şi din reprezentanţi ai<br />
autorităţilor publice locale. Se recomandă de asemenea ca în componenţa grupurilor<br />
sectoriale să fie incluşi şi reprezentanţi ai partenerilor sociali (patronatul şi sindicatele).<br />
90
Grupurile de lucru sunt conduse de către un membru al Grupului coordonator CBTM (sau<br />
altă persoană la nivel de viceministru) responsabil de domeniul respectiv şi activează în<br />
baza termenilor de referinţă stabilite.<br />
Grupurile de lucru se convoacă în şedinţe de câte ori este necesar, iar problemele<br />
discutate şi deciziile luate se înscriu în procese verbale, care ulterior se prezintă Grupului<br />
coordonator pentru <strong>elaborarea</strong> CBTM.<br />
În funcţie de complexitatea şi aria de extindere a CBTM anual se instituie un număr<br />
anumit de grupuri. De regulă, se instituie două grupuri de lucru principale şi mai multe<br />
grupuri de lucru sectoriale:<br />
A. grupul de lucru responsabil de cadrul macroeconomic, politica fiscală şi cadrul<br />
resurselor publice;<br />
B. grupul de lucru responsabil de politicile şi priorităţile cheltuielilor publice;<br />
C. grupuri de lucru sectoriale: ocrotirea sănătăţii, învăţământul, protecţia socială,<br />
agricultura, etc.<br />
În legătură cu extinderea treptată a ariei de acoperire cu elemente de analiză şi planificare<br />
strategică pentru alte sectoare, precum şi pentru efectuarea unor analize specifice mai<br />
detaliate, cum ar fi salarizarea, investiţiile publice, Grupul coordonator pentru <strong>elaborarea</strong><br />
CBTM poate decide asupra creării unor sub-grupuri de lucru cu sarcini concrete bine<br />
determinate.<br />
Termenii de referinţă pentru fiecare din grupurile de lucru sus-menţionate se prezintă în<br />
continuare.<br />
A. GRUPUL DE LUCRU RESPONSABIL DE CADRUL MACROECONOMIC,<br />
POLITICA FISCALĂ ŞI CADRUL RESURSELOR PUBLICE<br />
Sarcini:<br />
Activitatea acestui grup are drept scop analiza şi estimarea cadrului de resurse disponibile<br />
pentru finanţarea cheltuielilor publice, avînd la bază un cadru macroeconomic durabil şi<br />
realist.<br />
Sarcinile principale se rezumă la:<br />
• Analiza tendinţelor macroeconomice recente atît pe plan intern, cît şi extern,<br />
<strong>elaborarea</strong> prognozei principalilor indicatori macroeconomici (pot fi întocmite<br />
diferite scenarii) şi analiza implicaţiilor acestora asupra veniturilor şi cheltuielilor<br />
publice.<br />
• Analiza tendinţelor şi performanţelor recente în domeniul veniturilor publice şi<br />
evaluarea poverii fiscale;<br />
• Stabilirea obiectivelor şi a măsurilor ce ţin de politica şi administrarea fiscală şi a<br />
impactului preconizat al acestora asupra veniturilor;<br />
• Estimarea veniturilor publice conform surselor majore (fiscale, nefiscale, granturi)<br />
şi pe tipuri principale de impozite (impozitul pe venit, taxa pe valoarea adăugată,<br />
accizele, etc.);<br />
• Estimarea raporturilor interbugetare în ce priveşte veniturile publice pe tipuri de<br />
bugete (bugetul de stat, bugetele unităţilor administrativ-teritoriale, bugetul<br />
asigurărilor sociale de stat, fondurile asigurării obligatorii de asistenţă medicală);<br />
91
• Analiza tendinţelor recente şi <strong>elaborarea</strong> estimărilor pe termen mediu în ce priveşte<br />
finanţarea <strong>bugetului</strong> (internă şi externă) şi politicii statului în domeniul gestionării<br />
datoriei de stat. Actualizarea obiectivelor balanţei financiare globale pentru perioada<br />
CBTM.<br />
Preşedintele grupului de lucru delimitează responsabilităţile între membrii grupului<br />
corespunzător domeniului de activitate, stabileşte sarcini concrete şi termene inermediare<br />
de realizare a sarcinilor pentru a se încadra în termenele limită stabilite în calendarul de<br />
elaborare a <strong>bugetului</strong>. Dacă se consideră necesar, în scopul îndeplinirii unor sarcini<br />
concrete, preşedintele grupului ar putea decide instituirea unor sub-gupuri de lucru, ca de<br />
exemplu sub-grupul responsabil de cadrul macroeconomic.<br />
Formatul sugerat (5-6 pagini, la care se anexează tabele detaliate):<br />
• Analiza performanţelor macroeconomice recente şi perspectivele pe termen mediu:<br />
o tendinţele economiei mondiale şi impactul acesteia asupra economiei ţării;<br />
o tendinţele macroeconomice pe parcursul ultimilor 3-5 ani, în special analiza<br />
performanţei din anul precedent şi implicaţiile asupra realizării <strong>bugetului</strong>;<br />
o obiectivele politicii macroeconomice şi cadrul politic;<br />
o prognoza agregatelor macroeconomice principale;<br />
o scenarii de alternativă - asumări de bază şi concluzii.<br />
• Analiza situaţiei curente in domeniul veniturilor publice:<br />
o tendinţele pe parcursul ultimilor cinci ani şi explicaţiile de bază;<br />
o performanţa veniturilor în anul precedent - concluzii şi implicaţii;<br />
o comparaţia cu alte economii în proces de tranziţie.<br />
• Prognoza veniturilor publice:<br />
o strategiile şi politicile ce ţin de veniturile publice ;<br />
o evaluarea perspectivelor pentru anul curent, comparativ cu estimările <strong>bugetului</strong>;<br />
o estimările conform surselor majore de venituri şi pe tipuri de bugete;<br />
o explicarea asumărilor de la bază;<br />
o determinarea politicii veniturilor şi a măsurilor de realizare a acesteia.<br />
• Balanţa financiară şi finanţarea acesteia:<br />
o nivelul deficitului bugetar - tendinţele recente şi obiectivele pe termen mediu;<br />
o estimarea nivelului finanţării interne – împrumuturi de la BNM, valori mobiliare<br />
de stat, venituri din privatizare;<br />
o estimarea nivelului finanţării externe - susţinere bugetară, investiţii publice.<br />
Componenţa propusă a grupului de lucru:<br />
Preşedinte (conducător de rang superior) –<br />
• APC responsabilă de politica bugetar-fiscală şi de gestionarea finanţelor publice<br />
Membri (conducători ai subdiviziunilor relevante din cadrul APC şi altor instituţii<br />
relevante):<br />
• APC responsabilă de politica bugetar-fiscală şi de gestionarea finanţelor publice;<br />
• APC responsabilă de politica şi prognoza macroeconomică;<br />
• Instituţia responsabilă de domeniul bancar, monetar, creditar.<br />
• APC responsabilă de domeniul statisticii naţionale;<br />
• Instituţii responsabile de colectarea veniturilor;<br />
• Autorităţi publice responsabile de domeniul asigurărilor sociale de stat;<br />
• Autorităţi publice responsabile de domeniul asigurării obligatorii de asistenţă<br />
medicală.<br />
92
La acest proces pot participa de asemenea şi experţi independenţi din alte instituţii,<br />
precum de la institutul de cercetări economice. Pregătirea cadrului macrofinanciar trebuie<br />
să implice discuţii şi consultaţii regulate între participanţi, accentul fiind pus pe lucrul în<br />
echipă şi nu pe responsabilităţi individuale.<br />
B. GRUPUL DE LUCRU RESPONSABIL DE POLITICILE ŞI PRIORITĂŢILE<br />
CHELTUIELILOR PUBLICE<br />
Sarcini:<br />
Activitatea acestui grup are drept scop identificarea problemelor majore în domeniul<br />
gestionării <strong>bugetului</strong> public naţional (inclusiv pe componente – BS, BUAT, BASS,<br />
FAOAM), analiza şi evaluarea priorităţilor de politici, determinarea priorităţilor de<br />
cheltuieli şi estimarea cadrului de cheltuieli pe termen mediu.<br />
Sarcinile principale ale grupului sunt:<br />
• Analiza tendinţelor din ultimii 4-5 ani a cheltuielilor conform categoriilor economice<br />
majore (cheltuieli de personal, mărfuri şi servicii, dobânda, subvenţii, transferuri<br />
şi investiţii publice); identificarea problemelor cheie ce ţin de politica <strong>privind</strong><br />
categoriile respective şi efectuarea recomandărilor;<br />
• Analiza impactului angajamentelor de deservire a datoriei de stat asupra programelor<br />
de cheltuieli:<br />
o estimarea necesarului de mijloace pentru deservirea datoriei de stat şi asumările<br />
de bază;<br />
o analiza implicaţiilor asupra cheltuielilor discreţionare şi a investiţiilor publice.<br />
• Analiza problemelor şi implicaţiilor angajamentelor politice ale Guvernului<br />
referitoare la:<br />
o reforma de salarizare;<br />
o protecţia socială; şi<br />
o alte domenii.<br />
• Revizuirea alocărilor de resurse pe sectoare, analiza şi determinarea priorităţilor de<br />
cheltuieli pentru perioada CBTM;<br />
• Elaborarea limitelor de cheltuieli pe sectoare, tipuri de bugete şi autorităţi publice<br />
centrale.<br />
Preşedintele grupului de lucru delimitează responsabilităţile între membrii grupului<br />
corespunzător domeniului de activitate, stabileşte sarcini concrete şi termene inermediare<br />
de realizare a sarcinilor pentru a se încadra în termenele limită stabilite în calendarul de<br />
elaborare a <strong>bugetului</strong>.<br />
Formatul sugerat (8-10 pagini, la care se anexează tabele detaliate)<br />
• Serviciul datoriei de stat:<br />
o tendinţele pe parcursul ultimilor cinci ani şi explicaţiile de bază;<br />
o prognoza pentru CBTM - scenarii de alternativă;<br />
o implicaţiile asupra cheltuielilor discreţionare.<br />
• Cheltuielile recurente:<br />
o analiza tendinţelor conform categoriilor economice majore (retribuirea muncii,<br />
operaţiuni şi întreţinere, subvenţii, transferuri sociale);<br />
o analiza politicilor şi problemele de bază (remunerarea şi angajările în<br />
sectorul public etc;<br />
93
o estimări de cheltuieli pentru perioada CBTM.<br />
• Investiţiile capitale:<br />
o analiza tendinţelor recente ale investiţiilor capitale, inclusiv a celor finanţate din<br />
surse externe;<br />
o determinarea priorităţilor în vederea finanţării investiţiilor capitale pe termen<br />
mediu;<br />
o estimarea cheltuielilor pentru investiţiile capitale (inclusiv a celor finanţate din<br />
surse externe) pentru următorii trei ani.<br />
• Analiza cheltuielilor pe ramuri:<br />
o nivelurile curente ale cheltuielilor şi tendinţele recente;<br />
o comparaţii cu alte economii în proces de tranziţie;<br />
o identificarea problemelor prioritare din anumite ramuri;<br />
o implicaţiile politicilor guvernamentale asupra alocărilor de resurse pe ramuri;<br />
o implicaţiile asupra determinării priorităţilor pe termen mediu.<br />
• Limitele de cheltuieli pe sectoare divizate pe:<br />
o componentele <strong>bugetului</strong> public naţional – BS, BUAT, BASS, FAOAM;<br />
o autorităţi publice centrale, finanţate de la bugetul de stat.<br />
Componenţa propusă a grupului de lucru:<br />
Preşedintele (conducător de rang superior) –<br />
• APC responsabilă de politica bugetar-fiscală şi de gestionarea finanţelor publice<br />
Membri (conducători ai subdiviziunilor relevante din cadrul APC şi altor instituţii<br />
relevante):<br />
• Cancelaria de stat<br />
• APC responsabilă de politica bugetar-fiscală şi de gestionarea finanţelor publice (şefi<br />
ai direcţiei sinteză bugetară, şefi ai direcţiilor finanţelor de ramură, şeful direcţiei datorii<br />
publice);<br />
• APC responsabilă de politica şi prognoza macroeconomică;<br />
• Alte APC sau instituţii relevante (în caz de necesitate).<br />
C. GRUPURI DE LUCRU PE SECTOARE<br />
Sarcini:<br />
Grupurile de lucru pe sectoare participă la <strong>elaborarea</strong> strategiilor sectoriale de cheltuieli<br />
prin facilitarea conlucrării şi discutării propunerilor între diferiţi participanţi la proces.<br />
Sarcinile principale ale acestor grupuri sînt următoarele:<br />
• Analiza situaţiei curente din sector, care să reflecte:<br />
o rolul şi importanţa sectorului pentru dezvoltarea socio-economică a ţării;<br />
o proporţia cheltuielilor sectorului în volumul cheltuielilor publice şi structura<br />
cheltuielilor în cadrul sectorului;<br />
o rolul autorităţilor publice centrale şi locale în gestionarea resurselor sectorului<br />
respectiv;<br />
o provocările principale: (i) problemele principale care urmează a fi<br />
soluţionate, (ii) tendinţele şi presiunile din ramură; şi (iii) iniţiativele de reformă.<br />
• Stabilirea obiectivelor de politici sectoriale şi definirea acţiunilor necesare atingerii<br />
obiectivelor respective;<br />
• Determinarea rolului statului în ramură, care să fie consecvent acestor obiective de<br />
politici:<br />
94
o distincţia dintre diferite roluri care pot fi atribuite statului (de exemplu:<br />
reglementator, promotor, prestator direct de servicii);<br />
o identificarea importanţei relative a fiecărui rol în realizarea obiectivelor;<br />
o asigurarea consecvenţei cu programele guvernamentale de reforme economice şi<br />
instituţionale.<br />
• Identificarea acţiunilor prioritare pe parcursul perioadei CBTM, necesare pentru<br />
realizarea obiectivelor politicii sectoriale;<br />
• Identificarea indicatorilor de bază pentru monitorizarea performanţei programelor de<br />
cheltuieli şi a rezultatelor în procesul de implementare a acestora.<br />
Preşedinţii grupurilor vor atribui responsabilităţi membrilor grupului de lucru în vederea<br />
efectuării analizelor necesare corespunzător domeniului de activitate, stabilesc sarcini<br />
concrete şi termene inermediare de realizare a acestora pentru a se încadra în termenele<br />
limită stabilite în calendarul de elaborare a <strong>bugetului</strong>.<br />
Formatul sugerat (în dependenţă de mărimea sectorului, dar nu mai mult de 8-10 pagini)<br />
Formatul de prezentare a strategiei sectoriale de cheltuieli se descrie la capitolul 11.4 al<br />
<strong>Setul</strong>ui. De regulă, acesta cuprinde :<br />
• Analiza programelor de cheltuieli şi priorităţile de politici pe termen mediu (sub<br />
formă de matrice);<br />
• Propuneri pentru stabilirea limitelor de cheltuieli (tabel Excel) ;<br />
• Distribuirea resurselor pe programe de cheltuieli şi tipuri de bugete (tabel Excel).<br />
Componenţa grupului de lucru<br />
Preşedintele (conducător de rang superior) –<br />
• APC de specialitate care este responsabilă de politica in domeniu (ministerul lider).<br />
Membri (conducători ai subdiviziunilor relevante din cadrul APC şi altor instituţii<br />
relevante):<br />
• Din cadrul APC de specialitate:<br />
o şeful subdiviziunii responsabile de <strong>elaborarea</strong> şi gestionarea <strong>bugetului</strong> ramurii;<br />
o şeful subdiviziunii responsabile de analiza, evaluarea şi monitorizarea politicilor<br />
sectoriale;<br />
o alţi şefi de subdiviziuni sau specialişti implicaţi în gestionarea programelor de<br />
cheltuieli.<br />
• Din cadrul altor APC care gestionează resurse în ramura respectivă:<br />
o directori ai departamentelor, direcţiilor, responsabili de programele de cheltuieli<br />
din ramura respectivă;<br />
o alţi specialişti principali implicaţi în gestionarea programelor sectoriale.<br />
• Din cadrul APC responsabilă de politica bugetar-fiscală şi gestionarea finanţelor<br />
publice:<br />
o şeful direcţiei finanţele de ramură.<br />
• Din cadrul Cancelariei de stat sau APC responsabilă de politica şi prognozele<br />
macroeconomice:<br />
o şeful subdiviziunii responsabile de monitorizarea politicilor sectoriale.<br />
• Din cadrul autorităţilor publice locale:<br />
o Şefi ai subdiviziunilor respective pe sectoare, reprezentanţi din 1-2<br />
autorităţi publice locale (selectiv).<br />
95
Annex 3-B: Cerinţele pentru <strong>elaborarea</strong><br />
notelor tehnice în contextul CBTM<br />
Cerinţe generale<br />
Un element important al CBTM este analiza unor aspecte specifice cu privire la buget şi<br />
gestionarea acestuia. Această secţiune prezintă cerinţele generale <strong>elaborarea</strong> notelor<br />
tehnice, precum şi oferă îndrumări pentru <strong>elaborarea</strong> unor analize specifice necesare<br />
pentru <strong>elaborarea</strong> Documentului <strong>privind</strong> prognozele CBTM.<br />
Aria de cuprindere şi domeniile concrete supuse analizei în contextul CBTM poate varia<br />
de la an la an şi se determină în documentul de concept CBTM, elaborat anual la<br />
începutul procesului de planificare financiară pe termen mediu.<br />
Boxa de mai jos prezintă cerinţele generale şi oferă structura-cadru a oricărei note<br />
tehnice:<br />
Boxa 3.B.1. Formatul şi structura notei tehnice<br />
(1) Responsabilitatea pentru <strong>elaborarea</strong> notei tehnice, inclusiv pentru prezentarea informaţiilor necesare<br />
(2) Domeniul şi aria de cuprindere a analizei<br />
(3) Conţinutul analizei:<br />
- Analiza tendinţelor recente în totalul cheltuielilor <strong>bugetului</strong> şi factorii care influenţează aceste<br />
tendinţe;<br />
- Analiza structurii cheltuielilor pe domeniul respectiv;<br />
- Revizuirea deciziilor şi politicilor care se referă la domeniul respectiv, implicaţiile acestor decizii pe<br />
termen mediu şi măsura în care acestea se corelează cu cadrul de resurse disponibile;<br />
- Analiza unor aspecte relevante şi înaintarea recomandărilor pentru eventuale schimbări, precum şi<br />
identificarea, dacă e cazul, a măsurilor pentru a susţine realizarea performanţei planificate;<br />
- Elaborarea estimărilor pentru următorii trei ani şi identificarea tendinţelor categoriei respective de<br />
cheltuieli pe termen mediu.<br />
(4) Forme şi tabele ce urmează a fi completate.<br />
În continuare se descriu cerinţele specifice de analiză pentru anumite domenii de<br />
importanţă majoră în contextul CBTM.<br />
97
Cerinţe specifice<br />
Managementul datoriei de stat<br />
Responsabilitatea pentru o astfel de analiză îi revine direcţiei responsabile de gestionarea<br />
datoriei publice din cadrul Ministerului Finanţelor.<br />
Analiza trebuie să includă următoarele:<br />
• Stabilirea obiectivelor şi elementelor de bază ale strategiei de management în<br />
domeniul datoriei publice;<br />
• Elaborarea prognozelor actualizate ale plăţilor <strong>privind</strong> deservirea datoriei pentru<br />
următorii trei ani, inclusiv principalul şi dobînda;<br />
• Evaluarea impactului costului deservirii datoriei asupra programului de cheltuieli<br />
publice, ţinînd cont de prognozele pe venituri şi cheltuieli;<br />
• Evaluarea posibilităţilor şi <strong>elaborarea</strong> scenariilor pentru restructurarea datoriei;<br />
• Identificarea măsurilor, acţiunilor şi a unui grafic pentru restructurarea datoriei.<br />
Ţinînd cont de faptul, că deservirea datoriei reprezintă o provocare majoră în procesul de<br />
planificare a <strong>bugetului</strong>, este necesar de a elabora diferite scenarii <strong>privind</strong> restructurarea<br />
datoriei şi contractarea împrumuturile noi pentru suportul <strong>bugetului</strong>, precum şi estimarea<br />
implicaţiilor acestor scenarii.<br />
Tabelul 3.B.1<br />
Analiza datoriei de stat şi a cheltuielilor pentru deservirea datoriei<br />
A. Stocul datoriei, total<br />
Datoria externă<br />
Multilateral<br />
Bilateral<br />
Clubul de la Paris<br />
Indicatori AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
Datoria internă<br />
Banca Naţională a Moldovei<br />
Alte bănci comerciale<br />
B. Deservirea datoriei, total<br />
Datoria externă<br />
Suma principală<br />
Dobînda<br />
Datoria internă<br />
Suma principală<br />
Dobînda<br />
Executat Executat Aprobat Scontat Estimat Estimat Estimat<br />
98
Abrevieri: AB – anul de bază (curent); AB-2 şi AB-1 – anii precedenţi anului de bază; AB+1 – anul viitor<br />
pentru care se elaborează proiectul de buget; AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se<br />
elaborează bugetul.<br />
Cheltuielile de personal<br />
Responsabilitatea pentru această analiză revine direcţiei responsabile de analiza şi<br />
monitorizarea cheltuielilor de personal şi angajărilor în sectorul bugetar din cadrul<br />
Ministerului Finanţelor în conlucrare cu subdiviziunea corespunzătoare din cadrul APC<br />
responsabile de <strong>elaborarea</strong> politicii în domeniul retribuirii muncii.<br />
Cheltuielile de personal includ retribuirea muncii, precum şi contribuţiile pentru<br />
asigurarea socială şi asigurarea obligatorie de asistenţă medicală pentru personalul din<br />
sectorul bugetar. Analiza în cauză trebuie să includă:<br />
• Analiza tendinţelor recente <strong>privind</strong> cheltuielile de personal, identificarea factorilor de<br />
bază şi implicaţiile acestora pentru nivelele prognozate ale cheltuielilor de personal<br />
(cotă din produsul intern brut, procent din volumul total al cheltuielilor recurente –<br />
cheltuieli fără investiţiile capitale);<br />
• Revizuirea deciziilor şi politicilor cu privire la salarizare în sectorul bugetar,<br />
implicaţiile acestor decizii pentru perioada următoare de trei ani şi măsura în care<br />
acestea se corelează cu cadrul disponibil de resurse;<br />
• Revizuirea efectivului de personal şi a salariului mediu, identificarea problemelor de<br />
management şi identificarea recomandărilor <strong>privind</strong> raţionalizarea şi optimizarea<br />
angajărilor şi remunerării în sectorul public;<br />
• Prognoza cheltuielilor de personal pe sectoare în următorii trei ani pentru a contura<br />
tendinţele acestei categorii pe termen mediu.<br />
Tabelul 3.B.2<br />
Analiza cheltuielilor de personal şi angajărilor în sectorul public<br />
Sectorul Unitateta AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
de măsură Executat Executat Aprobat Estimat Estimat Estimat<br />
Sectorul A<br />
Cheltuieli de salarizare<br />
Contribuţii la salarii<br />
Unităţi de personal<br />
Salariul mediu lunar<br />
Sectorul B<br />
Cheltuieli de salarizare<br />
Contribuţii la salarii<br />
Unităţi de personal<br />
Salariul mediu lunar<br />
…<br />
Total pe sectorul public<br />
Cheltuieli de salarizare<br />
Contribuţii la salarii<br />
mii lei<br />
mii lei<br />
unităţi<br />
Lei<br />
mii lei<br />
mii lei<br />
unităţi<br />
Lei<br />
mii lei<br />
mii lei<br />
99
Unităţi de personal<br />
Salariul mediu lunar<br />
unităţi<br />
Lei<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent); AB-2 şi AB-1 – anii precedenţi anului de bază; AB+1 – anul viitor<br />
pentru care se elaborează proiectul de buget; AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se<br />
elaborează bugetul.<br />
Investiţiile capitale<br />
Responsabilitatea pentru această analiză revine direcţiei responsabile de domeniul<br />
investiţiilor capitale din cadrul Ministerului Finanţelor în conlucrare cu alte direcţii<br />
relevante din cadrul Ministerului Finaţelor şi cu subdiviziunile corespunzătoare ale altor<br />
APC relevante.<br />
Investiţiile capitale – reprezintă cheltuielile publice destinate formării activelor fixe ale<br />
infrastructurii publice, necesare pentru dezvoltarea social-economică şi prestarea<br />
calitativă a serviciilor publice. În condiţiile existenţei constrîngerilor bugetare, cheltuielile<br />
pentru investiţii capitale trebuie să constituie o categorie protejată, pentru care se stabilesc<br />
obiective concrete <strong>privind</strong> evoluţiile acesteia pe termen mediu, exprimate ca cotă în<br />
produsul intern brut sau ca cotă în totalul cheltuielilor publice. Este important ca CBTM<br />
să stabilească nişte raporturi adecvate între cheltuielile recurente şi cele investiţionale,<br />
precum şi măsuri de consolidare a managementului investiţiilor publice.<br />
Analiza investiţiilor capitale trebuie să cuprindă următoarele:<br />
• Analiza volumului şi nivelului existent al investiţiilor capitale, incluzînd şi proiectele<br />
de investiţii finanţate din surse externe;<br />
• Stabilirea obiectivelor <strong>privind</strong> evoluţiile viitoare ale investiţiilor capitale, cu<br />
identificarea, după caz, a măsurilor care să sprijine realizarea performanţelor<br />
planificate;<br />
• Prognoza cheltuielilor pentru investiţii capitale (inclusiv cele finanţate din surse<br />
externe) pentru următorii trei ani.<br />
Tabelul 3.B.3<br />
Analiza investiţillor capitale pe sectoare, mil. Lei<br />
AB-2<br />
AB-1<br />
AB<br />
AB+1<br />
AB+2<br />
AB+3<br />
executat<br />
executat<br />
aprobat<br />
estimat<br />
estimat<br />
estimat<br />
Total<br />
interne*<br />
externe**<br />
Total<br />
interne*<br />
externe**<br />
Total<br />
interne*<br />
externe**<br />
Total<br />
interne*<br />
externe**<br />
Total<br />
interne*<br />
externe**<br />
Total<br />
interne*<br />
externe**<br />
Sectorul A<br />
Proiectul 1<br />
Proiectul 2<br />
Sectorul B<br />
Proiectul 1<br />
Proiectul 2<br />
Sectorul C<br />
…<br />
100
Total pe sectoare<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent); AB-2, AB-1 – anii precedenţi anului de bază; AB+1 – anul viitor pentru<br />
care se elaborează proiectul de buget; AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
Note:<br />
* Se reflectă investiţiile capitale din contul <strong>bugetului</strong> de stat şi bugetelor UAT.<br />
** Sumele din surse externe vor conţine si contribuţia Guvernului.<br />
Relaţiile interbugetare<br />
CBTM trebuie să includă o analiză a distribuirii resurselor între componentele <strong>bugetului</strong><br />
public naţional, în special a transferurilor de resurse de la bugetul de stat la bugetele<br />
UAT, bugetul asigurărilor sociale de stat şi fondurile asigurării obligatorii de asistenţă<br />
medicală.<br />
Analiza este efectuată de către Direcţia generală sinteză bugetară în comun cu direcţiile<br />
finanţelor de ramură din cadrul Ministerului Finanţelor. Astfel, se analizează propunerile<br />
şi prognozele CBTM prin acoperirea următoarelor aspecte:<br />
• Analiza aspectelor relevante şi recomandărilor referitoare la posibilele modificări în<br />
distribuirea responsabilităţilor de cheltuieli între bugetul de stat, bugetele UAT,<br />
bugetul asigurărilor sociale de stat şi fondurile asigurării obligatorii de asistenţă<br />
medicală;<br />
• În baza responsabilităţilor delegate şi propunerilor stipulate în CBTM referitoare la<br />
efectuarea cheltuielilor, <strong>elaborarea</strong> unei prognoze a cheltuielilor pentru următorii trei<br />
ani - separat pe bugetul de stat, bugetele UAT, bugetul asigurărilor sociale de stat şi<br />
fondurile asigurării obligatorii de asistenţă medicală;<br />
• Determinarea volumului transferurilor pentru următorii trei ani de la bugetul de stat<br />
către bugetele UAT, bugetul asigurărilor sociale de stat şi fondurile asigurării<br />
obligatorii de asistenţă medicală.<br />
101
4 Elaborarea bugetelor anuale<br />
Boxa 4.1<br />
Prevederi relevante din Legea cu privire la gestiunarea finanţelor publice şi responsabilitate<br />
Se va completa ulterior.<br />
4.1 Prevederi generale<br />
Elaborarea proiectelor de bugete şi aprobarea acestora reprezintă a doua fază a ciclului bugetar<br />
anual.<br />
Tabelul de mai jos reflectă responsabilităţile pentru <strong>elaborarea</strong> proiectelor de buget în<br />
conformitate cu legislaţia.<br />
Tipul de buget<br />
Autoritatea publică responsabilă pentru<br />
<strong>elaborarea</strong> <strong>bugetului</strong><br />
Autoritatea care aprobă<br />
Bugetul de stat Se elaborează de către Ministerul Finanţelor Se aprobă de către Guvern şi ulterior<br />
de către Parlament<br />
BASS<br />
FAOAM<br />
Bugetele UAT<br />
Se elaborează de către Ministerul Muncii,<br />
Protecţiei Sociale şi Familiei în comun cu Casa<br />
Naţională de Asigurări Sociale<br />
Se elaborează de către Ministerul Sănătăţii în<br />
comun cu Compania Naţională de Asigurări în<br />
Medicină<br />
Se elaborează de către autorităţile executive ale<br />
UAT de nivelul respectiv<br />
Se aprobă de către Guvern şi ulterior<br />
de către Parlament<br />
Se aprobă de către Guvern şi ulterior<br />
de către Parlament<br />
Se aprobă de către autorităţile<br />
deliberative şi reprezentative ale UAT<br />
de nivelul respectiv<br />
Informaţia prezentată în proiectele de buget va cuprinde estimări pentru anul bugetar viitor,<br />
care se supun aprobării ulterioare de către Parlament / autorităţile legislative şi deliberative ale<br />
UAT, precum şi estimări pentru următorii doi ani, care poartă un caracter indicativ şi de<br />
informare.<br />
Procesul de elaborare a proiectelor de bugete cuprinde următoarele etape:<br />
1. Emiterea circularelor bugetare de către Ministerul Finanţelor;<br />
2. Prezentarea propunerilor/proiectelor de buget la Ministerul Finanţelor 4 ;<br />
3. Analiza propunerilor/proiectelor de buget şi organizarea discuţiilor pe marginea<br />
acestora;<br />
4 În cazul bugetelor UAT propunerile/proiectele de buget ale UAT de nivelul I şi II se prezintă Direcţiei generale finanţe, care ulterior<br />
elaborează sinteza proiectului bugeului UAT şi o prezintă Ministerului Finanţelor.<br />
103
4. Elaborarea şi prezentarea proiectelor de bugete la Guvern / autorităţilor executive ale<br />
UAT;<br />
5. Examinarea şi aprobarea proiectelor de bugete de către Guvern/autorităţile deliberative<br />
executive ale UAT;<br />
6. Examinarea şi aprobarea legilor bugetare anuale de către Parlament / a bugetelor UAT<br />
de către autorităţile deliberative şi reprezentative ale UAT.<br />
Figura 4.1 reflectă consecutivitatea etapelor în ciclul bugetar anual (etapele 7-11).<br />
Figura 4.1<br />
Paşii principali în <strong>elaborarea</strong> <strong>bugetului</strong> anual<br />
11. Aprobarea<br />
bugetelor de<br />
Parlament<br />
/autorităţile<br />
deliberative şi<br />
reprezentative<br />
1. Priorităţile<br />
de politici ale<br />
Guvernului<br />
2. Prognze<br />
macrofiscale<br />
preliminare<br />
10.<br />
Examinarea şi<br />
aprobarea<br />
proiectelor<br />
bugetelor de<br />
Guvern/autorit<br />
3. Documentul<br />
de concept<br />
CBTM<br />
9. Analiza şi<br />
discuţiile pe<br />
marginea<br />
proiectelor de<br />
bugete<br />
Elaborarea<br />
<strong>bugetului</strong><br />
anual<br />
4. Strategii<br />
sectoriale de<br />
cheltuieli<br />
8. Elaborarea<br />
propunerilor<br />
/proiectelor de<br />
bugete<br />
7. Circularele<br />
<strong>privind</strong><br />
<strong>elaborarea</strong><br />
bugetelor<br />
6. Documentul<br />
<strong>privind</strong><br />
prognozele<br />
CBTM<br />
5. Analiza şi<br />
limitele<br />
actualizate de<br />
cheltuieli<br />
În continuare se descrie fiecare etapă în parte şi se oferă specificul pentru fiecare tip de buget.<br />
4.2 Circulare <strong>privind</strong> <strong>elaborarea</strong> bugetelor anuale<br />
4.2.1 Bugetul de stat<br />
Anual în luna mai Ministerul Finanţelor emite Circulara cu privire la modul de elaborare şi<br />
prezentare a propunerilor la proiectul <strong>bugetului</strong> de stat pe anul viitor şi a estimărilor pentru<br />
104
următorii doi ani (în continuare – Circulara bugetară) şi o expediază autorităţilor publice<br />
centrale.<br />
Scopul Circularei respective este de a prezenta cerinţele necesare şi de a îndruma APC în<br />
procesul de elaborare a propunerilor la proiectul <strong>bugetului</strong> de stat. Autorităţile publice centrale<br />
pot oferi instituţiilor din subordine îndrumări suplimentare pentru pregătirea propunerilor de<br />
buget.<br />
La <strong>elaborarea</strong> acestui document Ministerul Finanţelor se ghidează de prevederile <strong>Setul</strong>ui <strong>unic</strong>,<br />
precum şi de analizele şi informaţiile cuprinse în Documentul <strong>privind</strong> prognozele CBTM, în<br />
special în ce priveşte prognoza macroeconomică pe termen mediu, priorităţile de politici şi<br />
limitele de cheltuieli.<br />
Circulara conţine instrucţiuni despre procesul de elaborare a <strong>bugetului</strong>, deciziile de politici,<br />
cerinţele obligatorii de procedură care trebuie urmate cu respectarea datelor limită, precum şi<br />
formulare şi instrucţiuni pentru completarea acestora.<br />
Ca structură, Circulara anuală <strong>privind</strong> <strong>elaborarea</strong> proiectului <strong>bugetului</strong> de stat include:<br />
• Dispoziţii generale, care oferă referinţe la cadrul legal şi normativ în ce priveşte procesul<br />
de elaborare a <strong>bugetului</strong> de stat, precum şi termenele limită pentru prezentarea informaţiei;<br />
• Prognoza principalilor indicatori macroeconomici pe termen mediu (precum rata inflaţiei,<br />
ratele pentru schimbul valutar şi dobîndă) şi parametrii bugetari agregaţi (veniturile şi<br />
cheltuielile totale şi deficitul/excedentul) pentru perspectiva de termen mediu în<br />
conformitate cu prevederile Documentului <strong>privind</strong> prognozele CBTM;<br />
• Prezentarea succintă a politicilor prioritare pentru următorul an bugetar şi pe termen<br />
mediu, accentuînd principiile politicii fiscale şi priorităţile Guvernului, precum sunt<br />
reflectate în Documentul <strong>privind</strong> prognozele CBTM;<br />
• Limitele de cheltuieli de la bugetul de stat pe autorităţi publice centrale;<br />
• Instrucţiuni specifice adiţionale cu privire la întocmirea propunerilor de buget;<br />
• Cerinţe specifice adiţionale cu privire la <strong>elaborarea</strong> şi prezentarea Notelor informative<br />
pentru a explica şi justifica propunerile de buget;<br />
• Anexe şi formulare.<br />
Autorităţile publice centrale, la rîndul său, expediază Circulara instituţiilor şi subdiviziunilor<br />
subordonate şi elaborează un plan de acţiuni intern, care asigură implementarea cerinţelor<br />
stabilite în Circulara <strong>privind</strong> <strong>elaborarea</strong> <strong>bugetului</strong> anual, precum şi dezagregarea limitelor de<br />
cheltuieli pe instituţiile subordonate, conform ierarhiei.<br />
Capitolul 13 al <strong>Setul</strong>ui <strong>unic</strong> oferă un regulament cadru pentru organizarea internă a activităţilor<br />
legate de <strong>elaborarea</strong> <strong>bugetului</strong> la nivelul APC.<br />
Concomitent cu emiterea circularei, Ministerul Finanţelor organizează seminare în cadrul<br />
cărora APC primesc explicaţiile necesare.<br />
105
4.2.2 Bugetul Asigurărilor Sociale de Stat<br />
Concomitent cu Circulara <strong>privind</strong> <strong>elaborarea</strong> <strong>bugetului</strong> de stat, Ministerul Finanţelor elaborează<br />
şi emite Circulara <strong>privind</strong> <strong>elaborarea</strong> proiectului BASS pe anul viitor şi a estimărilor pentru<br />
următorii doi ani.<br />
La <strong>elaborarea</strong> acestui document Ministerul Finanţelor se ghidează de prevederile <strong>Setul</strong>ui <strong>unic</strong>,<br />
precum şi de analizele şi informaţiile cuprinse în Documentul <strong>privind</strong> prognozele CBTM, în<br />
special în ce priveşte prognoza macroeconomică pe termen mediu, priorităţile de politică în<br />
domeniul protecţiei sociale şi volumul prognozat al transferurilor de la bugetul de stat.<br />
Circulara <strong>privind</strong> <strong>elaborarea</strong> proiectului BASS include:<br />
• Dispoziţii generale, care oferă referinţa la cadrul legal şi normativ în ce priveşte procesul<br />
de elaborare a BASS, precum şi termenele limită pentru luarea deciziilor şi realizarea<br />
schimbului de informaţii dintre Ministerul Finanţelor şi instituţiile responsabile de<br />
asigurările sociale de stat;<br />
• Prognoza principalilor indicatori macroeconomici pe termen mediu;<br />
• Obiectivele politicii fiscale în ce priveşte contribuţiile obligatorii de asigurări sociale de<br />
stat;<br />
• Sumarul succint al priorităţilor de politici în domeniul protecţiei sociale şi impactul<br />
acestora asupra BASS (în conformitate cu strategia de cheltuieli în domeniul protecţiei<br />
sociale);<br />
• Referinţe <strong>privind</strong> înaintarea, după caz ,a propunerilor de modificare a unor legi şi<br />
regulamente în domeniul asigurărilor sociale de stat;<br />
• Particularităţile relaţiilor interbugetare, în special structura şi volumul transferurilor de la<br />
bugetul de stat către BASS;<br />
• Instrucţiuni detaliate adiţionale cu privire la <strong>elaborarea</strong> proiectului BASS;<br />
• Cerinţe cu privire la<strong>elaborarea</strong> şi prezentarea Notei informative <strong>privind</strong> proiectul BASS;<br />
• Anexe şi formulare.<br />
APC responsabilă de politica în domeniul asigurărilor sociale de stat elaborează un plan de<br />
acţiuni intern, care va asigura <strong>elaborarea</strong> proiectului BASS în termenii stabiliţi şi în<br />
conformitate cu cerinţele stipulate în Circulară. Circulara <strong>privind</strong> <strong>elaborarea</strong> proiectului BASS<br />
şi planul de acţiuni aprobat de APC se com<strong>unic</strong>ă instituţiilor relevante şi subdiviziunilor din<br />
subordine.<br />
4.2.3 Fondurile Asigurării Obligatorii de Asistenţă Medicală<br />
Concomitent cu Circulara <strong>privind</strong> <strong>elaborarea</strong> proiectului <strong>bugetului</strong> de stat, Ministerul<br />
Finanţelor elaborează şi emite Circulara cu privire la <strong>elaborarea</strong> proiectului FAOAM pe anul<br />
viitor şi a estimărilor pentru următorii doi ani.<br />
La <strong>elaborarea</strong> acestui document Ministerul Finanţelor se ghidează de prevederile <strong>Setul</strong>ui <strong>unic</strong>,<br />
precum şi de analizele şi informaţiile cuprinse în Documentul <strong>privind</strong> prognozele CBTM, în<br />
special în ce priveşte prognoza macroeconomică pe termen mediu, priorităţile de politică în<br />
domeniul sănătăţii şi volumul prognozat al transferurilor de la bugetul de stat.<br />
Circulara <strong>privind</strong> <strong>elaborarea</strong> proiectului FAOAM include:<br />
• Dispoziţii generale, care oferă referinţa la cadrul legal şi normativ în ce priveşte procesul<br />
de elaborare a FAOAM, precum şi termenele limită pentru luarea deciziilor şi realizarea<br />
106
schimbul de informaţii dintre Ministerul Finanţelor şi instituţiile responsabile de asigurările<br />
obligatorii de asistenţă medicală;<br />
• Prognoza principalilor indicatori macroeconomici pe termen mediu;<br />
• Obiectivele politicii fiscale în ce priveşte primele obligatorii de asigurare medicală;<br />
• Sumarul succint al priorităţilor de politici în domeniul ocrotirii sănătăţii şi impactul<br />
acestora asupra FAOAM (în conformitate cu strategia de cheltuieli în domeniul sănătăţii);<br />
• Referinţe <strong>privind</strong> înaintarea, după caz, a propunerilor de modificare a unor legi şi<br />
regulamente în domeniul asigurărilor obligatorii de asistenţă medicală;<br />
• Particularităţile relaţiilor interbugetare, în special volumul transferurilor de la bugetul de<br />
stat către FAOAM;<br />
• Instrucţiuni detaliate adiţionale cu privire la <strong>elaborarea</strong> proiectului FAOAM;<br />
• Cerinţe specifice cu privire la <strong>elaborarea</strong> şi prezentarea Notei informative ;<br />
• Anexe şi formulare.<br />
APC responsabilă de politica în domeniul asigurărilor medicale elaborează un plan de acţiuni<br />
intern, care va asigura <strong>elaborarea</strong> proiectului FAOAM în termenii stabiliţi şi în conformitate cu<br />
cerinţele stipulate în Circulară. După caz, Circulara <strong>privind</strong> <strong>elaborarea</strong> proiectului BASS şi<br />
planul de acţiuni aprobat de APC se com<strong>unic</strong>ă instituţiilor relevante şi subdiviziunilor din<br />
subordine.<br />
4.2.4 Bugetele UAT<br />
Anual în luna mai Ministerul Finanţelor întocmeşte şi emite Circulara cu privire la <strong>elaborarea</strong><br />
proiectului bugetelor UAT pe anul viitor şi a estimărilor pentru următorii doi ani. Scopul<br />
Circularei respective este de a îndruma autorităţile administraţiei publice locale în procesul de<br />
elaborare, examinare şi aprobare a bugetelor UAT. La <strong>elaborarea</strong> acestui document Ministerul<br />
Finanţelor se ghidează de prevederile <strong>Setul</strong>ui <strong>unic</strong>, precum şi de analizele şi informaţiile<br />
cuprinse în Documentul <strong>privind</strong> prognozele CBTM.<br />
Circulara se emite autorităţilor administraţiei publice locale de nivelul II şi stabileşte normele<br />
<strong>metodologic</strong>e specifice <strong>privind</strong> <strong>elaborarea</strong> proiectului de buget al UAT pe anul viitor şi a<br />
estimărilor pentru următori doi ani. De regulă, circulara <strong>privind</strong> <strong>elaborarea</strong> bugetelor UAT<br />
cuprinde următoarele:<br />
• Dispoziţii generale, care oferă referinţa la cadrul legal şi normativ în ce priveşte procesul<br />
de elaborare a bugetelor UAT, precum şi termenele limită pentru prezentarea informaţiei;<br />
• Prognoza principalilor indicatori macroeconomici pe termen mediu;<br />
• Principiile de bază ale politicii statului în domeniul veniturilor şi particularităţile specifice<br />
pentru estimarea unor venituri şi surselor de finanţare, normativele de defalcări de la<br />
veniturile generale de stat;<br />
• Principiile de bază ale politicii statului şi priorităţile în domeniul cheltuielilor publice,<br />
precum şi particularităţile estimării acetora (normativele de cheltuieli);<br />
• Limitele de transferuri de la bugetul de stat către bugetele UAT şi unele aspecte specifice<br />
de calculare a acestora;<br />
• Anexe şi formulare.<br />
Pentru a asigura realizarea în termen şi calitativă a acţiunilor necesare pentru <strong>elaborarea</strong><br />
bugetelor UAT de nivelul I şi II autorităţile executive ale UAT de nivelul II emit dispoziţia cu<br />
privire la lansarea procesului de elaborare a <strong>bugetului</strong> UAT şi calendarul activităţilor pentru<br />
107
<strong>elaborarea</strong> proiectului de buget al UAT pe anul viitor şi a estimărilor pe următorii doi ani.<br />
Calendarul va include acţiuni detaliate ce trebuie întreprinse şi termenii de executare a<br />
acestora şi va desemna persoanele responsabile. La <strong>elaborarea</strong> Calendarului în cauză<br />
autorităţile executive ale UAT se vor ghida de calendarul-model pentru <strong>elaborarea</strong> <strong>bugetului</strong><br />
UAT, cuprins în capitolul 2.<br />
După aprobarea calendarului respectiv, în baza circularei Ministerului Finanţelor, Direcţiile<br />
generale finanţe ale UAT elaborează şi emit circulara <strong>privind</strong> <strong>elaborarea</strong> proiectului <strong>bugetului</strong><br />
UAT pentru autorităţile publice de nivelul I şi executorii de buget de nivelul II. Direcţia<br />
generală finanţe informează executorii de buget cu privire la cerinţele şi particularităţile<br />
specifice pentru <strong>elaborarea</strong> şi prezentarea propunerilor de buget, precum şi com<strong>unic</strong>ă aspectele<br />
legate de relaţiile interbugetare între nivelul I şi II ale UAT.<br />
De regulă, la etapa iniţială a elaborării proiectului <strong>bugetului</strong> anual, MF şi ulterior Direcţiile<br />
generale finanţe ale UAT organizează seminare, în cadrul cărora executorii de buget primesc<br />
explicaţiile necesare.<br />
4.3 Elaborarea propunerilor/proiectelor de buget<br />
4.3.1 Bugetul de stat<br />
Autorităţile publice centrale în comun cu instituţiile subordonate elaborează şi prezintă<br />
propunerile de buget pe anul viitor şi estimările pentru următorii doi ani în conformitate cu<br />
cerinţele şi cu respectarea termenelor limită stabilite în Circulara anuală cu privire la <strong>elaborarea</strong><br />
proiectului <strong>bugetului</strong> de stat. Structura şi conţinutul circularei se descrie la secţiunea 4.2.1.<br />
Capitolul 13 descrie conţinutul unui regulament –cadru <strong>privind</strong> organizarea activităţilor de<br />
elaborare a strategiilor sectoriale de cheltuieli şi a propunerilor de buget la nivelul APC.<br />
Aspectele principale şi dimensiunile care trebuie abordate în procesul elaborării şi analizei<br />
propunerilor de buget şi a oricăror altor propuneri cu implicaţii financiare se descriu în anexa<br />
13.A.<br />
Instituţiile bugetare sunt solicitate să completeze toate anexele şi formularele tipizate necesare.<br />
Formularele tipizate sunt instrumente informaţionale, iar instituţiile bugetare trebuie să prezinte<br />
informaţii suplimentare dacă este cazul.<br />
Formatul de prezentare a propunerilor de buget<br />
Tabelul 4.1 oferă formatul de prezentare a propunerii de buget şi constă din următoarele părţi:<br />
A. Sinteza propunerii de buget;<br />
B. Sinteza limitelor de cheltuieli;<br />
C. Estimarea resurselor proprii;<br />
D. Estimarea cheltuielilor;<br />
E. Estimarea investiţiilor capitale pe obiecte.<br />
108
Tabelul 4.1<br />
Formatul propunerii de buget<br />
Sursa k2<br />
Codul<br />
Autoritatea publică centrală<br />
Instituţia<br />
A. Sinteza propunerii de buget (se completează automat în sistemul informaţional), mii lei<br />
Codul AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
F1<br />
ECO<br />
k2<br />
Executat Executat Aprobat Proiect Estimat Estimat<br />
A.1. CHELTUIELI, total<br />
A.2. RESURSE,<br />
total B=B1+B2+B3<br />
A.2.1. Resurse<br />
proprii interne, total<br />
Sursa<br />
k3<br />
112<br />
Codul AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
ECO<br />
F1<br />
k2<br />
Executat Executat Aprobat Proiect Estimat Estimat<br />
A.2.2. Resurse<br />
proprii externe, total<br />
112<br />
A.2.3. Resurse<br />
generale, total<br />
A.2.3=A.1-<br />
(A.2.1+A.2.2)<br />
111<br />
B. Sinteza limitelor de cheltuieli (se completează automat în sistemul informaţional), mii lei<br />
Cod AB+1 proiect AB+2 estimat AB+3 estimat<br />
Denumirea<br />
F1<br />
Recurent<br />
/Capital<br />
Stabilit<br />
Deviere +/-<br />
Propus<br />
Stabilit<br />
Deviere +/-<br />
Propus<br />
Stabilit<br />
Deviere +/-<br />
Propus<br />
109
TOTAL<br />
TOTAL<br />
C. Estimarea resurselor proprii, mii lei<br />
Codul AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
Denumirea<br />
Descriere<br />
Sursa Originea Donator P3 Eco<br />
F3<br />
S4 sursei k4 (7xx) k6<br />
Executat<br />
Executat<br />
Aprobat<br />
Proiect<br />
Estimat<br />
Estimat<br />
TOTAL<br />
D. Estimarea cheltuielilor<br />
Codul<br />
Denumirea F3<br />
Program<br />
Subprogram<br />
I. Descriere narativă (se completează de către executorul primar de buget înainte de a emite formularul pentru<br />
completare instituţiilor din subordine)<br />
Scop<br />
Obiective (pe termen mediu, cu<br />
accent sporit pe anul pentru<br />
care se aprobă programul)<br />
Descriere succintă<br />
II. Indicatori de<br />
performanţă<br />
Descriere<br />
Unitatea<br />
de<br />
măsură<br />
AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
Executat Executat Planificat Estimat Estimat Estimat<br />
De rezultat (se<br />
completează de<br />
către executorul<br />
1.<br />
2.<br />
3.<br />
110
primar de buget)<br />
De produs<br />
De eficienţă<br />
1.<br />
2.<br />
3.<br />
1.<br />
2.<br />
3.<br />
III. Cheltuieli, mii lei<br />
Denumirea<br />
Codul AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
P3 ECO<br />
k6<br />
Executat Executat Aprobat Proiect Estimat Estimat<br />
E. Estimarea investiţiilor capitale pe proiecte/ obiecte<br />
Denumirea Codul AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
P2 Proiect P3 ECO k6 Executat Executat Scontat Proiect Estimat Estimat<br />
Conducător /________________________/ _________________________/<br />
Şeful subdiviziunii responsabile de planificarea <strong>bugetului</strong> /___________________/_________________/<br />
Data prezentării _______________________<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent), AB-2 şi AB-1 – anii precedenţi anului de bază, AB+1 – anul viitor pentru care se<br />
elaborează bugetul; AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
A. Sinteza propunerii de buget reprezintă un format sumar, care cuprinde sinteza cheltuielilor şi<br />
resurselor APC şi se produce de sistemul informaţional în baza informaţiilor introduse în<br />
sistem prin completarea compartimentelor C-E.<br />
B. Sinteza limitelor de cheltuieli oferă formatul în care sinteza propunerilor de buget se verifică<br />
cu limitele de cheltuieli stabilite în Documentul cu privire la prognozele CBTM.<br />
C. Estimarea resurselor proprii – la acest compartiment APC analizează şi estimează<br />
posibilităţile de generare a resurselor proprii interne şi externe (serviciile cu plată, granturi,<br />
etc.), conform cerinţelor stabilite de Ministerul Finanţelor.<br />
Resursele generale ale <strong>bugetului</strong> de stat se estimează de către Ministerul Finanţelor în baza<br />
analizei detaliate pe fiecare sursă de venit şi finanţare, luînd în consideraţie următoarele<br />
aspecte:<br />
• Prognoza macroeconomică actualizată;<br />
111
• Obiectivele în domeniul politicii fiscale şi administrării fiscale,<br />
• Asumările de politică şi strategiile în domeniul datoriei de stat,<br />
• Tendinţele încasării veniturilor în anii precedenţi, etc.<br />
Metodologia şi procedurile detaliate de estimare a resurselor <strong>bugetului</strong> sunt similare<br />
procedurilor şi tehnicilor aplicate la <strong>elaborarea</strong> CBTM, descrise în capitolul 3.5. Instrucţiuni<br />
detaliate <strong>privind</strong> modalitatea de calcul pe tipuri de impozite şi taxe se prezintă în capitolul 9.<br />
D. Estimarea cheltuielilor – în această secţiune APC prezintă estimările cu privire la<br />
propunerile de cheltuieli în formatul <strong>bugetului</strong> pe programe Capitolul 12 descrie metodologia<br />
elaborării <strong>bugetului</strong> în bază de programe şi performanţă.<br />
E. Estimarea investiţiilor capitale pe obiecte – acest compartiment cuprinde propunerile APC<br />
pentru investiţii capitale. Informaţia se prezintă pe obiecte de investiţii capitale, conform<br />
cerinţelor Ministerului Finanţelor.<br />
Acest format de prezentare a propunerii de buget va fi utilizat atît de către autorităţile publice<br />
centrale, cît şi de instituţiile din subordinea acestora, conform ierarhiei de subordonare.<br />
La completarea tabelelor, APC vor consulta instrucţiunile relevante cu privire la <strong>elaborarea</strong><br />
<strong>bugetului</strong> pe programe, cu privire la estimarea costurilor, precum şi instrucţiunile de utilizare a<br />
sistemului informaţional de management financiar integrat.<br />
Circulara bugetară anuală emisă de către Ministerul Finanţelor poate stabili instrucţiuni<br />
specifice de completare a propunerii de buget.<br />
Propunerile de buget ale APC / instituţiilor bugetare trebuie să fie însoţite de Nota informativă,<br />
care să prezinte explicaţiile şi justificările necesare. Boxa 4.2 reprezintă formatul ce poate fi<br />
utilizat pentru a explica şi justifica propunerile de buget.<br />
Boxa 4.2<br />
Format pentru explicaţii şi justificări – propunerea de buget a APC<br />
1. Obiectivele de bază ale autorităţii publice centrale :<br />
(Descrierea misiunii generale şi legăturii cu strategiile generale ale Guvernului).<br />
2. Sinteza programelor :<br />
(Descriere succintă a programelor şi legăturile acestora cu obiectivele generale ale APC, relaţiile dintre programe,<br />
legături posibile cu programele altor APC, referire la Documentul <strong>privind</strong> prognozele CBTM şi strategia sectorială de<br />
chetuieli, descriere succintă a fiecărui program).<br />
(Explicaţiile vor fi mai detaliate în cazul unor programe noi).<br />
(Motivele trebuie prezentate în cazul în care nu este posibilă prezentarea informaţiei <strong>privind</strong> performanţa şi altei<br />
informaţii non-financiare).<br />
3. Implicaţii asupra <strong>bugetului</strong>:<br />
(Cheltuielile urmează a fi justificate şi explicate utilizînd date de performanţă <strong>privind</strong> volumul şi preţurile –, de exemplu<br />
numărul preconizat de beneficiari în cadrul unei scheme de subvenţionare şi suma pe subvenţie. Presupunerile ce<br />
stau la baza calculelor cheltuielilor urmează a fi incluse în justificare.<br />
4. Capacitate:<br />
(Justificarea propunerilor va include deasemenea explicaţii <strong>privind</strong> faptul dacă APC şi unităţile subordonate dispun de<br />
capacităţi pentru utilizarea resurselor în mod efficient şi eficace).<br />
112
5. Factori externi:<br />
(Descrierea factorilor externi posibili care influenţează realizarea obiectivelor de program (şi astfel stabilirea ţintei<br />
pentru indicatorii de perfomanţă).<br />
6. Calitatea datelor :<br />
(Discuţii <strong>privind</strong> identificarea surselor interne şi externe de date: de exemplu, (i) dacă există definiţii convenite pentru<br />
fiecare indicator, (ii) modul în care sunt colectate datele; (iii) dacă este cunoscut modul iniţial de colectare,<br />
înregistrarea datelor <strong>privind</strong> performanţa, procesarea şi agregarea datelor <strong>privind</strong> performanţa; (iv) cine este<br />
responsabil de colectarea, procesarea şi agregarea iniţială a datelor).<br />
4.3.2 Bugetul asigurărilor sociale de stat<br />
Casa Naţională de Asigurări Sociale elaborează şi prezintă Ministerului Muncii, Protecţiei<br />
Sociale şi Familiei proiectul preliminar al BASS pe anul următor şi estimările pentru următorii<br />
doi ani în conformitate cu cerinţele şi cu respectarea termenelor limită stabilite în Circulara cu<br />
privire la <strong>elaborarea</strong> BASS. Cerinţele cu privire la conţinutul circularei este descris în secţiunea<br />
4.2.2.<br />
La <strong>elaborarea</strong> BASS se va ţine cont de:<br />
• prognozele macro economice actualizate;<br />
• priorităţile de politică stipulate în strategia sectorială de cheltuieli;<br />
• tendinţele indicatorilor demografici şi a altor indicatori cu privire la numărul de beneficiari<br />
de prestaţii sociale, precum şi de;<br />
• indicaţiile şi cerinţele specifice incluse în Circulara.<br />
Contribuţiile de asigurări sociale de stat reprezintă sursa de bază a veniturilor BASS şi se<br />
estimează reieşind din politica în domeniul asigurării sociale de stat şi analiza bazei de calcul a<br />
contribuţiilor de asigurări sociale de stat din anii precedenţi, cu aplicarea indicatorilor<br />
macroeconomici prognozaţi pentru perioada respectivă. La partea de venituri a BASS pot fi<br />
planificate şi alte încasări în conformitate cu normele legale.<br />
La estimarea cheltuielilor BASS se va ţine cont de următoarele cerinţe generale :<br />
• Fundamentarea propunerilor în baza actelor legislative şi normative în vigoare ;<br />
• Analiza obiectivelor de politici şi a priorităţilor în domeniul asigurării şi asistenţei<br />
sociale, stipulate în strategia sectorială de cheltuieli ;<br />
• Tendinţele indicatorilor în ce priveşte numărul beneficiarilor de prestaţii sociale, etc.<br />
Volumul transferurilor de la bugetul de stat către BASS se estimează reieşind din prevederile<br />
legislaţiei în vigoare <strong>privind</strong> tipurile şi mărimea prestaţiilor sociale, care potrivit legislaţiei se<br />
finanţează din bugetul de stat prin intermediul BASS şi numărul estimat al beneficiarilor de<br />
astfel de prestaţii.<br />
După examinarea proiectului preliminar al BASS prezentat de CNAS, Ministerul Muncii,<br />
Protecţiei Sociale şi Familiei, elaborează nota informativă şi prezintă proiectul BASS spre<br />
examinare Ministerului Finanţelor pe suport de hârtie şi în format electronic în conformitate cu<br />
cerinţele solicitate şi cu respectarea datelor limită prevăzute în Circulara bugetară.<br />
113
Tabelul 4.2 stabileşte formatul de prezentare a proiectului BASS pe anul viitor şi a estimărilor<br />
pentru următorii doi ani şi cuprinde:<br />
A. Tabelul sinteză cu totalul pe venituri, cheltuieli şi surse de finanţare;<br />
B. Programele de cheltuieli ale BASS, inclusiv finanţate din contul transferurilor de la<br />
bugetul de stat;<br />
C. Indicatorii de performanţă (nefinanciari) pe fiecare program de cheltuieli.<br />
Tabelul 4.2<br />
Proiectul BASS<br />
A. Sinteza BASS, mii lei<br />
Codul<br />
Sursa k2<br />
Autoritatea publică<br />
Grupul principal<br />
Org1<br />
F1<br />
Codul AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
Denumirea<br />
F2 F3 P1 P2 P3 ECO<br />
Executat<br />
Executat<br />
Aprobat<br />
Proiect<br />
Estimat<br />
Estimat<br />
VENITURI, total<br />
Inclusiv conform<br />
clasificaţiei economice<br />
(k6)<br />
,,,,,,,<br />
,,,,,,,<br />
CHELTUIELI şi ANF,<br />
total<br />
Inclusiv conform<br />
clasificaţiei economice<br />
(k2)<br />
…….<br />
…….<br />
DEFICIT (-) /<br />
EXCEDENT (+)<br />
FINANŢAREA<br />
Inclusiv conform<br />
clasificaţiei economice<br />
(k3)<br />
,,,,,,,<br />
,,,,,,,<br />
B. Sinteza programelor de cheltuieli ale BASS, mii lei<br />
Denumirea Codul AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
P1 P2 P3 executat executat aprobat proiect estimat estimat<br />
Cheltuieli, total<br />
finanţate din:<br />
114
veniturile proprii ale BASS<br />
transferuri de la bugetul de<br />
stat<br />
Programul 1/Sub-programul 1<br />
finanţat din:<br />
veniturile proprii ale BASS<br />
transferuri de la bugetul de<br />
stat<br />
Programul /Sub/programul<br />
1…n / Activitatea 1….n<br />
finanţat din:<br />
veniturile proprii ale BASS<br />
transferuri de la bugetul de<br />
stat<br />
Programul 1/Sub-programul 2<br />
……<br />
……<br />
C. Indicatorii de performanţă ai programelor BASS<br />
Codul<br />
Grupul principal<br />
Grupul funcţiei<br />
Sub-grupul funcţiei<br />
Programul<br />
Sub-programul<br />
I. Informaţie <strong>privind</strong> performanţa programului / sub-programului<br />
I.1 Descriere narativă<br />
Scopul<br />
Obiective pe termen mediu<br />
Descriere succintă<br />
I.2 Indicatori de performanţă Unitatea<br />
AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
(nefinanciari)<br />
de<br />
Denumirea măsură Executat Executat Planificat Proiect Estimat Estimat<br />
De<br />
rezultat<br />
1.<br />
2.<br />
3.<br />
115
De<br />
produs<br />
De<br />
eficienţă<br />
1.<br />
2.<br />
3.<br />
1.<br />
2.<br />
3.<br />
II. Bugetul programului / sub-programului, mii lei<br />
Codul<br />
Denumirea<br />
P3<br />
AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
Executat Executat Aprobat Proiect Estimat Estimat<br />
Cheltuieli, total<br />
Inclusiv:<br />
Activitatea 1<br />
Activitatea 2<br />
…….<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent), AB-2 şi AB-1 – anii precedenţi anului de bază, AB+1 – anul viitor pentru care se<br />
elaborează bugetul; AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
Înainte de a prezenta proiectul BASS spre examinare Ministerului Finanţelor, Ministerul<br />
Muncii, Protecţiei Sociale şi Familiei în comun cu CNAS, va elabora nota informativă care va<br />
reflecta:<br />
• Legătura BASS cu politicile Guvernului în domeniul asigurării şi asistenţei sociale;<br />
• Descriere succintă a programelor BASS, inclusiv din contul transferurilor de la bugetul de<br />
stat;<br />
• Presupuneri de bază <strong>privind</strong> estimările veniturilor şi chetuielilor;<br />
• Informaţie <strong>privind</strong> disponibilitatea şi calitatea datelor;<br />
• Altă informaţie relevantă.<br />
Boxa 4.3 prezintă formatul şi structura Notei informative pentru a explica şi justifica proiectul<br />
BASS.<br />
116
Boxa 4.3<br />
Formă pentru explicaţii şi justificări – Proiectul BASS<br />
1. Politicile Guvernului în domeniul asigurărilor sociale:<br />
(Descrierea măsurilor planificate ale politicii Guvernului în domeniul asigurării sociale de stat).<br />
2. Sinteza programelor:<br />
(Structura programelor, legătura cu Documentul <strong>privind</strong> prognozele CBTM şi strategia sectorială de<br />
chetuieli, descriere succintă a fiecărui program).<br />
(Explicaţiile vor fi mai detaliate în cazul unor programe noi).<br />
(Motivele trebuie prezentate în cazul în care nu este posibilă prezentarea informaţiei <strong>privind</strong><br />
performanţa şi altei informaţii non-financiare).<br />
3. Presupuneri de bază <strong>privind</strong> implicaţiile bugetare:<br />
(Estimările cheltuielilor şi veniturilor, unde va fi posibil, urmează a fi justificate şi explicate în mod<br />
corespunzător împreună cu alte date <strong>privind</strong> volumul şi preţurile – de exemplu numărul preconizat de<br />
beneficiari de asistenţă socială şi suma pe beneficiar. Presupunerile ce stau la baza caluculelor<br />
cheltuielilor urmează a fi incluse în justificare).<br />
4. Calitatea datelor<br />
(Discuţii <strong>privind</strong> identificarea surselor interne şi externe de date: de exemplu, (i) dacă există definiţii<br />
convenite pentru fiecare indicator, (ii) modul în care sunt colectate datele; (iii) dacă este cunoscut<br />
modul iniţial de colectare, înregistrarea datelor <strong>privind</strong> performanţa, procesarea şi agregarea datelor<br />
<strong>privind</strong> performanţa; (iv) cine este responsabil de colectarea, procesarea şi agregarea iniţială a<br />
datelor).<br />
4.3.3 Fondurile asigurării obligatorii de asistenţă medicală<br />
Compania Naţională de Asigurări în Medicină elaborează şi prezintă Ministerului Sănătăţii<br />
proiectul FAOAM pe anul următor şi estimările pentru următorii doi ani în conformitate cu<br />
cerinţele şi cu respectarea termenelor limită şi a formatelor stabilite în Circulara cu privire la<br />
<strong>elaborarea</strong> FAOAM. Cerinţele cu privire la conţinutul circularei este descris în secţiunea 4.2.3.<br />
La <strong>elaborarea</strong> FAOAM se va ţine cont de:<br />
• prognozele macro economice actualizate;<br />
• priorităţile de politică stipulate în strategia sectorială de cheltuieli;<br />
• tendinţele indicatorilor demografici şi a altor indicatori care caracterizează sistemul de<br />
ocrotire a sănătăţii, precum şi de;<br />
• indicaţiile şi cerinţele specifice incluse în Circulara cu privire la modul de elaborare a<br />
FAOAM.<br />
Veniturile FAOAM se estimează reieşind din obiectivele de politică preconizate în domeniul<br />
primelor de asigurare obligatorie de asistenţă medicală şi fondul de remunerare a muncii<br />
prognozat, precum şi analiza tendinţelor recente în ce priveşte alte încasări de venituri.<br />
Volumul transferurilor de la bugetul de stat pentru FAOAM se determină în procesul estimării<br />
relaţiilor interbugetare cu bugetul de stat în conformitate cu normele legale. De regulă, se<br />
estimează ca cotă procentuală în raport cu cheltuielile <strong>bugetului</strong> de stat.<br />
Cheltuielile FAOAM se planifică în conformitate cu normele legale în ce priveşte repartizarea<br />
şi utilizarea mijloacelor financiare, acumulate în FAOAM.<br />
117
După examinarea proiectului preliminar al FAOAM prezentat de CNAM, Ministerul Sănătăţii<br />
elaborează nota informativă şi prezintă proiectul FAOAM spre examinare Ministerului<br />
Finanţelor pe suport de hârtie şi în format electronic în conformitate cu cerinţele solicitate şi cu<br />
respectarea datelor limită prevăzute în Circulara cu privire la modul de elaborare a FAOAM.<br />
Tabelul 4.3 oferă formatul de prezentare a proiectului FAOAM pe anul viitor şi a estimărilor pe<br />
următorii doi ani şi cuprinde:<br />
A. Tabelul sinteză cu totalul pe venituri, cheltuieli şi surse de finanţare;<br />
B. Programele de cheltuieli ale FAOAM, inclusiv din contul transferurilor de la bugetul<br />
de stat;<br />
C. Indicatorii de performanţă pe fiecare program de cheltuieli.<br />
Tabelul 4.3<br />
Proiectul FAOAM, mii lei<br />
A. Sinteza FAOAM, mii lei<br />
Codul<br />
Sursa k2<br />
Autoritatea publică<br />
Grupul principal<br />
Org1<br />
F1<br />
Denumirea<br />
Codul AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
F2 F3 P1 P2 P3 ECO<br />
Executat<br />
Executat<br />
Aprobat<br />
Proiect<br />
Estimat<br />
Estimat<br />
VENITURI, total<br />
Inclusiv conform<br />
clasificaţiei economice<br />
(k6)<br />
,,,,,,,<br />
,,,,,,,<br />
CHELTUIELI şi ANF,<br />
total<br />
Inclusiv conform<br />
clasificaţiei economice<br />
(k2)<br />
…….<br />
DEFICIT (-) /<br />
EXCEDENT (+)<br />
FINANŢAREA<br />
Inclusiv conform<br />
clasificaţiei economice<br />
(k3)<br />
,,,,,,,<br />
,,,,,,,<br />
118
Denumirea<br />
Codul AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
F2 F3 P1 P2 P3 ECO<br />
Executat<br />
Executat<br />
Aprobat<br />
Proiect<br />
Estimat<br />
Estimat<br />
B. Sinteza programelor de cheltuieli ale FAOAM, mii lei<br />
Denumirea Codul AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
P1 P2 P3 Executat Executat Aprobat Proiect Estimat Estimat<br />
Cheltuieli, total<br />
Inclusiv conform clasificaţiei<br />
programelor<br />
Programul 1/Subprogramul<br />
1<br />
Programul<br />
/Sub/programul 1…n /<br />
Activitatea 1….n<br />
Programul 1/Subprogramul<br />
2….n<br />
……<br />
……<br />
C. Indicatorii de performanţă ai programelor FAOAM<br />
Codul<br />
Grupul principal<br />
Grupul funcţiei<br />
Sub-grupul funcţiei<br />
Programul<br />
Sub-programul<br />
I. Informaţie <strong>privind</strong> performanţa programului / sub-programului<br />
I.1 Descriere narativă<br />
Scopul<br />
Obiective pe termen mediu<br />
Descriere succintă<br />
I.2 Indicatori de performanţă<br />
(nefinanciari)<br />
Denumirea<br />
Unitatea<br />
de<br />
măsură<br />
AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
Executat Executat Planificat Proiect Estimat Estimat<br />
De<br />
rezul<br />
1.<br />
tat<br />
2.<br />
119
3.<br />
De<br />
produs<br />
1.<br />
2.<br />
3.<br />
De<br />
eficienţă<br />
1.<br />
2.<br />
3.<br />
II. Bugetul programului / sub-programului, mii lei<br />
Denumirea<br />
Codul<br />
P3<br />
AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
Executat Executat Aprobat Proiect Estimat Estimat<br />
Cheltuieli, total<br />
Inclusiv:<br />
Activitatea 1<br />
Activitatea 2<br />
…….<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent), AB-2 şi AB-1 – anii precedenţi anului de bază, AB+1 – anul viitor pentru care se<br />
elaborează bugetul; AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
Înainte de a prezenta proiectul FAOAM spre examinare Ministerului Finanţelor, Ministerul<br />
Sănătăţii în comun cu CNAM, va elabora nota informativă care va reflecta:<br />
• Legătura FAOAM cu politicile Guvernului în domeniul ocrotirii sănătăţii;<br />
• Descriere succintă a programelor FAOAM;<br />
• Presupuneri de bază <strong>privind</strong> estimările veniturilor şi chetuielilor;<br />
• Informaţie <strong>privind</strong> disponibilitatea şi calitatea datelor;<br />
• Altă informaţie relevantă.<br />
Boxa 4.4 prezintă formatul ce trebuie utilizat pentru a explica şi justifica proiectul FAOAM.<br />
Boxa 4.4. Formă pentru explicaţii şi justificări – Proiectul FAOAM<br />
1. Politicile Guvernului în domeniul asigurărilor obligatorii de asistenţă medicală:<br />
(Descrierea măsurilor planificate ale politicii Guvernului în domeniul asigurării obligatorii de asistenţă<br />
medicală)<br />
2. Sinteza programelor:<br />
(Structura programelor, legăturile posibile cu programele Ministerului Sănătăţii, referire la Documentul<br />
<strong>privind</strong> prognozele CBTM şi strategia sectorială de chetuieli, descriere succintă a fiecărui program).<br />
(Explicaţiile vor fi mai detaliate în cazul unor programe noi).<br />
(Motivele trebuie prezentate în cazul în care nu este posibilă prezentarea informaţiei <strong>privind</strong> performanţa şi<br />
altei informaţii non-financiare).<br />
3. Presupuneri de bază <strong>privind</strong> consecinţele bugetare:<br />
(Estimările cheltuielilor şi veniturilor, unde va fi posibil, urmează a fi justificate şi explicate în mod<br />
corespunzător împreună cu alte date <strong>privind</strong> volumul şi preţurile – de exemplu numărul preconizat de<br />
beneficiari de asigurare medicală şii suma pe beneficiar. Presupunerile ce stau la baza caluculelor<br />
cheltuielilor urmează a fi incluse în justificare.<br />
4. Calitatea datelor:<br />
120
(Discuţii <strong>privind</strong> identificarea surselor interne şi externe de date: de exemplu, (i) dacă există definiţii<br />
convenite pentru fiecare indicator, (ii) modul în care sunt colectate datele; (iii) dacă este cunoscut modul<br />
iniţial de colectare, înregistrarea datelor <strong>privind</strong> performanţa, procesarea şi agregarea datelor <strong>privind</strong><br />
performanţa; (iv) cine este responsabil de colectarea, procesarea şi agregarea iniţială a datelor).<br />
4.3.4 Bugetele UAT<br />
În baza circularei Ministerului Finanţelor cu privire la <strong>elaborarea</strong> proiectului bugetelor UAT<br />
Direcţiile generale finanţe a UAT elaborează şi emit norme <strong>metodologic</strong>e cu privire la<br />
estimarea veniturilor şi cheltuielilor bugetelor UAT şi le com<strong>unic</strong>ă executorilor de buget de<br />
nivelul I şi II. Cerinţele cu privire la formatul şi conţinutul circularei este descris în secţiunea<br />
4.2.4.<br />
Executorii de buget elaborează şi prezintă Direcţiei generale finanţe a UAT<br />
propunerile/proiectele de buget în conformitate cu cerinţele stabilite în Circulara anuală <strong>privind</strong><br />
<strong>elaborarea</strong> bugetelor UAT şi cu respectarea termenelor limită de prezentare a acestora.<br />
Formatul de prezentare a propunerii de buget şi cerinţele cu privire la volumul şi calitatea<br />
informaţiilor necesare, care însoţesc propunerea de buget a UAT sunt analogice cerinţelor<br />
pentru executorii de buget finanţaţi de la bugetul de stat, expuse în capitolul 4.3.1. Propunerile<br />
de buget pentru investiţii capitale sunt parte integrantă a propunerii de buget şi se întocmesc şi<br />
se prezintă în mod similar propunerilor de buget pentru cheltuieli recurente.<br />
La planificarea veniturilor şi cheltuielilor bugetelor UAT se va ţine cont de:<br />
• analiza tendinţelor recente în domeniul veniturilor şi cheltuielilor,<br />
• obiectivele politicii fiscale şi impactul acestora asupra veniturilor;<br />
• activităţile preconizate pentru îmbunătăţirea administrării fiscale;<br />
• particularităţile estimării relaţiilor interbugetare între bugetele de nivelul I şi II;<br />
• politica şi priorităţile în domeniul cheltuielilor publice, inclusiv politicile sectoriale de<br />
cheltuieli asumate la nivel naţional.<br />
Pentru estimarea bazei fiscale a UAT, atît Direcţiile generale finanţe, cît şi autorităţile<br />
executive de nivelul I vor utiliza setul de formulare emise de către Ministerul Finanţelor prin<br />
Circulara anuală, care servesc drept suport <strong>metodologic</strong> pentru efectuarea estimărilor<br />
veniturilor în teritoriu.<br />
Pentru efectuarea analizelor necesare şi estimarea propunerilor de buget, executorii de buget<br />
pot solicita informaţii relevante de la serviciile desconcentrate în teritoriu ale autorităţilor<br />
publice centrale (de exemplu, date statisitice, fiscale, politici sectoriale, etc.).<br />
În temeiul circularei (notelor <strong>metodologic</strong>e) remise de către Direcţiile generale finanţe ale<br />
UAT, care conţine şi prevederi în ce priveşte relaţiile interbugetare între bugetele de nivelul II<br />
şi I, autorităţile executive de nivelul I elaborează pronosticul pe termen mediu al impozitelor,<br />
taxelor ce urmează a fi colectate pe teritoriul respectiv, estimările de cheltuieli ce urmează a fi<br />
suportate de la bugetul respectiv şi sursele de finanţare a deficitului. În procesul elaborării<br />
estimărilor de venituri şi cheltuieli, serviciul financiar al UAT de nivelul I poate solicita<br />
propuneri din partea executorilor de buget din teritoriul respectiv Propunerile executorilor de<br />
buget vor cuprinde atît pronosticul cheltuielilor bugetare necesare pentru realizarea funcţiilor şi<br />
sarcinilor instituţiei, cît şi, după caz, estimări <strong>privind</strong> veniturile proprii. Cheltuielile se vor<br />
121
estima în baza cheltuielilor medii pe an ce revin la o unitate de beneficiar pe categorii de<br />
cheltuieli, ţinînd cont de particularităţile specifice de estimare a unor cheltuieli, com<strong>unic</strong>ate<br />
prin intermediul notelor <strong>metodologic</strong>e remise de către Direcţiile generale finanţe ale UAT.<br />
Serviciul financiar al UAT de nivelul I generalizează şi analizează propunerile de buget ale<br />
executorilor de buget din teritoriu, estimează cadrul de resurse ale <strong>bugetului</strong> şi întocmeşte<br />
proiectul <strong>bugetului</strong> UAT de nivelul I, pe care îl prezintă spre examinare şi coordonare Direcţiei<br />
generale finanţe a UAT, în termenii stabiliţi în calendarul detaliat <strong>privind</strong> <strong>elaborarea</strong> bugetelor<br />
UAT, descris în capitolul 2.7.<br />
Respectiv, executorii de buget de nivelul II prezintă Direcţiei generale finanţe a UAT în<br />
termenii stabiliţi propunerile de buget pe anul bugetar următor şi estimările pentru următorii<br />
doi ani în conformitate cu cerinţele şi normele <strong>metodologic</strong>e <strong>privind</strong> estimarea veniturilor şi<br />
cheltuielilor expuse în circulară.<br />
Propunerile de buget prezentate vor fi însoţite de note informative, explicaţii şi calcule<br />
justificative.<br />
La <strong>elaborarea</strong> propunerilor/proiectelor de buget executorii de buget vor consulta instrucţiunile<br />
cu privire la utilizarea şi aplicarea sistemului informaţional de management financiar integrat,<br />
instrucţiunea cu privire la estimarea costurilor, precum şi alte instrucţiuni relevante. Circulara<br />
anuală cu privire la <strong>elaborarea</strong> bugetelor UAT, emisă de către MF, poate stabili instrucţiuni<br />
specifice în ce priveşte <strong>elaborarea</strong> şi prezentarea propunerilor/proiectelor de buget.<br />
Rezultatele calculelor <strong>privind</strong> estimarea bazei fiscale a UAT (pe fiecare impozit în parte,<br />
precum şi sinteza acestora, în baza formatului şi structurii formularului care se conţine în setul<br />
de formulare anexat la Circulara anuală), precum şi propunerile/proiectele de buget ale<br />
executorilor de buget de nivelul I şi II se introduc de către executorii de buget în sistemul<br />
informaţional.<br />
Direcţia generală finanţe a UAT examinează propunerile/proiectele de buget ale executorilor de<br />
buget de nivelul I şi II sub aspectul respectării cerinţelor şi procedurilor solicitate şi în sistemul<br />
informaţional generează sinteza proiectului <strong>bugetului</strong> UAT. Tabelul 4.4 oferă formatul<br />
standard de prezentare a sintezei proiectului de buget de către fiecare UAT în parte.<br />
Tabelul 4.4<br />
Sinteza proiectului de buget al UAT<br />
Sursa<br />
Codul<br />
UAT<br />
Codul AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
F2<br />
F1-<br />
P1-<br />
P3<br />
ECO<br />
Executat<br />
Executat<br />
Aprobat<br />
Proiect<br />
Estimat<br />
Estimat<br />
122
Codul AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
F2<br />
F1-<br />
P1-<br />
P3<br />
ECO<br />
Executat<br />
Executat<br />
Aprobat<br />
Proiect<br />
Estimat<br />
Estimat<br />
VENITURI, total<br />
Inclusiv conform clasificaţiei economice (k6)<br />
,,,,,,,<br />
,,,,,,,<br />
CHELTUIELI şi ANF, total<br />
Inclusiv conform clasificaţiei economice (k2)<br />
…….<br />
DEFICIT (-) / EXCEDENT (+)<br />
FINANŢAREA<br />
Inclusiv conform clasificaţiei economice (k3)<br />
,,,,,,,<br />
,,,,,,,<br />
Conducător /________________________/ _________________________/<br />
Şeful subdiviziunii responsabile de planificarea <strong>bugetului</strong> /___________________/_________________/<br />
Data prezentării _______________________<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent), AB-2 şi AB-1 – anii precedenţi anului de bază, AB+1 – anul viitor pentru care se<br />
elaborează bugetul; AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
Ca urmare a examinării propunerilor de buget şi audierilor bugetare, Direcţia generală finanţe<br />
şi respectiv, executorii de buget de nivelul I pot efectua ajustări la sinteza proiectului <strong>bugetului</strong><br />
UAT, înregistrînd în sistemul informaţional două versiuni ale sintezei proiectului <strong>bugetului</strong><br />
UAT:<br />
i. versiunea APL de nivelul I supusă ulterior aprobării de către autorităţile deliberative<br />
şi reprezentative respective;<br />
ii. versiunea Direcţiei generale finanţe, luată în calcul la estimarea relaţiilor<br />
interbugetare.<br />
Volumul transferurilor de la bugetele UAT de nivelul II către bugetele UAT de nivelul I<br />
aprobat de către Direcţia generală finanţe va fi luat în calcul la estimarea raporturilor<br />
interbugetare.<br />
Direcţiile generale finanţe ale UAT prezintă sinteza proiectelor bugetelor UAT la Ministerul<br />
Finanţelor conform unui grafic convenit.<br />
123
4.4 Analiza propunerilor/proiectelor de buget şi audierile bugetare<br />
4.4.1 Bugetul de stat<br />
Direcţiile de ramură din cadrul Ministerului Finanţelor verifică şi evaluează propunerile de<br />
buget prezentate de către autorităţile publice centrale în contextul respectării prevederilor<br />
Documentului <strong>privind</strong> prognozele CBTM şi Circularei <strong>privind</strong> <strong>elaborarea</strong> proiectului <strong>bugetului</strong><br />
de stat şi identifică toate genurile de neconsistenţe. În scopul oficializării procesului dat,<br />
direcţiile de ramură trebuie să utilizeze liste de verificare care acoperă toate aspectele cheie ale<br />
propunerilor de buget. Ca punct de reper în analiza propunerilor de buget, direcţiile de ramură<br />
pot aplica aceleaşi dimensiuni, utilizate de către instituţiile bugetare la <strong>elaborarea</strong> propunerilor<br />
de buget şi menţionate în anexa 13.A.<br />
Direcţiile de ramură sunt în drept să restituie propunerile de buget care nu sunt justificate şi/sau<br />
poate să solicite informaţii adiţionale referitor la propunerile care sunt justificate insuficient şi<br />
necesită argumentări ulterioare din partea autorităţilor publice vizate. Instituţiile respective<br />
trebuie să asigure prezentarea informaţiei solicitate în termenul limită stabilit de Ministerul<br />
Finanţelor.<br />
Unele aspecte specifice ce ţin de propunerile de buget parvenite din partea autorităţilor publice<br />
centrale, precum şi divergenţele identificate la etapa de analiză se soluţionează în timpul<br />
audierilor (discuţiilor) speciale organizate cu participarea conducerii Ministerului Finanţelor şi<br />
a conducerii APC respective. În timpul audierilor, reprezentanţii autorităţilor pblice înaintează<br />
argumentele proprii Ministerului Finanţelor. Ministerul Finanţelor examinează propunerile de<br />
buget prin prizma justificărilor acestora şi sugerează finanţarea cererilor suplimentare din<br />
contul economiilor ce ar putea fi identificate în bugetul APC/instituţiei bugetare solicitante sau<br />
propune reevaluarea priorităţilor ţinînd cont de priorităţile Guvernului.<br />
Audierile bugetare sau discuţiile pe marginea propunerilor / proiectelor de bugete trebuie să fie<br />
organizate cu respectarea următoarelor reguli:<br />
1. Baza pentru audieri o constituie agenda. Agenda se elaborează de către Direcţiile<br />
finanţelor de ramură respective din cadrul Ministerului Finanţelor şi se transmite<br />
autorităţii publice respective. Agenda va cuprinde o listă a problemelor sau întrebărilor<br />
nesoluţionate cu referinţă la propunerile de buget;<br />
2. Direcţiile finanţelor de ramură pregătesc materialele pentru audierile bugetare şi le<br />
prezintă conducerii Ministerului Finanţelor. Materialele vor conţine tabele analitice şi<br />
analize efectuate în vederea justificării poziţiei Ministerului Finanţelor;<br />
3. Pentru evitarea înţelegerii incorecte, personalul din cadrul Ministerului Finanţelor şi<br />
APC com<strong>unic</strong>ă neformal pe cît de mult posibil;<br />
4. Şedinţa de audieri bugetare începe cu aprobarea agendei. Dacă, în anumite<br />
circumstanţe mai complicate, APC sau MF consideră că este necesar de discutat<br />
anumite subiecte suplimentare, acestea se propun adăugător la agendă la începutul<br />
şedinţei de audieri cînd se aprobă agenda;<br />
5. Şedinţa de audieri este moderată de către conducerea Ministerului Finanţelor. La<br />
şedinţă participă în mod obligatoriu conducerea Ministerului Finanţelor şi conducerea<br />
APC. Deasemenea la şedinţă participă – din partea Ministerului Finanţelor - şefi de<br />
direcţii din cadrul Direcţiei generale sinteză bugetară, şefi ai direcţiilor de ramură, iar<br />
din partea APC – şeful direcţiei responsabile de planificarea <strong>bugetului</strong> din cadrul APC<br />
şi alte persoane relevante. În timpul audierilor bugetare APC respectiv şi Ministerul<br />
124
Finanţelor vor aduce argumente pro şi contra şi vor încerca sa soluţioneze toate<br />
divergenţele;<br />
6. La începutul şedinţei Ministerul Finanţelor prezintă o explicaţie succintă. Aceasta<br />
poate sugera revizuirea propunerii de buget dacă:<br />
a. Propunerea nu este acceptabilă prin prisma politicii fiscale generale sau a gestiunii<br />
eficiente a banilor publici şi/sau;<br />
b. Sumele incluse în proiectul propunerii de buget nu corespund obiectivelor<br />
politicilor care urmează a fi implementate.<br />
7. În timpul audierilor bugetare, conducerea APC argumentează problemele identificate şi<br />
prezintă Ministerului Finanţelor cazul propriu în ce priveşte soluţionarea problemelor.<br />
Conducerea APC prezintă explicaţii ulterioare şi clarificări pentru aspectele înaintate<br />
de Ministerul Finanţelor. Explicaţiile şi clarificările sunt susţinute pe cît de posibil prin<br />
informaţii şi analize atît de natură financiară, cît şi nefinanciară;<br />
8. Audierile bugetare se axează pe aspecte strategice şi nu se referă la numeroasele<br />
articole economice de cheltuieli sau aspecte minore;<br />
9. Solicitările noi de resurse suplimentare pentru iniţiativele care nu au fost propuse<br />
anterior la <strong>elaborarea</strong> CBTM, nu se discută în timpul audierilor;<br />
10. După finalizarea audierilor se pregăteşte un proces-verbal al şedinţei de audieri, care va<br />
cuprinde aspectele puse în discuţie, deciziile luate, precum şi divergenţele rămase cu<br />
Ministerul Finanţelor. Procesul verbal nu are statut legal sau de reglementare, scopul<br />
acestuia este doar de a raporta concluziile audierilor bugetare;<br />
11. Procesul verbal se elaborează de direcţia finanţelor de ramură respectivă din cadrul<br />
Ministerului Finanţelor şi se semnează atît de reprezentanţii Ministerului Finanţelor, cît<br />
şi ai APC;<br />
12. În principiu, rezultatul audierilor bugetare se reflectă în proiectul legii bugetare anuale,<br />
iar problemele nesolutionate se includ in Nota explicativa la proiectul <strong>bugetului</strong>;<br />
13. Divergenţele majore nesoluţionate se discută în cadrul examinarii proiectului de buget<br />
la Guvern.<br />
Formularul Procesului - verbal <strong>privind</strong> acordurile în cadrul audierilor şi divergenţele rămase<br />
este prezentat mai jos.<br />
Boxa 4.6. Formatul Procesului –verbal <strong>privind</strong> audierile bugetare<br />
Proiectul de buget pe anul<br />
Data audierii bugetare<br />
Denumirea APC<br />
Moderatorul şedinţei:<br />
Participanţi din partea APC : 1.<br />
2.<br />
3.<br />
Participanţi din partea Ministerului 1.<br />
Finanţelor:<br />
2.<br />
3.<br />
Concluzii principale: 1.<br />
2.<br />
3.<br />
125
Acorduri convenite: 1.<br />
2.<br />
3.<br />
Divergenţe rămase: 1.<br />
2.<br />
3.<br />
Anexă: Agenda şedinţei<br />
De rînd cu audierile bugetare, Ministerul Finanţelor organizează discuţii asupra proiectului<br />
<strong>bugetului</strong> de stat cu partenerii sociali.<br />
4.4.2 Bugetul Asigurărilor Sociale de Stat<br />
Direcţia finanţelor de ramură în comun cu Direcţia generală sinteza bugetară din cadrul<br />
Ministerului Finanţelor examinează proiectul BASS pe anul următor şi estimările pe următorii<br />
doi ani, luînd în consideraţie următoarele aspecte:<br />
• Respectarea cerinţelor stipulate în Circulara cu privire la <strong>elaborarea</strong> proiectului BASS;<br />
• Analiza executării BASS în anii precedenţi atît la venituri, cît şi la cheltuieli;<br />
• Asumările puse în baza prognozelor de venituri şi cheltuieli pe termen mediu şi corelarea<br />
acestora cu priorităţile Guvernului şi strategia sectorială de cheltuieli;<br />
• Examinarea balanţei BASS şi analiza implicaţiilor asupra cadrului general de resurse;<br />
• Analiza transferurilor de la bugetul de stat;<br />
• Corectitudinea calculelor, etc.<br />
Ministerul Finanţelor este în drept să restituie propunerile de buget care nu sunt justificate sau<br />
să solicite informaţii adiţionale referitor la propunerile care sunt justificate insuficient şi care<br />
necesită argumentări ulterioare.<br />
Unele aspecte specifice legate de proiectul BASS, precum şi divergenţele în ce priveşte<br />
stabilirea raporturilor interbugetare cu bugetul de stat se soluţionează în timpul audierilor<br />
speciale organizate cu participarea conducerii Ministerului Finanţelor, Ministerului Muncii,<br />
Protecţiei Sociale şi Familiei şi CNAS. În timpul audierilor, reprezentanţii Ministerului Muncii,<br />
Protecţiei Sociale şi Familiei, asistaţi de reprezentanţii de la CNAS, înaintează argumentele<br />
proprii Ministerului Finanţelor. Ministerul Finanţelor analizează propunerile prin prisma<br />
justificărilor acestora, face sugestii sau poate solicita reevaluarea proiectului de buget.<br />
Audierile pe marginea proiectului BASS au loc în conformitate cu procedurile descrise la<br />
capitolul 4.4.1.<br />
4.4.3 Fondurile Asigurărilor Obligatorii de Asistenţă Medicală<br />
Direcţia finanţelor de ramură în comun cu Direcţia generală sinteza bugetară din cadrul<br />
Ministerului Finanţelor examinează proiectul FAOAM pe anul următor şi estimările pe<br />
următorii doi ani, luînd în consideraţie următoarele aspecte:<br />
• Respectarea cerinţelor stipulate în Circulara cu privire la <strong>elaborarea</strong> proiectului FAOAM;<br />
• Analiza executării FAOAM în anii precedenţi atît la venituri, cît şi la cheltuieli;<br />
126
• Asumările puse în baza prognozelor de venituri şi cheltuieli pe termen mediu şi corelarea<br />
acestora cu priorităţile Guvernului şi strategia sectorială de cheltuieli;<br />
• Examinarea balanţei FAOAM, analiza implicaţiilor asupra cadrului general de resurse şi<br />
relaţiile cu bugetul de stat;<br />
• Corectitudinea calculelor, etc.<br />
Ministerul Finanţelor este în drept să restituie propunerile de buget care nu sunt justificate sau<br />
care sunt justificate insuficient şi necesită argumentări ulterioare.<br />
Unele aspecte specifice legate de proiectul FAOAM, precum şi divergenţele în ce priveşte<br />
stabilirea raporturilor interbugetare cu bugetul de stat, se soluţionează în timpul audierilor<br />
speciale organizate cu participarea conducerii Ministerului Finanţelor, Ministerului Sănătăţii şi<br />
CNAM. În timpul audierilor, reprezentanţii Ministerului Sănătăţii, asistaţi de reprezentanţii de<br />
la CNAM, înaintează argumentele proprii Ministerului Finanţelor. Ministerul Finanţelor<br />
analizează propunerile prin prisma justificărilor acestora, face sugetii sau poate solicita<br />
reevaluarea proiectului de buget.<br />
Audierile pe marginea proiectului FAOAM au loc în conformitate cu procedurile descrise la<br />
capitolul 4.4.1.<br />
4.4.4 Bugetele UAT<br />
Avînd în vedere principiul autonomiei financiare al UAT în conformitate cu legislaţia în<br />
vigoare, examinarea proiectelor de buget ale UAT la Ministerul Finanţelor are drept scop<br />
următoarele:<br />
• Determinarea volumului transferurilor pentru bugetele UAT de nivelul II, pentru a<br />
echilibra bugetele UAT şi a nivela posibilităţile financiare ale acestora;<br />
• Consolidarea şi integrarea informaţiei cu privire la bugetele UAT în estimările de prognoză<br />
<strong>privind</strong> bugetul public naţional.<br />
Examinarea proiectelor bugetelor UAT în cadrul Ministerului Finanţelor<br />
În conformitate cu calendarul bugetar Direcţia generală finanţe a UAT prezintă sinteza<br />
proiectului <strong>bugetului</strong> UAT la Ministerul Finanţelor.<br />
Prognoza veniturilor şi surselor de finanţare a bugetelor UAT, însoţită de calculele respective,<br />
se prezintă şi se discută cu Direcţia responsabilă de analiza veniturilor şi prognoza<br />
macrofinanciară din cadrul Ministerului Finanţelor. Se examinează corectitudinea evaluării<br />
bazei fiscale a UAT şi a estimărilor de venituri în corespundere cu obiectivele politicii fiscale şi<br />
se compară cu estimările proprii ale Ministerului Finanţelorelaborate în contextul CBTM.<br />
Proiectul bugetelor UAT la partea de cheltuieli se examinează de către diferite subdiviziuni ale<br />
Ministerului Finanţelor potrivit domeniilor patronate. Cheltuielile recurente se examinează de<br />
către Direcţiile finanţelor de ramură sub aspectul aplicării normativelor de cheltuieli şi<br />
respectării priorităţilor de politici stabilite la nivel naţional. Cheltuielile pentru investiţii<br />
capitale se examinează de către Direcţia responsabilă de domeniul investiţiilor capitale, luînd în<br />
consideraţie aspectele ce ţin de justificarea cheltuielilor pentru investiţii capitale.<br />
127
Direcţia bugetelor UAT analizează integral proiectele de buget ale UAT şi estimează<br />
raporturile interbugetare între bugetul de stat şi bugetele UAT de nivelul II, precum şi<br />
analizează particularităţile de estimare a raporturilor interbugetare între UAT de nivelul I şi II.<br />
Cerinţele generale în procesul examinării proiectelor bugetelor UAT sunt analogice celor de la<br />
bugetul de stat, care se descriu în capitolul 4.4.1. Formatul tabelelor pentru prezentarea<br />
calculelor la proiectul <strong>bugetului</strong> UAT se actualizează anual şi se prezintă în cadrul circularei<br />
anuale cu privire la <strong>elaborarea</strong> proiectelor de buget ale UAT, emisă de Ministerul Finanţelor.<br />
După examinare şi prezentare în cadrul subdiviziunilor respective ale Ministerului Finanţelor<br />
sinteza proiectelor bugetelor UAT înregistrată în sistemul informaţional se ajustează şi se<br />
produce o versiune nouă. Astfel, în rezultatul examinării proiectului bugetelor UAT în cadrul<br />
Ministerului Finanţelor, se produc două versiuni ale proiectului bugetelor UAT:<br />
iii. versiunea autorităţilor publice locale pentru aprobare ulterioară;<br />
iv. versiunea Ministerului Finanţelor, luată în calcul la estimarea transferurilor<br />
interbugetare.<br />
Direcţia bugetelor unităţilor administrativ-teritoriale este responsabilă de coordonarea generală<br />
a procesului de examinare a proiectelor bugetelor UAT, precum şi de organizarea audierilor<br />
bugetare cu autorităţile publice locale. Conform calendarului bugetar, Ministerul Finanţelor<br />
organizează audieri cu autorităţile administraţiei publice de nivelul II pe marginea proiectelor<br />
bugetelor UAT, în special asupra estimărilor de venituri şi cheltuieli care influenţează<br />
raporturile interbugetare. Audierile au loc în conformitate cu procedurile descrise la capitolul<br />
4.4.1. În rezultatul acestor discuţii, după caz, Ministerul Finanţelor şi Direcţiile generale finanţe<br />
ale UAT ajustează cadrul de resurse şi de cheltuieli a bugetelor UAT şi înregistrează versiunile<br />
respective ale proiectului bugetelor UAT în sistemul informaţional. Volumul actualizat al<br />
transferurilor de la bugetul de stat către bugetele UAT de nivelul II, se include în proiectul legii<br />
anuale a <strong>bugetului</strong> de stat.<br />
Ulterior Direcţiile generale finanţe ale UAT aplică aceeaşi procedură de ajustare a sintezei<br />
proiectului bugetelor UAT ca urmare a examinării proiectului legii <strong>bugetului</strong> de stat la Guvern<br />
şi ulterior la Parlament. Ajustările respective în proiectele de buget ale UAT de nivelul II şi I se<br />
efectuează în termenii stabiliţi în calendarul bugetar.<br />
Procesul de examinare a propunerilor/proiectelor de bugete şi de stabilire a relaţiilor<br />
interbugetare între bugetele UAT de nivelul I şi II urmează aceleaşi proceduri şi metode ca şi în<br />
cazul raporturilor cu bugetul de stat.<br />
4.5 Memorandumul bugetar şi proiectele bugetelor anuale<br />
Formatul de prezentare anuală a proiectelor bugetelor anuale cuprinde:<br />
• Memorandumul bugetar – prezintă perspectiva pe termen mediu a <strong>bugetului</strong> public<br />
naţional şi se elaborează de către Ministerul Finanţelor cu contribuţia altor autorităţi<br />
publice responsabile;<br />
• Proiectele de legi bugetare anuale – stabileşte reglementări specifice pentru gestionarea<br />
fiecărui component al <strong>bugetului</strong> public naţional şi cuprinde bugetele corespunzătoare pe<br />
anul următor. Bugetul de stat se elaborează de către Ministerul Finanţelor, bugetul<br />
asigurărilor sociale de stat – de către Ministerul Muncii, Protecţiei Sociale şi Familiei,<br />
Fondurile asigurării obligatorii de asistenţă medicală – de către Ministerul Sănătăţii.<br />
128
Structura şi formatul de prezentare a fiecărui document în parte se descriu în continuare.<br />
4.5.1 Memorandumul bugetar<br />
Definiţie<br />
Memorandumul bugetar reprezintă un document care stabileşte obiectivele politicii bugetarfiscale<br />
a Guvernului pe termen mediu şi analizează impactul financiar al acestora asupra<br />
<strong>bugetului</strong> public naţional. Acesta prezintă o analiză a tendinţelor recente de dezvoltare a<br />
economiei, evoluţiile pe termen mediu şi impactul asupra <strong>bugetului</strong>. Deasemenea<br />
Memorandumul oferă o sinteză cuprinzătoare a Bugetului Public Naţional şi a componentelor<br />
sale în perspectiva pe termen mediu.<br />
Memorandumul bugetar se elaborează anual în contextul documentaţiei bugetare şi este însoţit<br />
de proiectele legilor bugetare anuale pentru fiecare buget în parte.<br />
Structura Memorandumului bugetar<br />
Ministerul Finanţelor cu contribuţia altor autorităţi publice responsabile, elaborează proiectul<br />
Memorandumului bugetar şi îl prezintă Guvernului spre aprobare. Formatul Memorandumului<br />
bugetar este prezentat în boxa 4.6.<br />
Boxa 4.6. Formatul şi structura Memorandumului bugetar<br />
I: Introducere<br />
II: Evoluţiile economico - sociale recente<br />
(Această Secţiune plasează accentele pe evoluţiile economice recente şi pe consecinţele acestora pentru Moldova).<br />
1. Creşterea economică la nivel global, rata inflaţiei, consumul, contul curent, acumularea de capital,<br />
inclusiv Investiţiile Străine Directe:<br />
o<br />
Tabel: PIB, Rata inflaţiei, Cursul de schimb al monedei naţionale pentru principalele valute,<br />
indicatori ai balanţei comerciale: toate acestea pentru anul precedent (AB-1), rezultatele scontate<br />
pe anul curent (AB) şi prognozele pentru următorii trei ani (AB+1, AB+2 şi AB+3). (Tabel în<br />
Capitolul 3).<br />
2. Evoluţiile economiei:<br />
o<br />
Evoluţiile anului precedent (AB-1) rezultatele scontate ale anului curent (AB) şi prognozele pe<br />
termen mediu (AB+1,AB+2,AB+3);<br />
o<br />
Principalele riscuri asociate prognozării şi scenariile posibile.<br />
III: Priorităţile principale de politici<br />
(Această Secţiune include o descriere succintă a priorităţilor politicilor principale ce ţin de politica veniturilor şi politica<br />
cheltuielilor în anumite sectoare şi programe pentru anul bugetar viitor şi pentru următorii doi ani, precum şi impactul<br />
financiar al acestora. Se vor trece în revistă şi anumite activităţi concrete necesare pentru realizarea priorităţilor<br />
stabilite pentru următorul an bugetar).<br />
1. Principiile ce stau la baza priorităţilor de politici ;<br />
2. Descriere succintă şi explicaţii ce vizează priorităţile de politici pentru anul bugetar următor (AB+1) şi<br />
acţiunile considerate;<br />
3. Tabel generalizator <strong>privind</strong> priorităţile noi de politici:<br />
o<br />
descrierea măsurilor majore de cheltuieli şi venituri şi contribuţia acestora la realizarea obiectivelor<br />
129
o<br />
politice ale Guvernului;<br />
estimarea impactului acestor măsuri asupra <strong>bugetului</strong> pe termen mediu.<br />
IV: Bugetul Public Naţional<br />
(Această Secţiune cuprinde detalii ale cadrului finanaciar global, evoluţiile veniturilor şi cheltuielilor pe componentele<br />
Bugetului Public Naţional potrivit clasificaţiei economice şi funcţionale. Mai include Tabele de sinteză şi se axează pe<br />
Tabelele detaliate din Legile bugetare anuale).<br />
1. Cadrul macrofinanciar global:<br />
o<br />
o<br />
Prognozele revizuite şi actualizate în cadrul Documentaţiei bugetare<br />
Principalul tabel de sinteză: Valori nominale şi % din PIB: Venituri, Cheltuieli, Deficit/Excedenti,<br />
Datorii (tabel în Capitolul 3).<br />
2. Veniturile publice:<br />
o<br />
o<br />
Analiza executării veniturilor pe anul curent (AB) şi rezultatul aşteptat + explicaţii succinte;<br />
Prognoza veniturilor pentru anul următor (AB+1) şi pentru următorii doi ani + explicaţii succinte.<br />
3. Cheltuielile publice:<br />
• Componentele Bugetului Public Naţional: (Descriere succintă, parametrii bugetari principali,<br />
Structura, Principalele modificări comparativ cu anii precedenţ)<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
Bugetul de stat;<br />
FAOAM;<br />
BASS;<br />
Bugetele UAT.<br />
• Clasificaţia economică: (se vor menţiona principalele categorii economice de cheltuieli)<br />
o<br />
o<br />
Salarii – Descriere succintă, angajarea în sectorul public /politica de cadre (Total, Nr. de<br />
personal şi salariul mediu);<br />
Investiţii capitale – Descriere succintă, Priorităţile în domeniul investiţiilor capitale.<br />
• Clasificaţia funcţională:<br />
o<br />
Descriere succintă a structurii funcţionale cheltuielilor cu un accent sporit asupra sectoarelor<br />
de importanţă specială pentru noul an bugetar.<br />
4. Deficitul/excedentul <strong>bugetului</strong> şi finanţarea:<br />
• Descrierea succintă a asumărilor cu privire la balanţa <strong>bugetului</strong> public naţional şi finanţare, inclusiv<br />
pe tipuri de bugete<br />
• Tabel: Serii dinamice pînă în anul curent (AB) şi estimări pe termen mediu (în valori nominale şi %<br />
din PIB);<br />
5. Datoria publică:<br />
• Sumarul obiectivelor politicii în domeniul datoriei de stat (structura pe tipuri de creditori, asumări pe<br />
viitor)<br />
• Tabel: Serii dinamice pînă în anul curent (AB) şi estimări pe termen mediu (în valori nominale şi %<br />
din PIB);<br />
• Tabel: Scadenţa instrumentelor financiare.<br />
V: Reformele Managementului Finanţelor Publice<br />
(Această Secţiune generalizează succint progresul realizat în ce priveşte implementarea Reformelor în domeniul<br />
Managementului Finanţelor Publice şi cuprinde activităţile planificate pentru următorul an bugetar).<br />
• Sinteza reformelor desfăşurate pînă în prezent;<br />
• Acţiuni de reformă planificate pentru următorul an bugetar şi importanţa acestora.<br />
VI: Sinteza Bugetului de stat<br />
(Această Secţiune generalizează iniţiativele politicilor noi în cadrul Bugetului de stat şi descrie evoluţia cheltuielilor în<br />
anumite sectoare prioritare).<br />
130
• Principalele priorităţi de politici şi măsuri de politici cu implicaţii asupra <strong>bugetului</strong>;<br />
• Sinteza cadrului de resurse şi cheltuieli.<br />
VII: Sinteza relaţiilor interbugetare între bugetul de stat şi bugetele UAT<br />
(Această Secţiune generalizează succint sinteza veniturilor şi cheltuielilor bugetelor UAT şi descrie particularităţile<br />
estimării raporturilor interbugetare).<br />
• Cheltuielile bugetelor UAT;<br />
• Veniturile bugetelor UAT;<br />
• Raporturile interbugetare între bugetul de stat şi bugetele UAT;<br />
o<br />
Veniturile defalcate;<br />
o<br />
VIII: Sinteza BASS<br />
Transferurile interbugetare.<br />
(Această Secţiune generalizează succint veniturile şi cheltuielile BASS şi se referă la Legea bugetară separată care<br />
se transmite împreună cu acest Memorandum bugetar.)<br />
• Referinţă la propria Lege bugetară;<br />
• Principalele priorităţi de politici şi măsuri de politici cu implicaţii asupra <strong>bugetului</strong>;<br />
• Sinteza cadrului de resurse şi cheltuieli.<br />
IX: Sinteza FAOAM<br />
(Această Secţiune generalizează succint veniturile şi cheltuielile FAOAM şi se referă la Legea bugetară separată care<br />
se transmite împreună cu acest Memorandum bugetar).<br />
• Referinţă la propria Lege bugetară;<br />
• Principalele priorităţi de politici şi măsuri de politici cu implicaţii asupra <strong>bugetului</strong>;<br />
• Sinteza cadrului de resurse şi cheltuieli.<br />
X: Analiza şi gestiunea riscurilor bugetare<br />
(În această Secţiune se prezintă şi se descriu succint principalele tipuri de obligaţii condiţionate ce includ garanţiile,<br />
procesele judiciare etc).<br />
• Sinteza obligaţiilor condiţionate;<br />
• Descriere succintă a naturii obligaţiilor condiţionate.<br />
În versiunea de proiect Memorandumul poate include un sumar al divergenţelor nesoluţionate<br />
în cadrul audierilor bugetare şi recomandările Ministerului Finanţelor pe marginea acestor<br />
solicitări.<br />
Ministerul Finanţelor actualizează Memorandumul bugetar şi proiectul <strong>bugetului</strong> de stat în<br />
cazul în care Guvernul introduce anumite modificări ca urmare a discuţiilor pe marginea<br />
documentaţiei proiectului de buget în cadrul şedinţei Guvernului.<br />
Memorandumul bugetar se aprobă de către Guvern concomitent cu legile bugetare anuale. Se<br />
prezintă Parlamentului spre informare ca material de suport în cadrul dezbaterilor politice pe<br />
marginea proiectelor de bugete anuale.<br />
După aprobarea Memorandumului bugetar şi proiectului legii <strong>bugetului</strong> de stat la Guvern,<br />
Ministerul Finanţelor aduce la cunoştinţa autorităţilor publice locale conţinutul<br />
131
Memorandumului bugetar aprobat şi com<strong>unic</strong>ă modificările în relaţiile interbugetare ca urmare<br />
a examinării proiectului <strong>bugetului</strong> de stat la Guvern.<br />
Anexe şi tabele<br />
Memorandumul bugetar va fi însoţit de o serie de tabele explicative, care vor oferi informaţii<br />
detaliate despre tendinţele veniturilor şi cheltuielilor pe termen mediu.<br />
Tabelul 4.5 oferă formatul de prezentare a cadrului de resurse pe fiecare component al<br />
<strong>bugetului</strong> public naţional.<br />
Tabelul 4.5<br />
Formatul de prezentare a cadrului de resurse pe fiecare componentă a BPN (mil.lei, % din PIB, % din total)<br />
Indicatori<br />
Codul AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
ECO<br />
Executat<br />
Executat<br />
Aprobat<br />
Scontat<br />
Proiect<br />
Estimat<br />
Estimat<br />
I.Venituri, total 1<br />
inclusiv conform clasificatiei economice<br />
(K2)<br />
II.Cheltuieli si ANF 2+3<br />
inclusiv conform clasificatiei economice<br />
(K2)<br />
III.Deficit<br />
IV.Finantare 4+5<br />
Active financiare 4<br />
Mijloace banesti 412<br />
Imprumuturi interne acordate 414<br />
Actiuni si alte forme de participare in 415<br />
capital in interiorul tarii si privatizare<br />
Angajamente 5<br />
Angajamentei interne 51<br />
VMS emise de Guvern 513<br />
Imprumuturi interne contractate 514<br />
Angajamente externe 52<br />
VMS pe piata externa 523<br />
Imprumuturi externe 524<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent), AB-2 şi AB-1 – anii precedenţi anului de bază, AB+1 – anul viitor pentru care se<br />
elaborează bugetul; AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
132
4.5.2 Proiectul <strong>bugetului</strong> de stat<br />
Concomitent cu <strong>elaborarea</strong> Memorandumului bugetar, Ministerul Finanţelor elaborează şi<br />
prezintă Guvernului proiectul legii <strong>bugetului</strong> de stat pe anul viitor şi estimările pentru următorii<br />
doi ani.<br />
Formatul de prezentare anuală a proiectului <strong>bugetului</strong> de stat cuprinde:<br />
• Proiectul hotărîrii Guvernului <strong>privind</strong> aprobarea proiectului legii <strong>bugetului</strong> de stat pe<br />
anul viitor;<br />
• Proiectul de lege a <strong>bugetului</strong> de stat pe anul viitor, care conţine:<br />
reglementari cu privire la aprobarea principalilor indicatori ai <strong>bugetului</strong> de stat, cum<br />
sunt: veniturile, cheltuielile, deficitul / excedentul şi finanţarea;<br />
reglementări specifice cu privire la aplicarea unor tipuri de impozite şi taxe, facilităţi<br />
fiscale şi alte reglementări specifice în domeniul veniturilor;<br />
reglementări specifice cu privire gestionarea cheltuielilor <strong>bugetului</strong> de stat, în special a<br />
unor cheltuieli prioritare cum sunt salariile, investiţiile capitale, etc;<br />
reglementări <strong>privind</strong> aprobarea limitelor stocului datoriei de stat;<br />
reglementări <strong>privind</strong> raporturile dintre bugetul de stat şi bugetele UAT;<br />
alte condiţii specifice de gestionare a <strong>bugetului</strong> de stat pentru anul bugetar respectiv ;<br />
Anexe.la Lege, care oferă detalii cu privire la structura veniturilor şi cheltuielilor<br />
<strong>bugetului</strong> de stat, programelor de cheltuieli ale autorităţilor publice centrale, investiţiile<br />
capitale şi alte informaţii relevante. Anexele la proiectul legii <strong>bugetului</strong> de stat cuprind<br />
indicatorii propuşi spre aprobare pentru anul bugetar pentru care se planifică bugetul,<br />
precum şi estimările pentru următorii doi ani. În anexe poate fi prezentată atît<br />
informaţie financiară, cît şi non-financiară, care necesită aprobarea prin legea anuală a<br />
<strong>bugetului</strong> de stat.<br />
• Nota informativă, care prezintă o descriere a particularităţilor în ce priveşte evoluţia şi<br />
structura <strong>bugetului</strong> pe anul următor. Deasemenea, nota informativă oferă informaţii în<br />
perspectiva pe termen mediu în conformitate cu textul corespunzător din Memorandumul<br />
bugetar. Structura notei informative cuprinde:<br />
Introducere, care oferă referinţa la cadrul legal în conformitate cu care se<br />
elaborează bugetul de stat;<br />
Contextul macroeconomic, care prezintă o informaţie sumară cu privire la<br />
evoluţiile recente şi prognoza principalilor indicatori macroeconomici, care stau la<br />
baza estimărilor <strong>bugetului</strong> anual;<br />
Analiza sumară a executării scontate a <strong>bugetului</strong> de stat în anul curent atît la<br />
venituri, cît şi la cheltuieli;<br />
Explicaţii cu privire la estimările de venituri şi cheltuieli pe anul pentru care se<br />
planifică bugetul (% din BPN, % în total);<br />
Descrierea modificărilor comparativ cu anul precedent (devierile +/-) şi a factorilor<br />
care le-au influenţat;<br />
Masuri de politici noi incluse în proiect şi impactul financiar;<br />
Raporturile între bugetul de stat şi alte componente ale sistemului bugetar, în<br />
special volumul şi structura transferurilor de la bugetul de stat;<br />
Descrierea programelor de cheltuieli ale autorităţilor publice centrale, finanţate de<br />
la bugetul de stat şi explicaţii cu privire la performanţa acestora în perspectiva pe<br />
termen mediu;<br />
Tabele şi anexe, ce oferă informaţii adiţionale relevante în vederea justificării<br />
proiectului <strong>bugetului</strong> de stat.<br />
133
Boxa 4.7 prezintă lista anexelor la legea anuală a <strong>bugetului</strong> de stat, precum şi a tabelelor<br />
explicative relevante. Anual această listă poate fi completată cu alte anexe relevante. Formatele<br />
tabelelor se conţin în Anexa 4.A.<br />
Boxa 4.7<br />
Anexe la Legea anuală a <strong>bugetului</strong> de stat şi tabele la Nota informativă<br />
Anexa 1<br />
Anexa 2<br />
Anexa 3<br />
Anexa 4<br />
Anexa 5<br />
Anexa 6<br />
Anexa 7<br />
Anexa 8<br />
Tabel 1<br />
Tabel 2<br />
Tabel 3<br />
Tabel 4<br />
Tabel 5<br />
Tabel 6<br />
Tabel 7<br />
Tabel 8<br />
Anexe la Legea anuală a <strong>bugetului</strong> de stat<br />
Indicatorii generali ai <strong>bugetului</strong> de stat conform clasificaţiei economice<br />
Veniturile <strong>bugetului</strong> de stat conform clasificaţiei economice<br />
Cheltuielile <strong>bugetului</strong> de stat pe APC conform clasificatiei programelor si economice<br />
Cheltuielile <strong>bugetului</strong> de stat pe APC şi sursa de acoperire<br />
Investiţiile capitale de la bugetul de stat pe APC<br />
Proiectele de investiţii capitale de la bugetul de stat finanţate prin intermediul bugetelor APL<br />
Bugetele institutiilor autonome incluse in bugetul de stat<br />
Transferurile din fondul de susţinere financiară a UAT<br />
Tabele la Nota informativă<br />
Structura <strong>bugetului</strong> de stat conform clasificaţiei economice<br />
Structura veniturilor <strong>bugetului</strong> de stat conform clasificaţiei economice<br />
Structura cheltuielilor <strong>bugetului</strong> de stat conform clasificaţiei funcţionale<br />
Structura cheltuielilor <strong>bugetului</strong> de stat conform clasificaţiei economice<br />
Cheltuielile APC, finanţate de la bugetul de stat, în bază de programe şi performanţă<br />
Sinteza proiectelor finanţate din surse externe, incluse în bugetul de stat<br />
Repartizarea investiţiilor capitale din bugetul de stat pe APC şi pe proiecte<br />
Repartizarea investiţiilor capitale din bugetul de stat pe APL şi proiecte<br />
4.5.3 Proiectul BASS<br />
Concomitent cu prezentarea informaţiei necesare pentru <strong>elaborarea</strong> Memorandumului bugetar,<br />
autoritatea publică centrală responsabilă de domeniul asigurărilor sociale de stat elaborează şi<br />
prezintă Guvernului proiectul BASS pe anul viitor şi estimările pentru următorii doi ani.<br />
Formatul de prezentare anuală a proiectului BASS cuprinde:<br />
• Proiectul hotărîrii Guvernului <strong>privind</strong> aprobarea proiectului legii <strong>bugetului</strong> de stat pe<br />
anul viitor;<br />
• Proiectul de lege a BASS pe anul viitor, care conţine:<br />
reglementari cu privire la aprobarea principalilor indicatori ai BASS, cum sunt:<br />
veniturile, cheltuielile, deficitul / excedentul şi finanţarea;<br />
reglementări specifice cu privire la calcularea şi plata contribuţiilor de asigurări<br />
sociale de către diferite categorii de contribuabili;<br />
reglementări specifice cu privire la mărimea, organizarea plăţilor şi finanţarea unor<br />
prestaţii sociale;<br />
reglementări specifice de gestionare a BASS pentru anul bugetar respectiv;<br />
Anexe la lege, care oferă detalii cu privire la structura veniturilor şi programelor de<br />
cheltuieli, condiţiile de calculare şi de transferare a contribuţiilor de asigurare<br />
socială, etc. Anexele la proiectul legii BASS cuprind indicatorii propuşi spre<br />
aprobare pentru anul bugetar pentru care se planifică bugetul, precum şi estimările<br />
134
pentru următorii doi ani. În anexă poate fi prezentată atît informaţie financiară, cît<br />
şi non-financiară, care necesită aprobarea prin legea anuală a BASS;<br />
• Nota informativă, care prezintă o descriere succintă a particularităţilor BASS pe anul<br />
bugetar următor, precum şi oferă informaţii în perspectiva pe termen mediu în conformitate<br />
cu textul corespunzător din Memorandumul bugetar. Structura notei informative cuprinde:<br />
Introducere, care oferă referinţa la cadrul legal în conformitate cu care se<br />
elaborează BASS;<br />
Analiza sumară a executării scontate a BASS în anul curent atît la venituri, cît şi la<br />
cheltuieli;<br />
Explicaţii cu privire la estimările de venituri şi cheltuieli pe anul pentru care se<br />
planifică bugetul (% din BPN, % în total);<br />
Descrierea modificărilor comparativ cu bugetul aprobat pe anul curent (devierile<br />
+/-) şi a factorilor care le-au influenţat;<br />
Masuri de politici noi incluse în proiect şi impactul financiar;<br />
Raporturile între BASS şi alte componente ale sistemului bugetar, în special<br />
volumul şi structura transferurilor de la bugetul de stat;<br />
Descrierea programelor de cheltuieli ale BASS şi explicaţii cu privire la numărul<br />
beneficiarilor, structura şi volumul prestaţiilor sociale (sau modificări în lista<br />
acestora) acoperite de cheltuielile BASS;<br />
Tabele şi anexe, ce oferă informaţii adiţionale relevante în vederea justificării<br />
proiectului BASS conform prevederilor prezentei metodologii.<br />
Boxa 4.8 prezintă lista anexelor la legea anuală a BASS, precum şi a tabelelor explicative<br />
relevante. Anual această listă poate fi completată cu alte anexe relevante. Formatele tabelelor<br />
se conţin în Anexa 4.B.<br />
Boxa 4.8<br />
Anexe la Legea anuală a BASS şi tabele la Nota informativă<br />
Anexe la Legea anuală a BASS<br />
Anexa 1 Sinteza BASS conform clasificaţiei economice<br />
Anexa 2 Programele de cheltuieli ale BASS<br />
Anexa 3 Categoriile de plătitori şi tarifele contribuţiilor de asigurări sociale de stat<br />
Tabele la Nota informativă<br />
Tabel 1 Structura BASS conform clasificaţiei economice (% în total, devieri +/-)<br />
Tabel 2 Structura BASS pe programe de cheltuieli (% în total, devieri +/-)<br />
Tabel 3 Descifrarea cheltuielilor BASS în bază de programe şi performanţă<br />
Tabel 4 Informaţie <strong>privind</strong> schemele prestaţiilor sociale<br />
Tabel 5 Informaţie <strong>privind</strong> numărul beneficiarilor şi prestaţia medie<br />
Tabel 6 Cheltuieli pentru întreţinerea CNAS şi efectivul de personal<br />
4.5.4 Proiectul FAOAM<br />
Concomitent cu prezentarea informaţiei necesare pentru <strong>elaborarea</strong> Memorandumului bugetar,<br />
autoritatea publică centrală responsabilă de domeniul asigurărilor sociale de stat elaborează şi<br />
prezintă Guvernului proiectul BASS pe anul viitor şi estimările pentru următorii doi ani.<br />
Formatul de prezentare anuală a proiectului FAOAM cuprinde:<br />
• Proiectul hotărîrii Guvernului <strong>privind</strong> aprobarea proiectului legii <strong>bugetului</strong> de stat pe<br />
anul viitor;<br />
135
• Proiectul de lege a FAOAM pe anul viitor, care conţine:<br />
reglementari cu privire la aprobarea principalilor indicatori ai FAOAM, cum sunt:<br />
veniturile, cheltuielile, deficitul / excedentul şi finanţarea;<br />
reglementări cu privire la mărimea primelor de asigurare obligatorie de asistenţă<br />
medicală pentru diferite categorii de persoane;<br />
reglementari specifice de gestionare a FAOAM pentru anul bugetar respectiv;<br />
anexe la lege, care oferă detalii cu privire la structura veniturilor şi programelor de<br />
cheltuieli, etc. Anexele la proiectul legii FAOAM cuprind indicatorii propuşi spre<br />
aprobare pentru anul bugetar pentru care se planifică bugetul, precum şi estimările<br />
pentru următorii doi ani. În anexă poate fi prezentată atît informaţie financiară, cît<br />
şi non-financiară, care necesită aprobare prin legea anuală a FAOAM;<br />
• Nota informativă, care prezintă o descriere succintă a particularităţilor FAOAM pe anul<br />
bugetar următor, precum şi oferă informaţii în perspectiva pe termen mediu în conformitate<br />
cu textul corespunzător din Memorandumul bugetar. De regulă, structura notei informative<br />
cuprinde:<br />
Introducere, care oferă referinţa la cadrul legal în conformitate cu care se<br />
elaborează FAOAM;<br />
Analiza sumară a executării scontate a FAOAM în anul curent atît la venituri, cît şi<br />
la cheltuieli;<br />
Explicaţii cu privire la estimările de venituri şi cheltuieli pe anul pentru care se<br />
planifică bugetul (% în BPN, % in total);<br />
Descrierea modificărilor comparativ cu cele aprobate pentru anul curent (devierile<br />
+/-) şi a factorilor care le-au influenţat;<br />
Raporturile între FAOAM şi alte componente ale sistemului bugetar, în special<br />
volumul transferurilor de la bugetul de stat;<br />
Masuri de politici noi incluse în proiect şi impactul financiar ;<br />
Descrierea programelor de cheltuieli raportate la FAOAM şi explicaţii cu privire la<br />
structura şi volumul serviciilor medicale (sau modificări în lista acestora) acoperite<br />
de cheltuielile FAOAM;<br />
Tabele şi anexe, ce oferă informaţii adiţionale relevante în vederea justificării<br />
proiectului FAOAM.<br />
Boxa 4.9 prezintă lista anexelor principale la legea anuală a FAOAM, precum şi a tabelelor<br />
explicative relevante. Anual această listă poate fi completată şi cu alte anexe relevante.<br />
Formatele tabelelor se conţin în Anexa 4.C.<br />
Boxa 4.9<br />
Anexe la Legea anuală a FAOAM şi tabele la Nota informativă<br />
Anexe la Legea anuală a FAOAM<br />
Anexa 1 Sinteza FAOAM conform clasificaţiei economice<br />
Anexa 2 Programele de cheltuieli ale FAOAM<br />
Tabele la Nota informativă<br />
Tabel 1 Structura FAOAM conform clasificaţiei economice (% in total, deviei +/-)<br />
Tabel 2 Structura FAOAM pe programe de cheltuieli (% în total, devieri+/-)<br />
Tabel 3 Descifrarea cheltuielilor FAOAM în bază de programe şi performanţă<br />
Tabel 4 Cheltuieli pentru întreţinerea CNAM şi efectivul de personal<br />
136
4.5.5 Proiectul de buget al UAT<br />
Proiectul de buget al UAT de nivelul I şi II se elaborează separat de către autorităţile executive<br />
ale UAT de nivelul I şi II.<br />
Autoritatea executivă a UAT de nivelul I sau II prezintă, printr-o dispoziţie, proiectul <strong>bugetului</strong><br />
UAT pe anul viitor şi estimările pentru următorii doi ani spre examinare şi aprobare autorităţii<br />
reprezentative şi deliberative respective, în termenii stabiliţi în calendarul <strong>privind</strong> <strong>elaborarea</strong><br />
bugetelor UAT.<br />
Proiectul <strong>bugetului</strong> UAT de nivelul I sau II prezentat spre aprobare autorităţii reprezentative şi<br />
deliberative respective include:<br />
• Proiectul deciziei autorităţii reprezentative şi deliberative <strong>privind</strong> aprobarea <strong>bugetului</strong>;<br />
• Anexele la proiectul deciziei, în care se vor reflecta:<br />
Veniturile şi cheltuielile <strong>bugetului</strong> respectiv;<br />
Mijloacele speciale preconizate a fi încasate în bugetul UAT, inclusiv<br />
Nomenclatorul lucrărilor şi mărimea taxelor la serviciile prestate contra plată de<br />
instituţiile publice, finanţate de la bugetul UAT respectiv;<br />
Fondurile speciale;<br />
Tipurile şi cotele taxelor locale ce vor fi încasate în bugetul respectiv (doar în<br />
cazul UAT de nivelul I);<br />
Normativele defalcărilor de la veniturile generale de stat la bugetele UAT (doar în<br />
cazul UAT de nivelul II);<br />
Transferurile de la bugetul UAT de nivelul II la bugetele UAT de nivelul I (doar în<br />
cazul UAT de nivelul II);<br />
Sinteza investiţiilor capitale ale <strong>bugetului</strong> UAT, inclusiv din contul transferurilor<br />
de la bugetul de stat;<br />
Efectivul limită al statelor de personal din instituţiile publice finanţate de la bugetul<br />
respective;<br />
Alte date adiţionale necesare pentru examinarea proiectului <strong>bugetului</strong> UAT;<br />
• Nota informativă la proiectul <strong>bugetului</strong> UAT .<br />
Boxa 4.10 prezintă lista anexelor principale la bugetul anual al UAT, precum şi a tabelelor<br />
explicative relevante. Această listă poate fi completată şi cu altă informaţie relevantă la<br />
discreţia autorităţilor publice locale. În anexe se vor reflecta indicatorii propuşi spre aprobare<br />
pentru anul bugetar respectiv şi estimările pentru următorii doi ani. Formatele tabelelor se<br />
conţin în Anexa 4.C<br />
137
Boxa 4.10<br />
Anexe la bugetul anual al UAT şi tabele la Nota informativă<br />
Anexe la bugetul anual al UAT<br />
Anexa 1 Indicatorii generali ai <strong>bugetului</strong> UAT conform clasificaţiei economice<br />
Anexa 2 Veniturile <strong>bugetului</strong> UAT conform clasificaţiei economice<br />
Anexa 3 Cheltuielile <strong>bugetului</strong> UAT conform clasificaţiei funcţionale<br />
Anexa 4 Normativele defalcărilor de la veniturile generale de stat pentru bugetele UAT de nivelul I<br />
(doar în cazul UAT de nivelul II)<br />
Anexa 5 Transferurile de la bugetul UAT de nivelul II către bugetele UAT de nivelul I (doar în cazul<br />
UAT de nivelul II)<br />
Anexa 6 Sinteza investiţiilor capitale ale <strong>bugetului</strong> UAT<br />
Anexa 7 Nomenclatorul lucrărilor şi mărimea taxelor la serviciile prestate contra plată de instituţiile<br />
publice, finanţate de la bugetul UAT<br />
Anexa 8 Efectivul limită a statelor de personal din instituţiile publice finanţate din bugetul UAT<br />
Tabele la Nota informativă<br />
Tabel 1 Sinteza <strong>bugetului</strong> UAT, mii lei<br />
Tabel 2 Structura <strong>bugetului</strong> UAT (% în total, devieri +/-)<br />
Tabel 3 Structura cheltuielilor <strong>bugetului</strong> UAT conform clasificaţiei funcţionale (% în total, devieri +/-)<br />
4.6 Examinarea şi adoptarea bugetelor anuale<br />
4.6.1 Examinarea şi aprobarea bugetelor de către Guvern<br />
Guvernul examinează concomitent Memorandumul bugetar şi proiectele de legi a <strong>bugetului</strong> de<br />
stat, BASS şi FAOAM. În cadrul unei şedinţe speciale a Guvernului Ministrul Finanţelor şi,<br />
respectiv miniştrii responsabili de BASS şi FAOAM prezintă rapoarte asupra proiectelor de<br />
legi.<br />
La solicitarea Guvernului, autorităţile publice centrale responsabile de <strong>elaborarea</strong> bugetelor<br />
respective prezintă informaţii sau explicaţii adiţionale. În procesul discuţiilor se iau decizii<br />
asupra divergenţelor nesoluţionate la etapa de elaborare a proiectelor de legi.<br />
Guvernul decide aprobarea legilor bugetare anuale sau poate solicita includerea<br />
amendamentelor la proiectele de legi anuale şi la Memorandumul bugetar. Ca urmare a<br />
deciziilor luate, autorităţile publice centrale responsabile de <strong>elaborarea</strong> bugetelor ajustează<br />
proiectele de legi, după care. Guvernul emite decizia de aprobare a proiectelor legilor bugetare<br />
anuale şi de prezentare a acestora Parlamentului.<br />
4.6.2 Examinarea şi adoptarea legilor bugetare anuale de către Parlament<br />
Guvernul în termenii stabiliţi prezintă Parlamentului proiectele de legi a <strong>bugetului</strong> de stat, a<br />
BASS şi a FAOAM, însoţite de notele informative respective şi de Memorandumul bugetar.<br />
Calendarul detaliat de elaborare a <strong>bugetului</strong> de stat este descris în capitolul 2.3 al <strong>Setul</strong>ui.<br />
Examinarea bugetelor anuale la Parlament are loc atît în comisiile parlamentare, cît şi în cadrul<br />
şedinţelor plenare ale Parlamentului.<br />
138
Comisiile permanente ale Parlamentului examinează proiectele legilor bugetare anuale şi<br />
prezintă avizele Comisiei pentru buget şi finanţe. În baza avizelor comisiilor permanente şi a<br />
propriei sale examinări, Comisia pentru buget şi finanţe întocmeşte raportul şi lista de<br />
recomandări asupra proiectelor de legi bugetare anuale şi le prezintă Parlamentului la datele<br />
stabilite de acesta.<br />
Parlamentul examinează proiectele legilor bugetare anuale, de regulă, în trei lecturi.<br />
În decursul primei lecturi, Parlamentul audiază raportul Guvernului şi coraportul Comisiei<br />
pentru buget şi finanţe asupra proiectului legii bugetare anuale respective şi discută direcţiile<br />
principale ale politicii bugetar-fiscale expuse în Memorandumul bugetar şi conceptul de bază al<br />
proiectului.<br />
În decursul lecturii a doua, Parlamentul examinează estimările principalilor indicatori ai<br />
<strong>bugetului</strong> – veniturile, cheltuielile şi deficitul sau excedentul bugetar, precum şi structura<br />
acestora.<br />
În decursul lecturii a treia, Parlamentul examinează alocaţiile detaliate pentru autorităţile<br />
publice, discută priorităţile de cheltuieli şi examinează alte detalieri din legea bugetară anuală.<br />
Legea bugetară anuală poate fi adoptată şi în a doua lectură, cu condiţia examinării<br />
chestiunilor, prevăzute pentru lectura a treia.<br />
În timpul audierilor în cadrul şedinţelor plenare ale Parlamentului, Ministerul Finanţelor şi,<br />
respectiv, autorităţile publice cemtrale responsabile de BASS şi FAOAM, identifică toate<br />
modificările propuse şi definitivează legile bugetare respective în mod corespunzător.<br />
4.6.3 Examinarea şi aprobarea bugetelor UAT<br />
Autoritatea reprezentativă şi deliberativă a UAT de nivelul I sau II examinează proiectul<br />
<strong>bugetului</strong> respectiv în două lecturi şi le aprobă în termenii stabiliţi în calendarul detaliat <strong>privind</strong><br />
<strong>elaborarea</strong> <strong>bugetului</strong> UAT, descris în capitolul 2.6 al <strong>Setul</strong>ui.<br />
În prima lectură, autoritatea reprezentativă şi deliberativă respectivă audiază şi examinează<br />
raportul autorităţii executive asupra proiectului <strong>bugetului</strong>, examinează şi aprobă volumul total<br />
al veniturilor şi cheltuielilor <strong>bugetului</strong> respectiv.<br />
În lectura a doua, autoritatea reprezentativă şi deliberativă examinează:<br />
a. Structura veniturilor;<br />
b. Cheltuielile, structura şi destinaţia lor;<br />
c. Balanţa <strong>bugetului</strong> şi sursele de finanţare;<br />
d. Normativele defalcărilor de la veniturile generale de stat la bugetele UAT (doar în<br />
cazul UAT de nivelul II);<br />
e. Transferurile de la bugetul UAT de nivelul II la bugetele UAT de nivelul I (doar în<br />
cazul UAT de nivelul II);<br />
f. Cuantumul fondului de rezervă (în caz că se formează în condiţiile legislaţiei în<br />
vigoare);<br />
g. Fondurile speciale;<br />
139
h. Priorităţile în ce priveşte finanţarea cheltuielilor;<br />
i. Sinteza investiţiilor capitale din bugetele UAT, inclusiv din contul transferurilor de la<br />
bugetul de stat;<br />
j. Efectivul limită al statelor de personal din instituţiile publice finanţate de la bugetul<br />
respectiv;<br />
k. Alte informaţii considerate a fi relevante pentru aprobare în bugetul UAT;<br />
Autoritatea reprezentativă şi deliberativă a UAT de nivelul I aprobă bugetul respectiv la un<br />
interval de cel mult 5 zile după aprobarea <strong>bugetului</strong> UAT de nivelul II.<br />
Pe parcursul a 10 zile după aprobarea bugetelor UAT de nivelul I şi II autorităţile executive ale<br />
UAT de nivelul I şi II prezintă o copie a deciziei <strong>privind</strong> aprobarea bugetelor UAT, precum şi<br />
bugetele aprobate spre generalizare Direcţiei generale finanţe.<br />
Ulterior direcţia generală finanţe prezintă sinteza bugetelor UAT aprobate Ministerului<br />
Finanţelor pentru consolidarea <strong>bugetului</strong> public naţional.<br />
Pe parcursul a maximum 30 de zile de la data publicării Legii <strong>bugetului</strong> de stat autorităţile<br />
executive ale UAT de nivelul I şi II efectuează ajustările de rigoare în bugetele UAT pentru a le<br />
aduce în conformitate cu prevederile legii anuale a <strong>bugetului</strong> de stat.<br />
140
Anexa 4-A: Formate la Legea anuală a<br />
<strong>bugetului</strong> de stat<br />
Anexe la Lege<br />
Anexe la legea anuală a <strong>bugetului</strong> de stat<br />
Anexa 1<br />
Anexa 2<br />
Anexa 3<br />
Anexa 4<br />
Anexa 5<br />
Anexa 6<br />
Indicatorii generali ai <strong>bugetului</strong> de stat conform clasificaţiei economice<br />
Veniturile <strong>bugetului</strong> de stat conform clasificaţiei economice<br />
Cheltuielile <strong>bugetului</strong> de stat pe APC conform clasificatiei programelor si economice<br />
Cheltuielile <strong>bugetului</strong> de stat pe APC conform clasificaţiei funcţionale<br />
Investiţiile capitale de la bugetul de stat pe APC<br />
Proiectele de investiţii capitale de la bugetul de stat finanţate prin intermediul bugetelor APL<br />
Anexa 7<br />
Anexa 8<br />
Bugetele institutiilor autonome incluse in bugetul de stat<br />
Transferurile din fondul de susţinere financiară a UAT<br />
Anexa 1. Indicatorii generali ai <strong>bugetului</strong> de stat conform clasificaţiei economice<br />
mii lei<br />
Indicatori Codul AB+1 AB+2 AB+3<br />
proiect estimat estimat<br />
VENITURI 1<br />
CHELTUIELI ŞI ACTIVE NEFINANCIARE 2+3<br />
DEFICIT 1-(2+3)<br />
FINANŢARE 4+5<br />
Inclusiv conform clasificaţiei economice k3<br />
…..<br />
…..<br />
Abrevieri: AB+1 - anul viitor pentru care se elaborează bugetul, AB+2 şi AB+3 - anii următori anului pentru care<br />
se elaborează bugetul.<br />
Anexa 2. Veniturile <strong>bugetului</strong> de stat conform clasificaţiei economice<br />
mii lei<br />
Indicatori Codul AB+1 AB+2 AB+3<br />
Eco k4 proiect estimat estimat<br />
Venituri 1<br />
Venituri fiscale (111,114,115) 11<br />
141
……..<br />
Granturi (131, 132, 133, 134) 13<br />
….<br />
Venituri nefiscale (141, 142, 143, 144) 14<br />
……<br />
Abrevieri: AB+1 - anul viitor pentru care se elaborează bugetul, AB+2 şi AB+3 - anii următori anului pentru care<br />
se elaborează bugetul.<br />
Anexa 3. Cheltuielile <strong>bugetului</strong> de stat pe APC conform clasificatiei programelor si economice<br />
mii lei<br />
Indicatori Codul AB+1 AB+2 AB+3<br />
proiect estimat estimat<br />
Cheltuieli 1<br />
Cheltuieli recurente (2+3)-319<br />
cheltuieli de personal 21<br />
Investitii capitale 319<br />
APC 1<br />
Cheltuieli recurente (2+3)-319<br />
cheltuieli de personal 21<br />
Investitii capitale 319<br />
Sectorul 1 7<br />
Programul /subprogramul 1, 8004<br />
Programul /subprogramul 2…n 8005<br />
Sectorul 2 9<br />
Programul /subprogramul 1, 8804<br />
Programul /subprogramul 2…n 8805<br />
APC 2<br />
Cheltuieli recurente (2+3)-319<br />
cheltuieli de personal 21<br />
Investitii capitale 319<br />
Sectorul 1 7<br />
Programul /subprogramul 1, 8004<br />
Programul /subprogramul 2 8005<br />
Sectorul 2 9<br />
Programul /subprogramul 1, 8804<br />
Programul /subprogramul 2 8805<br />
Abrevieri: AB+1 - anul viitor pentru care se elaborează bugetul, AB+2 şi AB+3 - anii următori anului pentru care<br />
se elaborează bugetul.<br />
142
Anexa 4. Cheltuielile <strong>bugetului</strong> de stat pe APC conform clasificaţiei funcţionale<br />
Mii lei<br />
AB+1 proiect AB+2 estimat AB+3 estimat<br />
Indicatori Codul inclusiv: inclusiv: inclusiv:<br />
Org1 F3 Total<br />
Venituri<br />
generale<br />
Venituri<br />
proprii Total<br />
Venituri<br />
generale<br />
Venituri<br />
proprii Total<br />
Venituri<br />
generale<br />
Venituri<br />
proprii<br />
APC 1<br />
Sector 1<br />
Sector 2...n<br />
APC 2<br />
Sector 1<br />
Sector 2...n<br />
....<br />
APC N<br />
Sector 1<br />
Sector 2...n<br />
Abrevieri: AB+1 - anul viitor pentru care se elaborează bugetul, AB+2 şi AB+3 - anii următori anului pentru care<br />
se elaborează bugetul.<br />
Anexa 5. Investiţiile capitale de la bugetul de stat pe APC<br />
Mii lei<br />
AB+1 proiect AB+2 estimat AB+3 estimat<br />
Indicatori Code Inclusiv din surse: Inclusiv din surse: Inclusiv din surse:<br />
Org<br />
1 F k3 Total Interne Externe Total Interne Externe Total Interne Externe<br />
APC 1<br />
Sector 1<br />
Proiect 1<br />
Proiect 2<br />
…<br />
Sector 2...n<br />
Proiect 1<br />
Proiect 2<br />
…<br />
APC 2<br />
Sector 1<br />
Proiect 1<br />
Proiect 2<br />
…<br />
Sector 2<br />
Proiect 1<br />
Proiect 2<br />
…<br />
APC N<br />
......<br />
143
Abrevieri: AB+1 - anul viitor pentru care se elaborează bugetul, AB+2 şi AB+3 - anii următori anului pentru care<br />
se elaborează bugetul.<br />
Anexa 6. Investiţii capitale de la bugetul de stat pentru APL<br />
Mii lei<br />
Indicatori Codul AB+1 AB+2 AB+3<br />
Proiect Estimat Estimat<br />
APL 1<br />
Sectorul 1<br />
Proiectul 1<br />
Proiectul 2<br />
……<br />
Sectorul 2<br />
Proiectul 1<br />
Proiectul 2<br />
APL 2<br />
…<br />
Abrevieri: AB+1 - anul viitor pentru care se elaborează bugetul, AB+2 şi AB+3 - anii următori anului pentru care<br />
se elaborează bugetul.<br />
Anexa 7. Bugetele instituţiilor autonome incluse in bugetul de stat<br />
Mii lei<br />
…<br />
…<br />
Instituţia Codul AB+1 AB+2 AB+3<br />
Org1 Proiect Estimat Estimat<br />
Abrevieri: AB+1 - anul viitor pentru care se elaborează bugetul, AB+2 şi AB+3 - anii următori anului pentru care<br />
se elaborează bugetul.<br />
Anexa 8. Transferurile din fondul de susţinere financiară a UAT<br />
UAT 1<br />
UAT Codul Total<br />
Mii lei<br />
AB+1 proiect AB+2 estimat AB+3 estimat<br />
inclusiv pentru<br />
inclusiv pentru<br />
inclusiv pentru<br />
investitii<br />
investitii<br />
investitii<br />
capitale Total capitale Total capitale<br />
UAT 2<br />
UAT 3<br />
………<br />
Abrevieri: AB+1 - anul viitor pentru care se elaborează bugetul, AB+2 şi AB+3 - anii următori anului pentru care<br />
se elaborează bugetul.<br />
144
Tabele la nota informativă<br />
Tabele la Nota informativă<br />
Tabel 1 Structura <strong>bugetului</strong> de stat conform clasificaţiei economice (% în total, devieri +/-)<br />
Tabel 2<br />
Tabel 3<br />
Tabel 4<br />
Tabel 5<br />
Tabel 6<br />
Tabel 7<br />
Tabel 8<br />
Structura veniturilor <strong>bugetului</strong> de stat conform clasificaţiei economice (% în total, devieri<br />
+/-)<br />
Structura cheltuielilor <strong>bugetului</strong> de stat conform clasificaţiei funcţionale (% în total, devieri<br />
+/-)<br />
Structura cheltuielilor <strong>bugetului</strong> de stat conform clasificaţiei economice (% în total, devieri<br />
+/-)<br />
Cheltuielile APC, finanţate de la bugetul de stat, în bază de programe şi performanţă<br />
Sinteza proiectelor finanţate din surse externe, incluse în bugetul de stat<br />
Repartizarea investiţiilor capitale din bugetul de stat pe APC şi pe proiecte<br />
Repartizarea investiţiilor capitale din bugetul de stat pe APL şi proiecte<br />
Tabelul 1. Structura <strong>bugetului</strong> de stat conform clasificaţiei economice (% în total, devieri +/-)<br />
AB-2 AB-1 AB AB+1 Devieri AB+2 AB+3<br />
Indicatori Codul Executat Executat Aprobat Proiect AB+1/AB Estimat Estimat<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
%<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
I.Venituri, total 1<br />
Inclusiv conform<br />
clasificaţiei economice<br />
(K4)<br />
II. Cheltuieli şi ANF 2+3<br />
Inclusiv conform<br />
clasificaţiei economice<br />
(K2)<br />
III. Deficit 1-<br />
(2+3)<br />
IV.Finanţarea 4+5<br />
145
Abrevieri: AB – anul de bază (curent), AB-2 şi AB-1 – anii precedenţi anului de bază, AB+1 – anul viitor pentru<br />
care se elaborează bugetul; AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
Tabelul 2. Structura veniturilor <strong>bugetului</strong> de stat conform clasificaţiei economice (k6)<br />
AB-2 AB-1 AB AB+1 Devieri AB+2 AB+3<br />
Indicatori Codul Executat Executat Aprobat Proiect AB+1/AB Estimat Estimat<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
%<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent), AB-2 şi AB-1 – anii precedenţi anului de bază, AB+1 – anul viitor pentru<br />
care se elaborează bugetul; AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
Tabelul 3. Structura cheltuielilor <strong>bugetului</strong> de stat conform clasificaţiei funcţionale<br />
AB-2 AB-1 AB AB+1 Devieri AB+2 AB+3<br />
Indicatori<br />
Cod<br />
ul<br />
Executat Executat Aprobat Proiect AB+1/AB Estimat Estimat<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
%<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent), AB-2 şi AB-1 – anii precedenţi anului de bază, AB+1 – anul viitor pentru<br />
care se elaborează bugetul; AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
Tabelul 4. Structura cheltuielilor <strong>bugetului</strong> de stat conform clasificaţiei economice (k4)<br />
AB-2 AB-1 AB AB+1 Devieri AB+2 AB+3<br />
146
Indicatori Codul Executat Executat Aprobat Proiect AB+1/AB Estimat Estimat<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
%<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent), AB-2 şi AB-1 – anii precedenţi anului de bază, AB+1 – anul viitor pentru<br />
care se elaborează bugetul; AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
Tabelul 5. Bugetul APC în bază de programe şi performanţă<br />
Codul<br />
Autoritatea publica<br />
Grupul funcţional (F3)<br />
Programul<br />
Sub-programul<br />
I. Descriere narativă (se completează de către executorul primar de buget înainte de a emite formularul pentru<br />
completare instituţiilor din subordine)<br />
Scop<br />
Obiective (pe termen mediu,<br />
cu accent sporit pe anul<br />
pentru care se aprobă<br />
programul)<br />
Descriere succintă<br />
II. Indicatori de<br />
performanţă<br />
Descriere<br />
Unitatea<br />
de<br />
măsură<br />
AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
Executat Executat Planificat Estimat Estimat Estimat<br />
De rezultat (se<br />
1.<br />
completează de<br />
către executorul<br />
primar de buget)<br />
2.<br />
3.<br />
De produs 1.<br />
147
2.<br />
3.<br />
1.<br />
De eficienţă<br />
2.<br />
3.<br />
III. Cheltuieli, mii lei<br />
Codul AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
Denumirea<br />
P3<br />
ECO<br />
Executat Executat Aprobat Proiect Estimat Estimat<br />
k6<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent), AB-2 şi AB-1 – anii precedenţi anului de bază, AB+1 – anul viitor pentru<br />
care se elaborează bugetul; AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
Tabelul 6. Sinteza proiectelor finanţate din surse externe, incluse în bugetul de stat<br />
Indicatori Codul Total inclusiv: Total inclusiv:<br />
împru<br />
împru<br />
Org1 F3 resurse granturi<br />
cheltuieli granturi<br />
muturi<br />
muturi<br />
mil. lei<br />
Mijloace<br />
băneşti la<br />
conturi<br />
(+/-)<br />
Tabelul 7. Distribuirea investiţiilor capitale de la bugetul de stat pe APC şi proiecte<br />
Codul AB aprobat AB+1proiect AB+2 estimat AB+3 estimat<br />
mil. lei<br />
APC/<br />
Proiectul<br />
(obiectul)<br />
Org1 F2<br />
Costul total<br />
de deviz<br />
Soldul<br />
costului de<br />
deviz la 1.01<br />
Prevăzut în<br />
buget<br />
Soldul<br />
costului de<br />
deviz la 1.01<br />
Total limita<br />
de cheltuieli<br />
Inclusiv pt<br />
pregătirea<br />
proiectului<br />
Soldul<br />
costului de<br />
deviz la 1.01<br />
Total limita<br />
de cheltuieli<br />
Inclusiv pt<br />
pregătirea<br />
proiectului<br />
Soldul<br />
costului de<br />
deviz la 1.01<br />
Total limita<br />
de cheltuieli<br />
Inclusiv pt<br />
pregătirea<br />
proiectului<br />
1 2 3<br />
4<br />
(2-3)<br />
5 6<br />
7<br />
(4-5)<br />
8 9<br />
10<br />
(7-8)<br />
11 12<br />
148
Abrevieri: AB – anul de bază (curent), AB+1 – anul viitor pentru care se elaborează bugetul; AB+2 şi AB+3 –<br />
anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
Tabelul 8. Distribuirea investiţiilor capitale de la bugetul de stat pe APL şi proiecte<br />
Codul AB aprobat AB+1proiect AB+2 estimat AB+3 estimat<br />
mil. lei<br />
UAT/<br />
Proiectul<br />
(obiectul)<br />
Org1 F2<br />
Costul total<br />
de deviz<br />
Soldul<br />
costului de<br />
deviz la 1.01<br />
Prevăzut în<br />
buget<br />
Soldul<br />
costului de<br />
deviz la 1.01<br />
Total limita<br />
de cheltuieli<br />
Inclusiv pt<br />
pregătirea<br />
proiectului<br />
Soldul<br />
costului de<br />
deviz la 1.01<br />
Total limita<br />
de cheltuieli<br />
Inclusiv pt<br />
pregătirea<br />
proiectului<br />
Soldul<br />
costului de<br />
deviz la 1.01<br />
Total limita<br />
de cheltuieli<br />
Inclusiv pt<br />
pregătirea<br />
proiectului<br />
1 2 3<br />
4<br />
(2-3)<br />
5 6<br />
7<br />
(4-5)<br />
8 9<br />
10<br />
(7-8)<br />
11 12<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent), AB+1 – anul viitor pentru care se elaborează bugetul; AB+2 şi AB+3 –<br />
anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
149
Anexa 4-B Formate la Legea anuală a BASS<br />
Anexe la Lege<br />
Anexe la Legea anuală a BASS<br />
Anexa 1 Sinteza BASS conform clasificaţiei economice<br />
Anexa 2 Programele de cheltuieli ale BASS<br />
Anexa 3 Categoriile de plătitori şi tarifele contribuţiilor de asigurări sociale de stat<br />
150
Anexa 1. Sinteza BASS conform clasificaţiei economice<br />
mii lei<br />
Indicatori<br />
Codul AB+1 AB+2 AB+3<br />
ECO proiect estimat estimat<br />
I.VENITURI, total 1<br />
Venituri fiscale 11+12<br />
Contribuţii individuale de asigurări sociale de stat<br />
obligatorii 1211<br />
Contribuţii de asigurări sociale de stat obligatorii virate<br />
de angajatori 1212<br />
Contribuţii de asigurări sociale de stat obligatorii<br />
individuale virate de persoanele neangajate 1213<br />
Venituri nefiscale 14<br />
Dobînzi primite 1411<br />
Amenzi aplicate de alte organe de stat 1434<br />
Alte venituri 1499<br />
Transferuri de la autorităţi publice centrale 1331<br />
II.CHELTUIELI ŞI ACTIVE NEFINANCIARE 2+3<br />
Cheltueili recurente (2+3)-319<br />
Cheltuieli de personal 21<br />
Servicii 22<br />
Dobinzi 24<br />
Subsidii 25<br />
Granturi 26<br />
Prestaţii sociale 27<br />
Alte cheltuieli 28<br />
Mijloace fixe 31<br />
Investitii capitale 319<br />
III.DEFICIT 1-(2+3)<br />
IV.FINANŢARE 4+5<br />
Active financiare 4<br />
Mijloace banesti 412<br />
VMS 413<br />
Angajamente 5<br />
Abrevieri: AB+1 - anul viitor pentru care se elaborează bugetul, AB+2 şi AB+3 - anii următori anului pentru care<br />
se elaborează bugetul.<br />
151
Anexa 2. Programele de cheltuieli ale BASS<br />
mii lei<br />
AB+1 proiect AB+2 estimat AB+3 estimat<br />
Indicatori<br />
Cheltuieli, total<br />
PROGRAMUL 1<br />
Sub-programul 1<br />
Codul în Inclusiv din: în Inclusiv din: în Inclusiv din:<br />
P2 total BASS BS total BASS BS total BASS BS<br />
Sub-programul 2....n<br />
PROGRAMUL 2<br />
Sub-programul 1<br />
Sub-programul 2....n<br />
……..<br />
……..<br />
PROGRAMUL N<br />
Sub-programul 1<br />
Sub-programul 2....n<br />
Abrevieri: AB+1 - anul viitor pentru care se elaborează bugetul, AB+2 şi AB+3 - anii următori anului pentru care<br />
se elaborează bugetul.<br />
Anexa 3. Categoriile de plătitori şi tarifele contribuţiilor de asigurări sociale de stat<br />
Categoria plătitorilor şi<br />
asigurţailor<br />
Tariful contribuţiei şi baza<br />
de calcul<br />
Termenul de virare<br />
Tipul de prestaţii asigurate<br />
AB+1 AB+2 AB+3<br />
Abrevieri: AB+1 - anul viitor pentru care se elaborează bugetul, AB+2 şi AB+3 - anii următori anului pentru care<br />
se elaborează bugetul<br />
Tabele la nota informativă<br />
Tabele la Nota informativă<br />
Tabel 1 Structura BASS conform clasificaţiei economice (% în total, devieri +/-)<br />
Tabel 2 Structura BASS pe programe de cheltuieli (% în total, devieri +/-)<br />
Tabel 3<br />
Tabel 4<br />
Tabel 5<br />
Tabel 6<br />
Descifrarea cheltuielilor BASS în bază de programe şi performanţă<br />
Informaţie <strong>privind</strong> schemele prestaţiilor sociale<br />
Informaţie <strong>privind</strong> numărul beneficiarilor şi prestaţia medie<br />
Cheltuieli pentru întreţinerea CNAS şi efectivul de personal<br />
Tabelul 1. Structura BASS conform clasificaţiei economice (% în total, devieri +-)<br />
152
AB-2 AB-1 AB AB+1 Devieri AB+2 AB+3<br />
Executat Executat Aprobat Proiect AB+1/AB Estimat Estimat<br />
Indicatori<br />
Codul<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
%<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
I.VENITURI, total 1<br />
Venituri fiscale 11+12<br />
Contribuţii<br />
individuale de<br />
asigurări<br />
sociale de stat<br />
obligatorii 1211<br />
Contribuţii de<br />
asigurări<br />
sociale de stat<br />
obligatorii<br />
virate de<br />
angajatori 1212<br />
Contribuţii de<br />
asigurări<br />
sociale de stat<br />
obligatorii<br />
individuale<br />
virate de<br />
persoanele<br />
neangajate 1213<br />
Venituri nefiscale 14<br />
Dobînzi primite 1411<br />
Amenzi aplicate<br />
de alte organe<br />
de stat 1434<br />
Alte venituri 1499<br />
Transferuri de la<br />
autorităţi publice<br />
centrale 1331<br />
II.CHELTUIELI ŞI<br />
ACTIVE<br />
NEFINANCIARE 2+3<br />
(2+3)<br />
Cheltueili recurente -319<br />
Cheltuieli de<br />
personal 21<br />
Servicii 22<br />
Dobinzi 24<br />
Subsidii 25<br />
Granturi 26<br />
Prestaţii sociale 27<br />
Alte cheltuieli 28<br />
Mijloace fixe 31<br />
Investitii capitale 319<br />
1-<br />
III.DEFICIT (2+3)<br />
153
Tabelul 1. Structura BASS conform clasificaţiei economice (% în total, devieri +-)<br />
AB-2 AB-1 AB AB+1 Devieri AB+2 AB+3<br />
Executat Executat Aprobat Proiect AB+1/AB Estimat Estimat<br />
Indicatori<br />
Codul<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
%<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
IV.FINANŢARE 4+5<br />
Active financiare 4<br />
Mijloace<br />
banesti 412<br />
VMS 413<br />
Angajamente 5<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent), AB-2 şi AB-1 – anii precedenţi anului de bază, AB+1 – anul viitor pentru<br />
care se elaborează bugetul; AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
Tabelul 2. Structura BASS pe programe de cheltuieli (% în total, devieri +-)<br />
AB-2 AB-1 AB AB+1 Devieri AB+2 AB+3<br />
Executat Executat Aprobat Proiect AB+1/AB Estimat Estimat<br />
Indicatori<br />
Codul<br />
P3<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
%<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
Cheltuieli, total<br />
Inclusiv din contul:<br />
Resurse proprii<br />
ale BASS<br />
Transferuri de<br />
la bugetul de<br />
stat<br />
Program /Subprogram<br />
/Activitate 1 …N<br />
Inclusiv din contul:<br />
Resurse proprii<br />
ale BASS<br />
Transferuri de<br />
la bugetul de<br />
stat<br />
……..<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent), AB-2 şi AB-1 – anii precedenţi anului de bază, AB+1 – anul viitor pentru<br />
care se elaborează bugetul; AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
Tabelul A4B.3<br />
Descifrarea cheltuielilor BASS pe programe şi performanţă<br />
Codul<br />
Grupul funcţional (F3)<br />
Programul<br />
Sub-programul<br />
I. Descriere narativă (se completează de către APC înainte de a emite formularul pentru completare instituţiilor<br />
154
din subordine)<br />
Scop<br />
Obiective<br />
(pe termen mediu, cu accent<br />
sporit pe anul pentru care se<br />
aprobă programul)<br />
Descriere succintă<br />
II. Indicatori de<br />
performanţă<br />
Descriere<br />
Unitatea<br />
de<br />
măsură<br />
AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
Executat Executat Planificat Estimat Estimat Estimat<br />
De rezultat (se<br />
completează de<br />
către executorul<br />
primar de buget)<br />
De produs<br />
De eficienţă<br />
1.<br />
2.<br />
3.<br />
1.<br />
2.<br />
3.<br />
1.<br />
2.<br />
3.<br />
III. Cheltuieli, mii lei<br />
Codul AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
Denumirea<br />
P3<br />
ECO<br />
Executat Executat Aprobat Proiect Estimat Estimat<br />
k6<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent), AB-2 şi AB-1 – anii precedenţi anului de bază, AB+1 – anul viitor pentru<br />
care se elaborează bugetul; AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
Tabelul A4B.4<br />
Informaţie <strong>privind</strong> schemele prestaţiilor sociale<br />
Denumirea Cadrul legal Categoriile<br />
de beneficiari<br />
Mărimea<br />
conform<br />
legislaţiei<br />
(lei, %...)<br />
Sursa de<br />
acoperire<br />
Periodicitatea<br />
plăţilor (lunar,<br />
trimestrial<br />
sau altfel)<br />
Mecanismul<br />
de plată (in<br />
bani sau<br />
servicii)<br />
A. Prestaţii finanţate din BASS<br />
B. Prestaţii finanţate din contul transferurilor de la bugetul de stat<br />
155
Tabelul A4B.5<br />
sociale<br />
Informaţie despre numărul beneficiarilor BASS şi mărimea medie a prestaţiilor<br />
Cod<br />
Numărul<br />
beneficiarilor<br />
, persoane<br />
Mărimea<br />
medie a<br />
prestaţiei, lei<br />
Numărul<br />
beneficiarilor,<br />
persoane<br />
Mărimea medie<br />
a prestaţiei, lei<br />
Numărul<br />
beneficiarilor,<br />
persoane<br />
Mărimea medie<br />
a prestaţiei, lei<br />
Numărul<br />
beneficiarilor,<br />
persoane<br />
Mărimea medie<br />
a prestaţiei, lei<br />
Numărul<br />
beneficiarilor,<br />
persoane<br />
Mărimea medie<br />
a prestaţiei, lei<br />
P3 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
executat aprobat proiect estimat estimat<br />
A. Prestaţii finanţate din veniturile proprii ale BASS<br />
Program/subprogram<br />
/activitate 1<br />
Program/subprogram<br />
/activitate 2<br />
B. Prestaţii finanţate din contul transferurilor de la bugetul de stat<br />
Program/subprogram<br />
/activitate 1<br />
Program/subprogram<br />
/activitate 2<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent), AB-1 – anul precedent anului de bază, AB+1 – anul viitor pentru care se<br />
elaborează bugetul; AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
Tabelul A4B.6<br />
Cheltuielile pentru întreţinerea CNAS şi efectivul de personal<br />
Indicatori<br />
1. Cheltuieli în total, mii lei<br />
Inclusiv conform clasificaţiei<br />
ecoomice (k4)<br />
....<br />
.....<br />
Codul<br />
AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
Executat Executat Aprobat Proiect Estimat Estimat<br />
2. Efectivul de personal, unităţi<br />
3. Salariul mediu lunar, lei<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (sau curent); AB-2 şi AB-1 - aniil precedenţi anului de bază; AB+1 - anul viitor<br />
pentru care se elaborează bugetul, AB+2 şi AB+3 - anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
156
Anexa 4-C. Formate la Legea anuală a FAOAM<br />
Anexe la Lege<br />
Anexe la Legea anuală a FAOAM<br />
Anexa 1<br />
Anexa 2<br />
Sinteza FAOAM conform clasificaţiei economice<br />
Programele de cheltuieli ale FAOAM<br />
Anexa 1. Sinteza FAOAM conform clasificaţiei economice<br />
Mii lei<br />
Indicatori Codul AB+1 AB+2 AB+3<br />
ECO Proiect Estimat Estimat<br />
I. VENITURI, total 1<br />
Venituri fiscale<br />
Prime de asigurare obligatorie de asistenţă medicală achitate 1221<br />
în mărime procentuală de către angajatori şi salariaţi<br />
Prime de asigurare obligatorie de asistenţă medicală achitate 1222<br />
în mărime fixă de către persoanele fizice rezidenţi ai RM<br />
Venituri nefiscale 14<br />
Dobînzi primite 1411<br />
Amenzi aplicate de alte organe de stat 1434<br />
Alte venituri 1499<br />
Transferuri de la alte autorităţi publice 1331<br />
II. CHELTUIELI ŞI ACTIVE NEFINANCIARE 2+3<br />
Inclusiv:<br />
Cheltuieli recurente (2+3)-319<br />
Cheltuieli de personal 21<br />
Servicii 22<br />
Dobînzi 24<br />
Alte cheltuieli 28<br />
Investiţii capitale 319<br />
III. DEFICIT / EXCEDENT 1-(2+3)<br />
IV. FINANŢARE 4+5<br />
Active financiare 4<br />
Mijloace băneşti 412<br />
Valori mibiliare de stat 413<br />
Angajamente 5<br />
Abrevieri: AB+1 - anul viitor pentru care se elaborează bugetul, AB+2 şi AB+3 - anii următori anului pentru care se<br />
elaborează bugetul.<br />
Anexa 2. Programele de cheltuieli ale FAOAM<br />
Mii lei<br />
Denumirea Codul AB+1 AB+2 AB+3<br />
P 2 Proiect Estimat Estimat<br />
157
Anexa 2. Programele de cheltuieli ale FAOAM<br />
Mii lei<br />
Denumirea Codul AB+1 AB+2 AB+3<br />
P 2 Proiect Estimat Estimat<br />
CHELTUIELI, total<br />
Inclusiv:<br />
PROGRAMUL 1<br />
Sub-programul 1<br />
Sub-programul 2....n<br />
PROGRAMUL 2<br />
Sub-programul 1<br />
Sub-programul 2....n<br />
……..<br />
……..<br />
PROGRAMUL N<br />
Sub-programul 1<br />
Sub-programul 2....n<br />
Abrevieri: AB+1 - anul viitor pentru care se elaborează bugetul, AB+2 şi AB+3 - anii următori anului pentru care se<br />
elaborează bugetul.<br />
Tabele la nota informativă<br />
Tabele la Nota informativă<br />
Tabel 1 Structura FAOAM conform clasificaţiei economice (% in total, deviei +/-)<br />
Tabel 2<br />
Tabel 3<br />
Tabel 4<br />
Structura FAOAM pe programe de cheltuieli (% în total, devieri+/-)<br />
Descifrarea cheltuielilor FAOAM în bază de programe şi performanţă<br />
Cheltuieli pentru întreţinerea CNAM şi efectivul de personal<br />
Tabelul A4C.1 Structura FAOAM conform clasificaţiei economice (% în total, devieri +/-)<br />
AB-2 AB-1 AB AB+1 Devieri AB+2 AB+3<br />
Executat Executat Aprobat Proiect AB+1/AB Estimat Estimat<br />
Indicatori<br />
Codul<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
I. VENITURI, total 1<br />
Venituri fiscale<br />
Prime de<br />
1221<br />
asigurare<br />
obligatorie de<br />
asistenţă<br />
medicală achitate<br />
în mărime<br />
procentuală de<br />
către angajatori şi<br />
salariaţi<br />
Prime de 1222<br />
asigurare<br />
158
AB-2 AB-1 AB AB+1 Devieri AB+2 AB+3<br />
Executat Executat Aprobat Proiect AB+1/AB Estimat Estimat<br />
Indicatori<br />
Codul<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
obligatorie de<br />
asistenţă<br />
medicală achitate<br />
în mărime fixă de<br />
către persoanele<br />
fizice rezidenţi ai<br />
RM<br />
Venituri nefiscale 14<br />
Dobînzi primite 1411<br />
Amenzi aplicate<br />
de alte organe de<br />
stat 1434<br />
Alte venituri 1499<br />
Transferuri de la alte 1331<br />
autorităţi publice<br />
II. CHELTUIELI ŞI 2+3<br />
ACTIVE<br />
NEFINANCIARE<br />
Cheltuieli recurente (2+3)-<br />
319<br />
Cheltuieli de 21<br />
personal<br />
Servicii 22<br />
Dobînzi 24<br />
Alte cheltuieli 28<br />
Investiţii capitale 319<br />
III. DEFICIT /<br />
1-<br />
EXCEDENT (2+3)<br />
IV. FINANŢARE 4+5<br />
Active financiare 4<br />
Mijloace băneşti 412<br />
Valori mibiliare de 413<br />
stat<br />
Angajamente 5<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent), AB-2 şi AB-1 – anii precedenţi anului de bază, AB+1 – anul viitor pentru care<br />
se elaborează bugetul; AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
Tabelul A4C.2 Structura FAOAM pe programe de cheltuieli (% în total, devieri +/-)<br />
AB-2 AB-1 AB AB+1 Devieri AB+2 AB+3<br />
Executat Executat Aprobat Proiect AB+1/AB Estimat Estimat<br />
Denumirea<br />
Codul<br />
P3<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
CHELTUIELI, total<br />
159
AB-2 AB-1 AB AB+1 Devieri AB+2 AB+3<br />
Executat Executat Aprobat Proiect AB+1/AB Estimat Estimat<br />
Denumirea<br />
Codul<br />
P3<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
mil. Lei<br />
% din total<br />
Inclusiv:<br />
PROGRAM 1/<br />
Subprogram1<br />
PROGRAM 1/<br />
Subprogram 1…n /<br />
Activitatea 1…n<br />
……<br />
……<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent), AB-2 şi AB-1 – anii precedenţi anului de bază, AB+1 – anul viitor pentru care<br />
se elaborează bugetul; AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
Tabel A4C.3<br />
Descifrarea cheltuielilor FAOAM în bază de programe şi performanţă<br />
Codul<br />
Grupul funcţional (F3)<br />
Programul<br />
Sub-programul<br />
I. Descriere narativă (se completează de către APC înainte de a emite formularul pentru completare instituţiilor din<br />
subordine)<br />
Scop<br />
Obiective<br />
(pe termen mediu, cu accent<br />
sporit pe anul pentru care se<br />
aprobă programul)<br />
Descriere succintă<br />
II. Indicatori de<br />
performanţă<br />
Descriere<br />
Unitatea<br />
de<br />
măsură<br />
AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
Executat Executat Planificat Estimat Estimat Estimat<br />
De rezultat (se<br />
completează de<br />
către executorul<br />
primar de buget)<br />
De produs<br />
1.<br />
2.<br />
3.<br />
1.<br />
2.<br />
160
De eficienţă<br />
3.<br />
1.<br />
2.<br />
3.<br />
III. Cheltuieli, mii lei<br />
Denumirea<br />
Codul AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
P3 ECO<br />
k6<br />
Executat Executat Aprobat Proiect Estimat Estimat<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent), AB-2 şi AB-1 – anii precedenţi anului de bază, AB+1 – anul viitor pentru care<br />
se elaborează bugetul; AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
Tabelul A4C.4<br />
Cheltuielile pentru întreţinerea CNAM şi efectivul de personal<br />
Indicatori<br />
1. Cheltuieli în total, mii lei<br />
Inclusiv conform clasificaţiei<br />
ecoomice (k4)<br />
....<br />
.....<br />
Codul<br />
AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
Executat Executat Aprobat Proiect Estimat Estimat<br />
2. Efectivul de personal, unităţi<br />
3. Salariul mediu lunar, lei<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (sau curent); AB-2 şi AB-1 - aniil precedenţi anului de bază; AB+1 - anul viitor pentru<br />
care se elaborează bugetul, AB+2 şi AB+3 - anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
161
Anexa 4-D. Formate la Bugetele UAT<br />
Anexe la bugetul anual al UAT<br />
Anexa 1<br />
Anexa 2<br />
Anexa 3<br />
Anexa 4<br />
Anexa 5<br />
Anexa 6<br />
Anexa 7<br />
Anexa 8<br />
Anexe la bugetul anual al UAT<br />
Indicatorii generali ai <strong>bugetului</strong> UAT conform clasificaţiei economice<br />
Veniturile <strong>bugetului</strong> UAT conform clasificaţiei economice<br />
Cheltuielile <strong>bugetului</strong> UAT conform clasificaţiei funcţionale<br />
Normativele defalcărilor de la veniturile generale de stat pentru bugetele UAT de nivelul I<br />
(doar în cazul UAT de nivelul II)<br />
Transferurile de la bugetul UAT de nivelul II către bugetele UAT de nivelul I (doar în cazul<br />
UAT de nivelul II)<br />
Sinteza investiţiilor capitale ale <strong>bugetului</strong> UAT<br />
Nomenclatorul lucrărilor şi mărimea taxelor la serviciile prestate contra plată de instituţiile<br />
publice, finanţate de la bugetul UAT<br />
Efectivul limită a statelor de personal din instituţiile publice finanţate din bugetul UAT<br />
Anexa 1. Indicatorii generali ai <strong>bugetului</strong> UAT conform clasificaţiei economice<br />
mii lei<br />
Indicatori<br />
Codul<br />
Venituri 1<br />
Cheltuieli si ANF 2+3<br />
Deficit 1-(2+3)<br />
Finantare 4+5<br />
Active financiare 4<br />
Mijloace banesti 4<br />
AB+1 AB+2 AB+3<br />
proiect estimat estimat<br />
Imprumuturi interne acordate 4<br />
Actiuni si alte forme de participare in<br />
415<br />
capital in interiorul tarii si privatizare<br />
Angajamente 5<br />
Angajamente interne 5<br />
Imprumuturi interne contractate 5<br />
Angajamente externe 5<br />
Imprumuturi externe contractate 5<br />
Abrevieri: AB+1 - anul viitor pentru care se elaborează bugetul, AB+2 şi AB+3 - anii următori anului pentru<br />
carese elaborează bugetul.<br />
163
Anexa 2. Veniturile <strong>bugetului</strong> UAT conform clasificaţiei economice<br />
mii lei<br />
Indicatori<br />
Codul AB+1 AB+2 AB+3<br />
proiect estimat estimat<br />
VENITURI, total 1<br />
Inclusiv conform clasificaţiei economice (k4)<br />
Venituri fiscale<br />
…….<br />
Venituri nefiscale<br />
…….<br />
Transferuri de la autorităţi publice centrale<br />
Abrevieri: AB+1 - anul viitor pentru care se elaborează bugetul, AB+2 şi AB+3 - anii următori anului pentru<br />
carese elaborează bugetul.<br />
Anexa 3. Cheltuielile <strong>bugetului</strong> UAT conform clasificaţiei funcţionale<br />
mii lei<br />
Indicatori<br />
Codul<br />
F2<br />
AB+1 AB+2 AB+3<br />
proiect estimat estimat<br />
Abrevieri: AB+1 - anul viitor pentru care se elaborează bugetul, AB+2 şi AB+3 - anii următori anului pentru<br />
carese elaborează bugetul.<br />
Anexa 4*. Normativele defalcărilor de la veniturile generale de stat pentru bugetele UAT de nivelul I<br />
Codul Defalcări, %, pe tipuri de impozite (ECO k6)<br />
UAT de nivelul I<br />
Org1 imp.1 imp.2 imp.3 .....<br />
*) Această anexă se aprobă doar în cadrul <strong>bugetului</strong> UAT de nivelul II.<br />
164
Anexa 5*. Transferurile de la bugetul UAT de nivelul II către bugetele UAT de nivelul I<br />
UAT<br />
de nivelul I<br />
Codul<br />
Org1<br />
Transferuri Inclusiv pe categorii de transferuri mii lei<br />
în total<br />
Transferuri<br />
curente<br />
Transferuri cu<br />
destinaţie<br />
specială<br />
din care:<br />
Scop 1 Scop 2 Scop 3<br />
*) Această anexă se aprobă doar în cadrul <strong>bugetului</strong> UAT de nivelul II.<br />
Anexa 6. Sinteza investiţiilor capitale ale <strong>bugetului</strong> UAT<br />
Denu<br />
mirea<br />
Mii lei<br />
AB+1 AB+2 AB+3<br />
proiect Estimat Estimat<br />
Cod Inclusiv: Inclusiv: Inclusiv:<br />
Total Resurse Transferuri Total Resurse Transferuri Total Resurse Transferuri<br />
generale de la<br />
generale de la<br />
generale de la<br />
ale bugetul de<br />
ale bugetul de<br />
ale bugetul de<br />
<strong>bugetului</strong> stat*<br />
<strong>bugetului</strong> stat*<br />
<strong>bugetului</strong> stat*<br />
UAT<br />
UAT<br />
UAT<br />
*În cazul <strong>bugetului</strong> UAT de nivelul I se va indica transferurile de la bugetul UAT de nivelul II.<br />
Anexa 7. Nomenclatorul lucrărilor şi mărimea taxelor la serviciile prestate contra plată de către<br />
instituţiile publice, finanţate de la bugetul UAT<br />
......<br />
.....<br />
Denumirea Codul (Org2) Tariful, lei<br />
Anexa 9. Efectivul limită al statelor de personal din instituţiile publice finanţate din bugetul UAT<br />
Denumirea instituţiei<br />
Codul AB+1 AB+2 AB+3<br />
Org 2 proiect estimat estimat<br />
Abrevieri: AB+1 - anul viitor pentru care se elaborează bugetul, AB+2 şi AB+3 - anii următori anului pentru<br />
carese elaborează bugetul.<br />
Tabele la Nota informativă<br />
165
Tabele la Nota informativă<br />
Tabel 1 Structura <strong>bugetului</strong> UAT conform clasificaţiei economice (% în total, devieri +/-)<br />
Tabel 2 Structura cheltuielilor <strong>bugetului</strong> UAT conform clasificaţiei funcţionale (% în total, devieri +/-)<br />
Tabelul 1. Structura <strong>bugetului</strong> UAT conform clasificaţiei economice (% din total, devieri +/-)<br />
AB-2 AB-1 AB AB+1 Devieri AB+2 AB+3<br />
Indicatori Codul Executat Executat Aprobat Proiect AB+1/AB Estimat Estimat<br />
mil. lei<br />
% din total<br />
mil. lei<br />
% din total<br />
mil. lei<br />
% din total<br />
mil. lei<br />
% din total<br />
mil. lei<br />
% din total<br />
mil. lei<br />
% din total<br />
mil. lei<br />
% din total<br />
I.Venituri, total 1<br />
Inclusiv conform<br />
clasificaţiei<br />
economice (K4)<br />
II. Cheltuieli şi ANF 2+3<br />
Inclusiv conform<br />
clasificaţiei<br />
economice (K2)<br />
III. Deficit 1-(2+3)<br />
IV.Finanţarea 4+5<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent), AB-2 şi AB-1 – anii precedenţi anului de bază, AB+1 – anul viitor pentru<br />
care se elaborează bugetul; AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
Tabelul 2. Structura cheltuielilor <strong>bugetului</strong> UAT conform clasificaţiei funcţionale (% din total, devieri+/-)<br />
AB-2 AB-1 AB AB+1 Devieri AB+1 AB+2<br />
Indicatori Codul Executat Executat Aprobat Proiect AB+1/AB Estimat Estimat<br />
mil.lei<br />
% din total<br />
mil.lei<br />
% din total<br />
mil.lei<br />
% din total<br />
mil.lei<br />
% din total<br />
mil.lei<br />
% din total<br />
mil.lei<br />
% din total<br />
mil.lei<br />
% din total<br />
166
5 Dezagregarea <strong>bugetului</strong> aprobat<br />
5.1 Prevederi generale<br />
După aprobarea <strong>bugetului</strong> de către autoritatea legislativa, aproprierile bugetare aprobate se<br />
dezagreghează în formatul stabilit pentru demararea procedurii de executare a <strong>bugetului</strong>.<br />
Procesul de dezagregare a <strong>bugetului</strong> are loc şi în cazul adoptării bugetelor suplimentare.<br />
Dezagregarea <strong>bugetului</strong> presupune detalierea aproprierilor bugetare aprobate prin lege/decizie<br />
pe instituţii de nivel mai inferior conform ierarhiei de subordonare, precum şi în conformitate<br />
cu toate elementele liniei bugetare.<br />
În continuare se descriu paşii principali şi responsabilităţile în procesul de dezagregare a<br />
<strong>bugetului</strong> de stat, activităţile ce urmează a fi întreprinse în acest sens, precum şi prezintă<br />
formatele documentelor corespunzătoare. Formatele în cauză sunt instrumente informaţionale,<br />
iar procesul de dezagregare a <strong>bugetului</strong> se susţine integral în sistemul informaţional integrat de<br />
management financiar.<br />
Aceleaşi proceduri şi reguli de dezagregare se aplică şi în cazul BASS, FAOAM şi bugetelor<br />
UAT, specifice fiind doar responsabilităţile pentru stabilirea limitelor de buget şi aprobarea<br />
dezagregării bugetelor. În funcţie de particularităţile fiecărui buget, autorităţile publice<br />
responsabile de gestionarea bugetelor în cauză pot stabili reguli specifice.<br />
5.2 Activităţile de bază şi responsabilităţile pentru dezagregarea <strong>bugetului</strong><br />
După adoptarea legii anuale a <strong>bugetului</strong> de stat, Ministerul Finanţelor aduce la cunoştinţa<br />
autorităţilor publice centrale bugetele aprobate şi solicită asigurarea dezagregării acestora<br />
conform cerinţelor stabilite.<br />
Pentru dezagregarea <strong>bugetului</strong> aprobat se întreprind următoarele activităţi:<br />
Tabelul 5.1 Activităţi principale pentru dezagregarea <strong>bugetului</strong><br />
Activitatea 1<br />
Activitatea 2<br />
Activitatea 3<br />
Stabilirea limitelor de buget pe instituţii subordonate APC<br />
Dezagregarea <strong>bugetului</strong> în cadrul instituţiilor bugetare<br />
Com<strong>unic</strong>area şi aprobarea bugetelor dezagregate ale instituţiilor<br />
din subordine<br />
Activitatea 1: Stabilirea limitelor de buget pe instituţii<br />
Reieşind din volumele bugetelor aprobate autorităţilor publice centrale, acestea stabilesc limite<br />
de buget pentru instituţiile aflate în subordonare financiară directă acestora. In mod analogic<br />
procedează şi instituţiile, care la rîndul lor au instituţii subordonate, pînă la încheierea întregului<br />
lanţ al subordonării financiare. Nivelele de dezagregare a limitelor de buget pentru fiecare<br />
verigă a lanţului subordonării financiare rezultă din politica de control a <strong>bugetului</strong>, stabilită de<br />
Ministerul Finanţelor.<br />
167
La stabilirea limitelor de buget se va ţine cont de următoarele aspecte:<br />
• Bugetele aprobate pentru APC prin legea bugetară anuală;<br />
• Cadrul legal şi normativ în vigoare, care stabileşte modul de distribuire a alocaţiilor<br />
bugetare pe instituţii bugetare similare ori pe bază de formulă de finanţare, ori utilizînd<br />
alte metode de calculare, după cum este stabilit în cadrul legal şi normativ în vigoare;<br />
• Volumele de buget stabilite la etapa pregătirii propunerilor de buget, luînd în considerare<br />
modificările operate ca urmare a examinării acestora de către Ministerul Finanţelor şi în<br />
procesul elaborării şi aprobării <strong>bugetului</strong> de stat de către Guvern şi Parlament.<br />
Implicaţiile modificărilor în cauză asupra bugetelor instituţiilor vor fi explicate<br />
instituţiilor bugetare respective.<br />
Pentru com<strong>unic</strong>area şi argumentarea limitelor de buget instituţiilor din subordine, se utilizează<br />
următorul format.<br />
Tabelul 5.2 Argumentarea limitelor de buget stabilite instituţiilor din subordine<br />
Propunerea de buget Limitele de buget Explicaţii cu privire la devieri<br />
Se indică volumul <strong>bugetului</strong><br />
convenit la etapa elaborării<br />
propunerilor de buget<br />
Se indică limitele de buget stabilite<br />
după aprobarea legii <strong>bugetului</strong> de<br />
stat<br />
Explicaţii vor fi oferite în cazul în care<br />
limitele de buget aprobate diferă de nivelele<br />
de finanţare convenite în procesul elaborării<br />
<strong>bugetului</strong>.<br />
Activitatea 2: Dezagregarea <strong>bugetului</strong> în cadrul instituţiilor bugetare<br />
Limitele de buget com<strong>unic</strong>ate de APC sau de către instituţia ierarhic superioară sunt supuse<br />
dezagregării ulterioare de către instituţia bugetară în conformitate cu linia de buget stabilită<br />
pentru acest proces de către Ministerul Finanţelor şi care corespunde cerinţelor de executare a<br />
<strong>bugetului</strong>. Linia de buget va reflecta în mod obligatoriu programul, subprogramul şi activităţile<br />
corespunzătoare, la care se atribuie instituţia respectivă.<br />
Instituţiile bugetare pe lîngă dezagregarea propriu-zisă a limitelor de buget vor identifica şi vor<br />
stabili indicatorii de performanţă relevanţi (de produs şi de eficienţă), care direct sau indirect<br />
influenţează indicatorii de performanţă şi obiectivele de politică, stabilite la nivelul executorului<br />
primar de buget. În cazul în care indicatorii de performanţă au fost stabiliţi la etapa pregătirii<br />
propunerilor de buget, instituţia bugetară evaluează dacă sarcinile sau indicatorii de performanţă<br />
asumaţi la acel timp sunt corelaţi cu limita de buget stabilită, şi în caz de necesitate, va face<br />
ajustările corespunzătoare.<br />
În procesul de dezagregare, instituţia bugetară nu poate devia de la limitele de buget<br />
com<strong>unic</strong>ate. În cazul în care instituţia bugetară în procesul dezagregării necesită abaterea de la<br />
limitele de buget com<strong>unic</strong>ate, aceasta solicită modificarea limitelor de buget de către instituţia<br />
ierarhic superioară. Dezagregarea intenţionată de instituţia bugetară se poate produce doar dacă<br />
limitele de buget au fost modificate, ca rezultat al negocierilor dintre instituţia bugetară şi APC<br />
sau instituţia ierarhic superioară.<br />
Formatul <strong>bugetului</strong> dezagregat al instituţiei bugetare se prezintă în Tabelul 5.2 şi cuprinde două<br />
părţi principale:<br />
• Partea A – se referă la indicatorii financiari ai <strong>bugetului</strong> şi prezintă dezagregarea<br />
propriu-zisă a resurselor şi cheltuielilor instituţiei;<br />
168
• Partea B – stabileşte indicatorii de performanţă, pe care instituţia se asumă sa-i<br />
realizeze pe parcursul anului bugetar pentru care s-a aprobat bugetul.<br />
Tabelul 5.3 Formatul <strong>bugetului</strong> dezagregat al instituţiei / APC<br />
Sursa k2<br />
Autoritatea publică centrală<br />
Instituţia ierarhic superioară<br />
Instituţia<br />
Grupul / subgrupul funcţional<br />
Codul<br />
ORG1<br />
ORG1<br />
ORG2<br />
F3<br />
Partea A. Bugetul dezagregat (se completează automat în sistemul informaţional), mii lei<br />
Indicatori Codul AB AB+1 AB+2<br />
Aprobat Estimat Estimat<br />
A.1. RESURSE, total<br />
A.1.1. Resurse proprii<br />
S3<br />
A.1.1.1. Resurse proprii interne<br />
S4<br />
,,,,,,,, ECO6<br />
,,,,,,,,<br />
A.1.1.2. Resurse proprii externe<br />
S4<br />
Donatorul<br />
S5<br />
,,,,,,,,,<br />
A.1.2. Resurse generale, total<br />
S3<br />
A.2. Cheltuieli, total<br />
Programul<br />
Sub-programul<br />
Activitatea<br />
Inclusiv potrivit clasificaţiei economice<br />
……<br />
……<br />
P1<br />
P2<br />
P3<br />
ECO1-6<br />
Partea B. Indicatorii de performanţă<br />
Codul<br />
Grupul / subgrupul funcţional<br />
Program<br />
Subprogram<br />
F3<br />
P1<br />
P2<br />
I. Descriere narativă (se completează de către executorul primar de buget înainte de a emite formularul pentru<br />
completare instituţiilor din subordine)<br />
Scop<br />
Obiective<br />
169
Descriere succintă a<br />
programului / subprogramului<br />
II. Indicatori de performanţă<br />
Descriere<br />
Unitatea de<br />
măsură<br />
AB AB+1 AB+2<br />
Planificat Estimat Estimat<br />
De rezultat (se completează<br />
doar de către executorul<br />
primar de buget)<br />
De produs<br />
De eficienţă<br />
1.<br />
2.<br />
3.<br />
1.<br />
2.<br />
3.<br />
1.<br />
2.<br />
3.<br />
Conducătorul /________________________/ _________________________/<br />
Şeful subdiviziunii responsabile de planificarea <strong>bugetului</strong> /___________________/_________________/<br />
Data _______________________<br />
Abrevieri: AB – anul pentru care se aprobă bugetul; AB+1 şi AB+2 – anii următori anului pentru care se aprobă bugetul.<br />
Activitatea 3: Com<strong>unic</strong>area şi aprobarea bugetelor dezagregate<br />
În termenele stabilite pentru dezagregarea <strong>bugetului</strong>, instituţiile bugetare informează APC sau<br />
organizaţia ierarhic superioară despre finalizarea dezagregării <strong>bugetului</strong>.<br />
Autorităţile publice centrale sau instituţiile ierarhic superioare monitorizează procesul de<br />
dezagregare a <strong>bugetului</strong> la nivelele inferioare şi analizează bugetele dezagregate ale instituţiilor<br />
din subordine.<br />
Dacă limitele de buget şi alte cerinţe stabilite au fost respectate, bugetul dezagregat al instituţiei<br />
bugetare se aprobă de către APC sau de către instituţia ierarhic superioară. Concomitent cu<br />
bugetul dezagregat, se aprobă şi indicatorii non-financiari ai instituţiei, în special indicatorii de<br />
produs şi de eficienţă. Indicatorii de rezultat se aprobă de către APC doar la nivel de program.<br />
În termenele stabilite de Ministerul Finanţelor, autorităţile publice centrale informează<br />
Ministerul Finanţelor despre finalizarea dezagregării <strong>bugetului</strong> APC. Bugetul dezagregat al<br />
APC va reflecta acelaşi format prevăzut de tabelul 5.3.<br />
5.3 Date limită<br />
Procesul de dezagregare a <strong>bugetului</strong> demarează imediat după adoptarea acestuia de către<br />
autoritatea legislativă şi se desfăşoară timp de două săptămîni. Termenul limită pentru<br />
170
dezagregarea <strong>bugetului</strong>, însă, nu poate depăşi data punerii în aplicare a noului buget. În cazul<br />
<strong>bugetului</strong> aprobat iniţial termenul limită pentru dezagregarea <strong>bugetului</strong> este 31 decembrie a<br />
anului.<br />
Instituţia ierarhic superioară poate stabili instituţiilor din subordine termene intermediare pentru<br />
dezagregarea <strong>bugetului</strong>.<br />
În cazul în care instituţia bugetară nu prezintă bugetul dezagregat în termenul stabilit,<br />
organizaţia ierarhic superioară are dreptul de a efectua de sinestatător dezagregarea <strong>bugetului</strong><br />
instituţiei respective.<br />
Procesul de executare a <strong>bugetului</strong> demarează doar după dezagregarea întregului buget sau atunci<br />
cînd toate instituţiile de cel mai jos nivel din cadrul unui buget au dezagregat.<br />
171
6 Amendamente ale <strong>bugetului</strong><br />
Boxa 6.1<br />
Prevederi relevante din Legea cu privire la gestionarea finanţelor publice şi responsabilitate<br />
Se va completa ulterior.<br />
6.1 Prevederi generale<br />
Amendamentele la buget reprezintă oricare modificare sau completare la bugetul aprobat de<br />
către Parlament prin legile bugetare anuale la nivel central sau de către autoritatea reprezentativă<br />
şi deliberativă a UAT la nivel local.<br />
Amendamentele la buget pot fi efectuate atît prin emiterea legilor / deciziilor cu privire la<br />
bugetele suplimentare, cît şi în conformitate cu schemele de viramente aprobate.<br />
Bugetele suplimentare reprezintă bugetele ce sunt adoptate pe parcursul anului bugetar şi<br />
reprezintă doar majorarea sau reducerea veniturilor şi/sau cheltuielilor, şi /sau surselor de<br />
finanţare, care au fost prevăzute în bugetele aprobate (rectificate). Drept bază pentru ajustările<br />
propuse servesc concluziile ce rezultă din analiza executării <strong>bugetului</strong> pe parcursul anului curent<br />
şi pot reflecta oricare din urmatoarele situatii:<br />
i. Estimări revizuite de venituri şi cheltuieli;<br />
ii. Estimări revizuite ale surselor de finanţare şi respectiv modificări ale deficitului sau<br />
excedentului bugetar.<br />
De regulă, amendamentele nu trebuie să reflecte modificări determinate de noi iniţiative de<br />
politică, care nu au format obiectul priorităţilor de alocare a resurselor pe sectoare la faza de<br />
planificare strategică a <strong>bugetului</strong> (CBTM). Astfel, amendamentele reprezintă doar modificări<br />
tehnice ale volumului resurselor alocate pentru angajamentele deja asumate. Amendamentele<br />
care derivă din modificarea politicilor sînt parte a următorului ciclu bugetar şi se examinează la<br />
etapa respectivă a procesului bugetar.<br />
Respectiv amendamentele propuse la buget nu trebuie să conducă la schimbări semnificative în<br />
indicatorii de performanţă asumaţi în procesul elaborării şi aprobării <strong>bugetului</strong>. Implicaţiile<br />
amendamentelor asupra indicatorilor de performanţă cu explicaţiile respective se vor prezenta<br />
odată cu prezentarea rapoartelor de implementare a programelor de cheltuieli.<br />
6.2 Tipuri de amendamente ale <strong>bugetului</strong><br />
Există două tipuri de amendamente ale <strong>bugetului</strong> anual:<br />
172
1. Amendamente bugetare ce necesită autorizare din partea autorităţii<br />
legislative/reprezentative prin emiterea legilor/deciziilor cu privire la bugetele<br />
suplimentare;<br />
2. Amendamente bugetare ce nu necesită autorizare din partea autorităţii<br />
legislative/reprezentative şi care nu trebuie incluse în legile/deciziile cu privire la<br />
bugetele suplimentare, dar care se operează în conformitate cu schemele de viramente<br />
aprobate.<br />
Ambele tipuri de amendamente se aplică atît la nivel central, (bugetul de stat, BASS, FAOAM),<br />
cît şi la nivel local (bugetele UAT).<br />
În cazurile în care amendamentele bugetare efectuate în cadrul unei componente a BPN<br />
afectează unul (sau mai multe) componente ale BPN, amendamente corespunzătoare vor fi<br />
operate şi la bugetele respective.<br />
În continuare se descriu diferite tipuri de amendamente aplicate atît la nivel central, cît şi local.<br />
6.2.1 La nivel central<br />
În dependenţă de responsabilităţile exercitate în procesul bugetar la nivel central se disting<br />
următoarele forme de amendamente a <strong>bugetului</strong>:<br />
A. Amendamente bugetare prin emiterea legilor bugetare suplimentare de către Parlament;<br />
B. Amendamente bugetare care necesită aprobarea de către Guvern;<br />
C. Amendamente bugetare care necesită acordul Ministerului Finanţelor;<br />
D. Amendamente bugetare care se aprobă la nivelul APC / instituţiei bugetare;<br />
A: Amendamente bugetare prin emiterea legilor bugetare suplimentare<br />
În conformitate cu Legea cu privire la gestionarea finanţelor publice şi responsabilitate, pe<br />
parcursul anului bugetar, Ministerul Finanţelor poate înainta propuneri de amendamente ale<br />
<strong>bugetului</strong> de stat sub formă de lege bugetară suplimentară.<br />
Deasemenea autorităţile publice centrale responsabile de gestionarea BASS şi FAOAM pot<br />
înainta propuneri de amendamente ale bugetelor respective prin <strong>elaborarea</strong> legilor bugetare<br />
suplimentare corespunzătoare.<br />
Ca şi în cazul proiectului de buget, propunerile de amendamente la BASS şi FAOAM vor fi<br />
examinate şi avizate în mod obligatoriu de către Ministerul Finanţelor, inclusiv dacă<br />
amendamentele sunt propuse de Guvern după discutarea <strong>bugetului</strong> suplimentar respectiv în<br />
cadrul şedinţei Guvernului.<br />
Atît în cazul <strong>bugetului</strong> de stat, cît şi în cazul BASS şi FAOAM pot fi elaborate cel mult două<br />
legi bugetare suplimentare. În circumstanţe speciale Guvernul ar putea decide depăşirea<br />
numărului stabilit de legi bugetare suplimentare.<br />
B: Amendamente bugetare care necesită aprobarea de către Guvern<br />
173
În conformitate cu Legea <strong>privind</strong> gestionarea finanţelor publice şi responsabilitate, alocaţiile<br />
bugetare nu pot fi realocate înre APC, cu excepţia cazurilor specifice prevăzute de lege sau care<br />
implică aprobarea de către Guvern. Guvernul este în drept să facă redistribuirea alocaţiilor<br />
aprobate de Parlament prin legea bugetară anuală, dacă există autorizare legală pentru aceasta.<br />
Solicitările de alocaţii bugetare din rezerva guvernului se efectuează prin intermediul acestei<br />
forme de amendament a <strong>bugetului</strong>. Regulile şi condiţiile specifice pentru utilizarea rezervelor<br />
Guvernului şi aplicarea <strong>bugetului</strong> de urgenţă sunt descrise în capitolul 7.<br />
De regulă, propunerile de amendamente care necesită aprobarea Guvernului se elaborează de<br />
către Ministerul Finanţelor sau, respectiv, de către autorităţile publice centrale responsabile de<br />
gestionarea BASS sau FAOAM.<br />
C: Amendamente bugetare care necesită acordul Ministerului Finanţelor<br />
Realocările care nu afectează limita stabilită prin legea anuală a <strong>bugetului</strong> (tipul A), şi nu<br />
constituie obiectul de competenţă a Guvernului (tipul B) reprezintă amendamente care sînt în<br />
aria de control a Ministerului Finanţelor. În conformitate cu responsabilităţile legale, astfel de<br />
amendamente se efectuează cu aprobarea doar a Ministerului Finanţelor.<br />
D. Amendamente bugetare care se aprobă la nivelul APC / instituţiei bugetare<br />
Acestea reprezintă realocări de buget (viramente), care conform politicii de control a <strong>bugetului</strong>,<br />
nu necesită aprobarea autorităţii ierarhic superioare şi reprezintă dreptul şi responsabilitatea<br />
APC sau a instituţiilor bugetare din subordine. Aceste modificări implică doar aprobarea de<br />
către conducătorul APC sau de către conducătorul instituţiei bugetare.<br />
Regulile concrete <strong>privind</strong> schemele de virament şi procedurile de realocare sunt descrise în<br />
Manualul <strong>privind</strong> executarea <strong>bugetului</strong>.<br />
6.2.2 La nivelul UAT<br />
În depdendenţă de responsabilităţile exercitate în procesul bugetar la nivelul UAT se disting<br />
următoarele tipuri de amendamente:<br />
E. Amendamente bugetare aprobate de către autoritatea reprezenattivă şi deliberativă al UAT<br />
prin emiterea deciziei cu privire la bugetul suplimentar;<br />
F. Amendamente bugetare care necesită aprobarea din partea autorităţii executive a UAT;<br />
G. Amendamente bugetare care nu necesită aprobarea din partea autorităţii executive a UAT.<br />
Aceste tipuri de amendamente a <strong>bugetului</strong> UAT urmează proceduri similare celor aplicate la<br />
nivel central.<br />
În cazul în care amendamentul de buget afectează relaţiile interbugetare între UAT de nivelul I<br />
şi II amendamente corespunzătoare vor fi operate la ambele bugete.<br />
174
6.3 Bugetul de stat<br />
6.3.1 Elaborarea amendamentelor la buget<br />
Tabelul 6.1 descrie paşii principali în procesul elaborării amendamentelor bugetare.<br />
Tabelul 6.1. Paşii principali în <strong>elaborarea</strong> amendamentelor la buget<br />
Pasul<br />
Pasul I<br />
Pasul II<br />
Pasul III<br />
Pasul IV<br />
Pasul V<br />
Pasul VI<br />
Pasul VII<br />
Acţiunea<br />
Iniţierea unei propuneri de amendament<br />
Elaborarea propunerii de amendament şi prezentarea acesteia spre examinare şi aprobare de către<br />
autoritatea ierarhic superioară<br />
Examinarea propunerilor de amendamente de către autorităţile publice, sinteza şi prezentarea acestora<br />
pentru examinare şi aprobare ulterioară<br />
Examinarea şi evaluarea propunerii de amendament de către Ministerul Finanţelor. Dacă se consideră<br />
necesar, sunt invitaţi reprezentanţi ai APC şi/sau instituţiei bugetare pentru consultări şi justificări<br />
suplimentare.<br />
Elaborarea proiectului de lege bugetară suplimentară<br />
Examinarea şi aprobarea/respingerea proiectului legii bugetare suplimentare de către Guvern. În<br />
caz de aprobare, se trimite spre aprobare finală Parlamentului<br />
Examinarea şi aprobarea legii bugetare suplimentare de către Parlament<br />
Notă: Paşii V, VI şi VII se vor aplica doar în cazul amendamentelor prin emiterea legilor bugetare suplimentare.<br />
Iniţiativa de amendament al <strong>bugetului</strong> de stat, care întruneşte condiţiile expuse în secţiunea 6.1,<br />
poate fi înaintată de orice instituţie bugetară către APC în subordinea căreia se află. APC va<br />
analiza şi va evalua raţionamentul pentru un asemenea amendament şi, în caz că depăşeşte<br />
nivelul de control exercitat de către APC, va elabora propunerea de amendament în formatul<br />
stabilit şi o va prezenta spre examinare şi aprobare Ministerului Finanţelor.<br />
Iniţiativa de efectuare a unui amendament bugetar poate de asemenea proveni direct de la APC,<br />
de la Guvern sau din cadrul Ministerului Finanţelor în cazul în care circumstanţele o solicită.<br />
În următoarele cazuri de efectuare a amendamentelor Ministerul Finanţelor va fi implicat în<br />
mod obligatoriu:<br />
1. Orice realocare a fondurilor în cadrul unui program implementat de mai multe instituţii<br />
va fi efectuată de către Ministerul Finanţelor în consultare cu APC de specialitate<br />
implicate în planificarea şi implementarea programului;<br />
2. Alocaţiile pentru investiţii capitale nu pot să fie realocate între proiecte / obiecte. Cu<br />
toate acestea în cadrul unui proiect, realocările nu trebuie să depăşească limita aprobată<br />
de către Ministerul Finanţelor, la fel şi în cazul unui proiect finanţat din surse externe,<br />
care sunt condiţionate prin acordurile încheiate cu donatorii.<br />
3. Orice modificare a indicatorilor care se referă la deservirea datoriei de stat şi la sursele<br />
de finanţare deasemenea sunt competenţa exclusivă a Ministerului Finanţelor.<br />
În procesul elaborării propunerii de amendament al <strong>bugetului</strong>, trebuie de identificat dacă<br />
modificarea propusă are implicaţii financiare pe termen mediu. În cazul în care este înaintată o<br />
modificare cu caracter temporar, care se referă doar la anul curent, propunerea va cuprinde doar<br />
implicaţiile financiare pentru anul curent. În cazul în care propunerea de amendament a<br />
<strong>bugetului</strong> este o modificare cu caracter permanent, atunci aceasta trebuie să fie însoţită de<br />
estimări <strong>privind</strong> implicaţiile financiare pe termen mediu.<br />
175
În cazul în care modificările bugetare cu implicaţii financiare multianuale sunt propuse şi<br />
aprobate în prima jumătate a anului bugetar, acestea vor fi luate în considerare la actualizarea<br />
CBTM pentru următorii trei ani. Însă, în cazul în care propunerea de amendament bugetar este<br />
aprobată în a doua jumătate a anului bugetar, aceasta nu implică operarea modificărilor<br />
respective în estimările bugetare pentru următorii ani, numai dacă nu se decide altfel de către<br />
Ministerul Finanţelor. Efectele multianuale a acestor propuneri vor fi analizate la <strong>elaborarea</strong><br />
CBTM în cadrul ciclului bugetar următor.<br />
Procedura de examinare a propunerilor de amendamente este similară procedurii de examinare a<br />
propunerilor de buget, descrisă detaliat în capitolul 4 al <strong>Setul</strong>ui <strong>unic</strong> şi cuprinde:<br />
• Direcţiile de ramură ale Ministerului Finanţelor analizează amendamentele bugetare , în<br />
funcţie de competenţele sale. În procesul examinării acestora se vor utiliza aceleaşi<br />
criterii de analiză, care sunt luate în consideraţie la <strong>elaborarea</strong> şi analiza propunerilor de<br />
buget, după cum sunt descrise în capitolul 4.<br />
• Direcţiile de ramură restituie propunerile neargumentate sau argumentate insuficient,<br />
solicitînd justificări adiţionale sau înlăturarea neajunsurilor de către APC. APC oferă<br />
informaţia solicitată în termenul stabilit de Ministerul Finanţelor.<br />
• În caz de necesitate, propunerile de amendamente bugetare sunt discutate în cadrul unor<br />
audieri între Ministerul Finanţelor şi APC respectivă. Pe parcursul audierilor,<br />
reprezentanţii APC argumentează propunerea înaintată. Ministerul Finanţelor<br />
examinează raţionalitatea şi relevanţa propunerii, face sugestii sau poate solicita<br />
reevaluarea propunerii, ţinând cont de priorităţile Guvernului.<br />
Formatul de prezentare a propunerii de amendament<br />
Formatul de prezentare a propunerii de amendament constă din 3 părţi:<br />
A. Tabelul sumar cu totalul veniturilor, cheltuielilor şi surselor de finanţare;<br />
B. Formatul <strong>bugetului</strong> pe programe pentru fiecare program de cheltuieli afectat de propunerea<br />
de amendament;<br />
C. Nota informativă cu explicaţii şi justificări.<br />
Formatul de prezentare a amendamentelor este similar formatului de elaborare a propunerilor de<br />
buget în procesul de elaborare a <strong>bugetului</strong> anual, după cum este prezentat în capitolul 4. Cu<br />
toate acestea, va fi adăugată o coloană adiţională ce prezintă modificările, precum şi noile sume<br />
totale. Tabelul 6.2 prezintă formatul de prezentare a propunerii de amendament.<br />
Tabelul 6.2. Formatul de prezentare a amendamentelor la buget<br />
Indicatori Codul Sume aprobate* Modificări propuse (+/-) Sume revizuite<br />
AB AB+1 AB+2 AB AB+1 AB+2 AB AB+1 AB+2<br />
*) Sumele aprobate reflectă bugetul aprobat iniţial în cazul înaintării propunerii pentru primul buget suplimentar. În<br />
cazul în care pe parcursul anului au fost aprobate bugete suplimentare, bugetul aprobat indicat la coloana<br />
respectivă va cuprinde şi amendamentele aprobate anterior.<br />
176
Propunerile de modificare a <strong>bugetului</strong> vor fi însoţite de o nota informativa, care va oferi<br />
explicaţii şi justificări. Explicaţia modificărilor <strong>bugetului</strong> va fi oferită din punct de vedere a<br />
implicaţiilor asupra obiectivelor de politici, activităţilor şi costurilor. Acolo unde este adecvat şi<br />
posibil se vor prezenta explicaţii prin prisma informaţiei cu privire la indicatorii de performanţă.<br />
Presupunerile ce stau la baza estimării costurilor de asemenea vor fi descrise concis şi clar.<br />
În funcţie de rezultatele examinării, în cazul în care amendamentele necesită aprobarea<br />
Parlamentului, Ministerul Finanţelor elaborează şi prezintă Guvernului şi ulterior Parlamentului<br />
un proiect de modificare a legii anuale a <strong>bugetului</strong> de stat sub formă de lege bugetară<br />
suplimentară.<br />
6.3.2 Elaborarea Proiectului Legii Bugetare Suplimentare<br />
În baza propunerilor de amendamente ale <strong>bugetului</strong> Ministerul Finanţelor elaborează proiectul<br />
legii bugetare suplimentare .<br />
Primul buget suplimentar reprezintă totalitatea modificărilor operate la bugetul aprobat iniţial.<br />
Al doilea buget suplimentar reflectă modificările operate la bugetul ajustat, ca urmare a<br />
adoptării primului buget suplimentar. Bugetul aprobat iniţial ajustat la bugetele suplimentare<br />
reprezintă bugetul rectificat. Acest format de prezentare a <strong>bugetului</strong> reprezintă un instrument<br />
eficient şi transparent în procesul de analiză şi luare a deciziilor <strong>privind</strong> alocarea resurselor<br />
publice. Figura de mai jos reflectă schematic locul şi semnificaţia bugetelor suplimentare.<br />
Buget<br />
aprobat<br />
iniţial<br />
Buget<br />
suplimentar I<br />
(+/-)<br />
Buget<br />
rectificat<br />
Buget<br />
suplimentar II<br />
(+/-)<br />
Buget<br />
rectificat<br />
Proiectul Legii Bugetare Suplimentare conţine următoarele:<br />
1. Partea textuală care conţine articolele care reglementează amendamentele la buget;<br />
2. Anexe la Legea Bugetară Suplimentară;<br />
3. Nota informativă.<br />
Amendamentele la buget propuse în proiectul legii bugetare suplimentare se prezintă în formate<br />
similare anexelor utilizate la <strong>elaborarea</strong> proiectului <strong>bugetului</strong> anual prezentate în capitolul 4, cu<br />
adăugarea coloanelor suplimentare care prezintă amendamentele, precum şi bugetul rectificat<br />
rezultat în urma amendamentelor propuse.<br />
Nota informativă la Legea Bugetară Suplimentară trebuie elaborată în conformitate cu cerinţele<br />
pentru <strong>elaborarea</strong> notei informative care însoţeşte proiectul <strong>bugetului</strong>, expuse în capitolul 4.<br />
Nota informativă poate conţine un tabel de sinteză a principalelor amendamente cuprinse în<br />
bugetele suplimentare în raport cu suma aprobată iniţial în buget.<br />
177
Tabelul 6.3. Sinteza principalelor amendamente la buget, mii lei<br />
Coduri<br />
Indicatori Org1 F1-2<br />
Bugetul aprobat iniţial<br />
Prima Lege Bugetară Suplimentară<br />
Principalele amendamente :<br />
1)<br />
2)<br />
3)<br />
4)<br />
5)<br />
6)<br />
Alte amendamente<br />
A doua Lege Bugetară Suplimentară<br />
P1-P2<br />
Suma<br />
Venituri / cheltuieli<br />
6.3.3 Prezentarea şi aprobarea Legii Bugetare Suplimentare<br />
Ministerul Finanţelor prezintă proiectul legii bugetare suplimentare spre aprobare Guvernului.<br />
În procesul examinării proiectului legii bugetare suplimentare la Guvern, Ministerul Finanţelor,<br />
sau după caz, autoritatea publică centrală care a înaintat propunerea de amendament, prezintă<br />
justificări suplimentare. Ministerul Finanţelor ajustează proiectul legii bugetare suplimentare<br />
dacă au avut loc modificări în rezultatul discuţiilor în cadrul şedinţei Guvernului. Guvernul<br />
aprobă proiectul legii bugetare suplimentare şi îl prezintă spre aprobare Parlamentului.<br />
În procesul examinării la Parlament, la solicitarea acestuia, Ministerul Finanţelor prezintă<br />
informaţii justificative adiţionale şi definitivează Legea Bugetară Suplimentară, luînd în<br />
consideraţie modificările convenite ca urmare a discuţiilor asupra proiectului respectiv de lege.<br />
6.4 Bugetul asigurărilor sociale de stat<br />
Proceduri similare se aplică şi în cazul amendamentelor la legea anuală a BASS.<br />
Indicatorii aprobaţi ai BASS pot fi modificaţi în următoarele cazuri:<br />
1. Modificarea condiţiilor de calculare a contribuţiilor de asigurări sociale pentru unele<br />
categorii de contribuabili;<br />
2. Precizarea cheltuielilor în legătură cu determinarea contingentului real de beneficiari<br />
înregistraţi la CNAS.<br />
Adoptarea unor acte legislative sau normative, care stabilesc condiţii noi de protecţie socială fac<br />
parte a politicilor noi şi nu se aplică pe parcursul anului. Astfel de amendamente a legislaţiei se<br />
aliniază la ciclul bugetar următor.<br />
Ministerul Muncii, Protecţiei Sociale şi Familiei prezintă Guvernului proiectul legii <strong>bugetului</strong><br />
suplimentar al BASS. Ministerul Muncii, Protecţiei Sociale şi Familiei va opera oricare<br />
178
amendamente în consultare cu Ministerul Finanţelor, inclusiv dacă schimbările sunt propuse de<br />
Guvern după discutarea <strong>bugetului</strong> suplimentar respectiv în cadrul şedinţei Guvernului.<br />
6.5 Fondurile asigurării obligatorii de asistenţă medicală<br />
Proceduri similare se aplică şi în cazul amendamentelor la legea anuală a FAOAM.<br />
Adoptarea unor acte legislative sau normative, care stabilesc condiţii noi de asigurări medicale<br />
obligatorii, fac parte a politicilor noi şi nu se aplică pe parcursul anului. Astfel de amendamente<br />
a legislaţiei se aliniază la ciclul bugetar următor.<br />
Ministerul Sănătăţii prezintă Guvernului proiectul legii <strong>bugetului</strong> suplimentar al FAOAM.<br />
Ministerul Sănătăţii va opera oricare amendamente în consultare cu Ministerul Finanţelor,<br />
inclusiv dacă schimbările sunt propuse de Guvern după discutarea <strong>bugetului</strong> suplimenar<br />
respectiv în cadrul şedinţei Guvernului.<br />
6.6 Bugetele UAT<br />
În conformitate cu articolul 27 al legii <strong>privind</strong> finanţele publice locale autorităţile executive ale<br />
UAT pot înainta autorităţilor reprezentative şi deliberative respective propuneri de<br />
amendamente la bugetul aprobat al UAT,.<br />
Procedurile de elaborare şi prezentare a amendamentelor la bugetul UAT sunt similare celor<br />
aplicate în cazul <strong>bugetului</strong> de stat.<br />
Procedurile de examinare şi aprobare a amendamentelor la bugetul UAT sunt similare<br />
procedurilor de examinare şi aprobare a bugetelor UAT.<br />
179
7 Bugetul provizoriu şi bugetul de urgenţă<br />
7.1 Tipurile de situaţii <strong>privind</strong> aplicarea <strong>bugetului</strong> provizoriu şi de urgenţă<br />
Regulile şi instrucţiunile cu privire la bugetul provizoriu şi bugetul de urgenţă se aplică în<br />
anumite circumstanţe clar definite. Sunt identificate trei astfel de tipuri de situaţii:<br />
1. Situaţia în care legile bugetare anuale nu sunt adoptate pînă la 31 decembrie – se<br />
aplică bugetul provizoriu;<br />
2. Situaţiile cauzate de fenomene social-economice, naturale, precum şi alte situaţii<br />
forţe-major (calamităţi naturale, evenimente globale economice şi financiare,<br />
revolte sociale, războaie, etc.), care au un impact semnificativ asupra <strong>bugetului</strong> şi<br />
necesită acţiuni urgente din partea Guvernului;<br />
3. Situaţiile determinate de evenimente neaşteptate apărute pe parcursul anului,<br />
aferente exercitării sarcinilor regulamentare ale instituţiilor publice sau<br />
determinate de anumite reforme instituţionale şi funcţionale, dar care nu au fost<br />
posibil de anticipat şi, respectiv, de prevăzut în bugetele aprobate iniţial.<br />
Ultimele două tipuri de situaţii sunt reglementate în cadrul şi implică adoptarea <strong>bugetului</strong><br />
de urgenţă.<br />
Secţiunile ce urmează reglementează particularităţile de aplicare a <strong>bugetului</strong> provizoriu şi<br />
a <strong>bugetului</strong> de urgenţă în cazul <strong>bugetului</strong> de stat. Regulile şi procedurile descrise sunt<br />
similare şi în cazul <strong>bugetului</strong> asigurărilor sociale de stat, fondurilor de asigurări<br />
obligatorii de asistenţă medicală şi bugetelor UAT.<br />
Boxa 7.1<br />
Prevederi relevante din Legea <strong>privind</strong> gestionarea finanţelor publice şi responsabilitate<br />
Se va completa la etapa de definitivare a <strong>Setul</strong>ui.<br />
7.2 Bugetul provizoriu<br />
Dacă legea bugetară anuală nu este adoptată pînă la 31 decembrie, Ministerul Finanţelor,<br />
în numele Guvernului, este autorizat să aplice „bugetul provizoriu”. Aceasta presupune<br />
adoptarea unui buget temporar pentru finanţarea cheltuielilor APC şi ale instituţiilor<br />
subordonate ale acestora în volum de 1/12 (a douăsprezecea parte) din cheltuielile<br />
prevăzute în anul bugetar precedent pentru fiecare lună completă pînă la adoptarea legii<br />
bugetare anuale.<br />
181
Bugetul provizoriu se aplică la finanţarea programelor şi proiectelor de cheltuieli în curs<br />
de realizare, cu excepţia celor finalizate.<br />
Finanţarea investiţiilor capitale poate fi efectuată doar pentru proiectele în curs de<br />
realizare şi doar la propunerea subdiviziunii responsabile de investiţiile capitale din<br />
cadrul Ministerului Finanţelor.<br />
7.3 Bugetul de urgenţă<br />
În anumite condiţii, stabilite prin lege, Guvernul este împuternicit să aprobe decizii<br />
<strong>privind</strong> aplicarea <strong>bugetului</strong> de urgenţă. Condiţiile care permite implementarea acestor<br />
împuterniciri sunt expuse în boxa de mai jos:<br />
Boxa 7.2 Condiţiile <strong>bugetului</strong> de urgenţă<br />
Condiţie<br />
Explicaţie<br />
1. Strict necesar Se referă la cheltuielile esenţiale sau vitale, nu la cele care sunt doar utile sau<br />
benefice.<br />
2. Brusc Evenimentul a survenit foarte repede, nu s-a format în timp.<br />
3. Urgent În sens de presant şi urgent,necesită acţiuni imediate.<br />
4. Neprevăzut Nu a fost prevăzut sau observat din timp ca o necesitate în apariţie (o urgenţă care<br />
este,de exemplu, parte a nivelului anual mediu de asistenţă acordată pentru<br />
calamităţi şi nu este „neprevăzută”).<br />
5. Temporar Necesitatea are o natură temporară.<br />
La apariţia condiţiilor ce caracterizează situaţiile excepţionale pot fi aplicate următoarele<br />
soluţii:<br />
1. Suplimentarea cheltuielilor bugetare;<br />
2. Îngheţarea (blocarea) cheltuielilor;<br />
3. Efectuarea cheltuielilor de excepţie din rezerva Guvernului.<br />
Suplimentarea cheltuielilor bugetare<br />
În situaţii excepţionale (precum calamităţi naturale de proporţii sau declanşare de război),<br />
Ministerul Finanţelor poate propune Guvernului, iar ulterior Guvernul propune<br />
Parlamentului, efectuarea anumitor cheltuieli suplimentare. Dacă Parlamentul adoptă<br />
propunerea Guvernului, sau dacă nu ia nici o atitudine faţă de propunerea respectivă timp<br />
de 15 zile lucrătoare din momentul transmiterii propunerii la Parlament, cheltuielile<br />
suplimentare pot fi efectuate. Oricare cheltuieli efectuate în astfel de circumstanţe vor fi<br />
ulterior integrate în legile bugetare anuale suplimentare.<br />
Îngheţarea cheltuielilor<br />
Dacă pe parcursul exerciţiului bugetar nivelul deficitului bugetar creşte pînă la proporţii<br />
enorme, Ministerul Finanţelor poate recurge la îngheţarea cheltuielilor în proporţii<br />
suficiente pentru a menţine nivelul deficitului aprobat în legea bugetară anuală.<br />
Îngheţarea cheltuielilor implică faptul că alocaţiile <strong>bugetului</strong> aprobat iniţial nu vor fi<br />
182
onorate pe deplin, rezultînd în mai puţine cheltuieli pentru anumite articole care afectează<br />
priorităţile stabilite la etapa de elaborare a prognozelor CBTM şi la etapa de elaborare a<br />
proiectului <strong>bugetului</strong> anual. Îngheţarea cheltuielilor poate avea loc întrunind condiţiile 2 -<br />
5 din boxa 7.2. Ministerul Finanţelor, dacă consideră această îngheţare necesară în interes<br />
public, are dreptul să îngheţe oricare programe sau categorii de cheltuieli considerate<br />
neprioritare, prin refuzul de a emite autorizări <strong>privind</strong> efectuarea de cheltuieli sau anulînd<br />
total sau parţial autorizările deja emise.<br />
În aceste circumstanţe, Guvernul elaborează şi prezintă Parlamentului un Raport, care va<br />
conţine argumentele pentru îngheţarea cheltuielilor şi pentru protejarea altor cheltuieli de<br />
la îngheţare. Raportul conţine o anexă cu aceleaşi tabele de la 1 la 7 utilizate pentru legile<br />
bugetare suplimentare descrise în capitolul 6 al <strong>Setul</strong>ui. Tabelul 1 trebuie completat în<br />
întregime, iar tabelul 2 indică estimările revizuite ale veniturilor. În tabelele de la 3 la 7 se<br />
indică numai articolele afectate de îngheţarea cheltuielilor. În cazul îngheţării cheltuielilor<br />
nu este necesară o notă informativă detaliată.<br />
Cheltuieli de excepţie şi utilizarea fondurilor de rezervă<br />
În conformitate cu Legea <strong>privind</strong> gestionarea finanţelor publice şi responsabilitate,<br />
Guvernul în cadrul legilor bugetare anuale poate forma fonduri separate pentru finanţarea<br />
unor cheltuieli neprevăzute sau inevitabile care pot surveni pe parcursul anului bugetar.<br />
Se disting două tipuri de rezerve:<br />
1. Rezerva Curentă, pentru finanţarea cheltuielilor urgente şi neprevăzute care<br />
survin pe parcursul anului bugetar; şi<br />
2. Rezerva Permanentă, pentru finanţarea acţiunilor cauzate de calamităţile<br />
naturale şi pentru a susţine persoanele care au fost afectate de calamităţi.<br />
Aceste două rezerve se formează în conformitate cu regulile şi instrucţiunile generale<br />
referitoare la <strong>elaborarea</strong> <strong>bugetului</strong> anual. Rezerva curentă şi rezerva permanentă<br />
reprezintă un volum de resurse determinat de către Guvern şi alocat prin legea bugetară<br />
anuală pentru situaţii de excepţie imprevizibile, care întrunesc condiţiile menţionate în<br />
boxa 7.2. Volumul acestor rezerve reflectă circumstanţele specifice ţării şi se<br />
argumentează în Nota Informativă la legea bugetară anuală. Aceste rezerve pot fi folosite<br />
doar la decizia Guvernului şi numai cu respectarea condiţiilor şi criteriilor pentru<br />
utilizarea acestor fonduri. Rezervele nu pot fi utilizate pentru iniţiative de politici noi.<br />
Rezerva Curentă se distribuie prin intermediul APC şi instituţiilor lor subordonate prin<br />
decizia Guvernului pentru a finanţa cheltuielile urgente sau neprevăzute apărute pe<br />
parcursul anului bugetar. În cazul utilizării rezervei curente, cînd apar cerinţele urgente şi<br />
neprevăzute, autorităţile publice centrale prezintă cereri în formă scrisă către Ministerul<br />
Finanţelor. Aceste cereri trebuie să prevadă clar scopul, suma necesară, presupunerile<br />
care stau la baza calculării acestui volum de resurse, precum şi justificările şi explicaţiile<br />
respective. Autorităţile publice centrale vor înainta propunerile respective în formate<br />
similare celor pentru pregătirea amendamentelor bugetare descrise în capitolul 6 al <strong>Setul</strong>.<br />
183
Ministerul Finanţelor examinează cererile şi pregăteşte un raport consolidat <strong>privind</strong><br />
utilizarea rezervei curente şi o prezintă Guvernului pentru luarea deciziilor. Ministerul<br />
Finanţelor include propunerile pentru utilizarea rezervei, precum şi orice alte<br />
amendamente ale <strong>bugetului</strong> acceptate de Guvern în proiectul legii bugetare suplimentare.<br />
Acesta este însoţit de o notă informativă care conţine justificările şi explicaţiile pentru<br />
utilizarea rezervelor în conformitate cu criteriile specificate pentru utilizarea acestor<br />
fonduri.<br />
Rezerva Permanentă asigură un mecanism de direcţionare rapidă a fondurilor în cazul<br />
survenirii unei calamităţi naturale sau altor evenimente semnificative. În baza cererilor<br />
autorităţilor (comisiilor) abilitate, Ministerul Finanţelor pregăteşte cererile pentru<br />
utilizarea rezervei permanente şi propune Guvernului un proiect de decizie pentru<br />
alocarea mijloacelor.<br />
Ministerul Finanţelor include în proiectul legii bugetare suplimentare prevederile cu<br />
privire la utilizarea propusă a rezervei împreună cu oricare alte amendamente. Nota<br />
informativă va conţine justificarea utilizării fondurilor în conformitate cu criteriile<br />
specificate pentru utilizarea acestora. Procedura de amendament a <strong>bugetului</strong> şi de<br />
elaborare a legilor bugetare suplimentare sunt descrise în capitolul 6 al <strong>Setul</strong>ui.<br />
184
PARTEA B. INSTRUMENTE: MODEL,<br />
METODOLOGII ŞI INSTRUCŢIUNI<br />
185
8 Instrucţiuni <strong>privind</strong> utilizarea modelului de<br />
prognoză macrofinanciară<br />
8.1 Introducere<br />
Modelul de prognoză macrofinanciară (în continuare - MMF) oferă posibilitatea pentru<br />
estimarea resurselor disponibile pe termen mediu şi, respectiv, a volumului total al<br />
cheltuielilor publice. Prognozele produse de acest model asistă Ministerul Finanţelor la<br />
planificarea <strong>bugetului</strong> pe termen mediu, deoarece modelul estimează veniturile, care<br />
împreună cu sursele de finanţare prognozate reprezintă suma totală de resurse disponibile<br />
pentru cheltuielile publice. Astfel, MMF oferă un cadru consistent şi transparent pentru<br />
<strong>elaborarea</strong> CBTM şi planificarea <strong>bugetului</strong> anual.<br />
MMF foloseşte date statistice publicate, prognoza macroeconomică oficială şi un şir de<br />
presupuneri ale utilizatorului modelului pentru prognoza diferitor variabile<br />
macroeconomice şi bugetare. Ultimul an, pentru care sînt disponibile datele statistice<br />
(ultimul an bugetar executat) este anul de bază pentru calculele modelului. De exemplu,<br />
atunci când prognozele CBTM sunt elaborate pentru perioada anilor 2009-2011 la<br />
începutul anului 2008, anul de bază pentru aceste prognoze va fi 2007, care deja este<br />
executat.<br />
Avînd la bază presupunerile incluse în foile de lucru a modelului şi în baza unei serii de<br />
ecuaţii se obţin estimările pentru următorii patru ani după anul de bază. Aceste rezultate<br />
apoi pot fi folosite la estimarea cadrului macrofinanciar în cadrul exerciţiului CBTM sau<br />
în procesul de planificare a <strong>bugetului</strong> anual. Modelul la fel poate să genereze tabele şi<br />
grafice necesare.<br />
Modelul constă din 3 fişiere care sunt legate între ele :<br />
• Fişierul “MMF.xls” este fişierul de baza, care constă din foi de lucru, care sunt<br />
utilizate pentru presupunerile şi prognozele modelului.<br />
• Fişierul „grafice MMF.xls” generează graficele relevante, iar<br />
• Fişierul „Tabele MMF.xls” - tabele care sunt folosite în documentul anual CBTM.<br />
8.2 Obiectivele Modelului<br />
Modelul este folosit pentru o varietate de scopuri care sunt expuse mai jos:<br />
• Prognoza cadrului general de resurse şi cheltuieli. Modelul efectuează prognoza<br />
volumului de venituri publice, pe care bugetul preconizează să le colecteze în<br />
următorii trei ani şi volumul total de cheltuieli publice care vor fi posibile de efectuat,<br />
187
ţinând cont şi de fondurile disponibile din surse interne şi externe. Cifrele calculate<br />
depind de presupunerile, incluse în foile de lucru ale modelului. Estimarea veniturilor<br />
se calculează în mod automat de o serie de ecuaţii care utilizează informaţia furnizată<br />
în foile de lucru menţionate mai sus;<br />
• Elaborarea diferitor scenarii de prognoză. Valorile veniturilor şi cheltuielilor<br />
prognozate depind de presupunerile <strong>privind</strong> diverse variabile, cum ar fi rata creşterii<br />
PIB, inflaţia, creşterea importurilor, etc. Totuşi, acestea sunt doar estimări, nivelul<br />
acestor variabile în practică poate varia mai mult sau mai puţin de la valorile<br />
aşteptate. Astfel, o serie de presupuneri pesimiste şi optimiste pot fi generate prin<br />
schimbarea presupunerilor. Aceasta de asemenea permite o evaluare a unui risc<br />
posibil în cazul cînd veniturile prognozate nu vor fi atinse şi impactul acestui fapt<br />
asupra <strong>bugetului</strong>;<br />
• Evaluarea impactului schimbărilor în sistemul de taxe şi impozite asupra<br />
veniturilor. Odată cu asumarea unor schimbări în cotele impozitelor, modelul oferă<br />
posibilitatea de a estima impactul acestor schimbări asupra volumului veniturilor.<br />
Foile de lucru pentru prognoza fiscală (FLPF) reflectă modificarea volumului de<br />
venituri şi modul în care aceste schimbări în politica de venituri afecta volumul<br />
veniturilor pe viitor;<br />
• Estimarea distribuirii veniturilor dintre diferite niveluri de bugete. Odată ce sunt<br />
estimate veniturile <strong>bugetului</strong> public naţional pe termen mediu, modelul permite<br />
distribuirea acestora între diferite componente ale BPN, inclusiv dintre bugetul de stat<br />
şi bugetele UAT în baza trendurilor istorice. Figura 5.1 prezintă diferite niveluri ale<br />
<strong>bugetului</strong> pentru care modelul poate genera prognoze;<br />
• Generarea tabelelor şi graficelor. Modelul automat generează tabele şi grafice, care<br />
pot fi apoi folosite în documentaţia bugetară. Tabelele respective conţin trendurile<br />
veniturilor, cheltuielilor şi surselor de finanţarea a deficitului /surplusului bugetar.<br />
Figure 5.1<br />
Nivelele de informaţii produse de modelul de prognozare macrofiscală<br />
Nivelul 1<br />
Bugetul Public<br />
Naţional<br />
Nivelul 2<br />
Bugetul de stat, bugetele UAT<br />
BASS şi FAOAM<br />
Nivelul 3<br />
Bugetul de stat<br />
Bugetele UAT (Agregate)<br />
188
8.3 Structura Modelului<br />
Datele sunt introduse in foile ce conţin asumări macroeconomice (p-macro), bugetare (pbug)<br />
si referitor la datoria de stat (p-fin). Acestea, în mod automat, sunt utilizate pentru a<br />
genera rezultate în alte foi de lucru. Foile de lucru sunt legate prin intermediul formulelor<br />
matematice şi a presupunerilor macroeconomice şi bugetare, obiectivelor de politică<br />
fiscală şi a datoriei publice, care livrează date pentru calcule în alte foi de lucru ce conţin<br />
rezultatele finale ale modelului. Foile de lucru în domeniul macroeconomic, bugetar şi al<br />
datoriei trebuie să fie actualizate în fiecare an, pe cînd celelalte foi de lucru sunt calculate<br />
automat. Legăturile între diferitele foi de lucru ale modelului sunt reflectate în Figura 5.2.<br />
Figure 5.2<br />
Legăturile dintre foile de lucru al Modelului de Prognozare Macrofiscală<br />
Presupuneri Macro<br />
Nivelul 1:<br />
Bugetul Public Naţional<br />
PIB<br />
Introducerea şi<br />
analiza datelor la<br />
compartimentul<br />
„Venituri”<br />
Nivelul 2:<br />
Balanţa de Plăţi<br />
Presupuneri Bugetare<br />
Relaţii (operaţiuni)<br />
interbugetare<br />
Bugetul de stat<br />
si BUAT<br />
BASS<br />
FAOAM<br />
Presupuneri<br />
Obiective de<br />
politică fiscală<br />
Bugetul de<br />
Stat<br />
Nivelul 3:<br />
BUAT<br />
Sectorul Monetar<br />
Rapoarte<br />
Presupuneri<br />
Finanţare/Datorie<br />
Tabele<br />
Grafice<br />
Modelul constă din trei fişiere de bază şi foi de lucru respective:<br />
• Fişierul „MMF.xls”:<br />
o Coperta<br />
o Foile ce conţin presupuneri:<br />
P-Macro:<br />
P-Fisc:<br />
Presupuneri Macroeconomice şi fiscale<br />
Datele <strong>privind</strong> veniturile şi analiza acestora<br />
189
P-Bug: Presupuneri Bugetare (operaţiuni interbugetare)<br />
P-Fin: Presupuneri Finanţare /Datorie<br />
CF: Presupuneri şi Calcule Fiscale<br />
o Prognoza sectorului fiscal:<br />
B-1: Bugetul Public Naţional<br />
B-2(a): Bugetul de stat şi bugetele UAT<br />
B-2(b) Bugetul Asigurărilor Sociale de Stat şi FAOAM<br />
B-3(a): Bugetul de Stat<br />
B-3(b): Bugetele UAT<br />
o Prognozele şi operaţiunile Sectoarelor non-fiscale<br />
PIB: Produsul Intern Brut / Sectorul Real<br />
BP: Balanţa de Plăţi /Sectorul extern<br />
PM: Sectorul Monetar.<br />
• Fişierul „Tabele MMF.xls” – principalii indicatori şi tabelele generate de MMF.<br />
• Fişierul „Grafice MMF.xls” – grafice /diagrame generate în baza datelor din MMF.<br />
Descrierea foilor de lucru al MMF<br />
Această secţiune explică principalele foi de lucru al MMF.<br />
Coperta: Foaia de titlu<br />
Coperta modelului conţine cheia pentru abrevierile modelului, stabileşte anul de bază<br />
pentru introducerea datelor şi acorda posibilitatea de selectare a scenariilor. Anul de bază<br />
se consideră ultimul an pentru care este disponibil tot setul de date. Introduceţi „1” pentru<br />
scenariul de bază, sau „0” pentru scenariul alternativ (descrierea mai detailată a lucrului<br />
cu diferite scenarii se va regăsi in descrierea foilor de lucru respective)<br />
Această foaie de lucru conţine şi explicaţii diferitor spaţii folosite în alte foi care sunt<br />
codate in culori. Acestea sunt:<br />
• Sur: Prognoza oficială<br />
• Bleu: Presupunerile<br />
• Verde: Datele statistice<br />
• Bleu deschis: Datele de pe alte pagini<br />
• Galben: Verificarea consistenţei<br />
• Alb: Calculele modelului<br />
P-Macro: Presupuneri Macroeconomice şi fiscale<br />
Această foaie de lucru conţine majoritatea presupunerilor macroeconomice, care servesc<br />
drept bază a modelului şi în acelaşi timp prezintă acea parte a modelului în care<br />
majoritatea datelor sunt introduse şi actualizate în fiecare an. Datele din secţiunile 1-4 şi 8<br />
ţin de presupunerile macroeconomice, sunt obţinute din surse guvernamentale şi se referă<br />
la astfel de prognoza indicatori macroeconomici cum sunt PIB, rata inflaţiei, cursul de<br />
190
schimb al monedei naţionale, fondul de salarizare, etc. Informaţia din această foaie se<br />
actualizează anual şi sursele de parvenire a datelor sunt indicate în Boxa 5.1.<br />
BoxA 5.1<br />
Sursele de Informaţie pentru Asumările Macroeconomice<br />
DATELE<br />
SURSA DE INFORMAŢIE<br />
1. Asumări macroeconomice ME, BNM<br />
2. Conturile Naţionale (%PIB) ME, BNS<br />
3. Balanţa de Plaţi BNM<br />
4. Sectorul Monetar BNM<br />
5. Asumări fiscale MF<br />
6. Finanţarea MF<br />
7. Deservirea datoriei externe (inclusă în buget) MF<br />
Secţiunea 5 a presupunerilor fiscale necesită, în primul rind, introducerea datelor cu<br />
privire la coeficienţii ce ţin de restituirea TVA colectate de serviciul vamal şi restituirea<br />
accizelor. Acestea pot fi calculate în baza cifrelor existente din anul precedent. În al<br />
doilea rînd, cotele efective ale impozitelor ce sunt aplicate în fiecare an trebuie să fie<br />
introduse într-o foaie de lucru pentru toate veniturile. În al treilea rînd, elasticitatea pentru<br />
fiecare impozit prognozat, cu toate că acestea nu se modifică esenţial de la an la an.<br />
Definiţia elasticităţii este prezentată în Boxa 5.2.<br />
Foia de lucru are posibilitatea de a lucra cu doua scenarii diferite. Primul este scenariul de<br />
bază, iar al doilea alternativ, care poate fi pesimist sau optimist, în dependenţă de<br />
circumstanţe. Pentru scenariul de bază se completează secţiunile 1-5 cu presupunerile de<br />
bază, iar pentru cel alternativ cu presupuneri alternative. Aceasta permite efectuarea unei<br />
analize a riscurilor, de exemplu, asumând o scădere a PIB-lui, se poate estima ce impact<br />
va avea acesta asupra principalelor agregate fiscale.<br />
Boxa 5.2<br />
Ce este elasticitatea?<br />
Elasticitatea măsoară sensibilitatea veniturilor la schimbarea bazei impozabile. De exemplu:<br />
• Impozitul pe venitul persoanelor fizice este direct dependent de venitul personal, de exemplu 10%<br />
de creştere a venitului va genera circa 11% creştere a impozitului pe venitul persoanelor fizice.<br />
Elasticitatea în cazul dat va fi egală cu 1.1. Aceeaşi logică se aplică şi la impozitul pe venit din<br />
activitatea de întreprinzător.<br />
• TVA este o taxă pe vînzări, şi odată cu creşterea acesteia, populaţia ar tinde să cheltuie mai mult<br />
pentru servicii care nu sunt taxate. Aceasta înseamnă că elasticitatea ar trebui să fie mai mică de<br />
1. Astfel, 10% creştere în venitul personal poate genera 7,8% creştere a încasărilor TVA. Însă<br />
elasticitatea poate varia în cazul Moldovei.<br />
P-Fin: Foile de lucru cu privire la datorie<br />
Aceasta foaie de lucru calculează stocul datoriei externe şi interne şi plăţile pentru<br />
deservirea acestor datorii. Datele trebuie introduse pentru toţi anii de prognoză. Modelul<br />
oferă posibilitatea operării cu două scenarii unul de bază şi altul alternativ. Datele trebuie<br />
să fie introduse în ambele scenarii.<br />
191
P-Fiscal: Tendinţele la venituri<br />
Această foaie dezagreghează veniturile şi examinează tendinţele pentru fiecare impozit<br />
din anul 2000 în valoare nominală, ca cotă din veniturile totale şi procent din PIB.<br />
Această foaie foloseşte datele altor foi şi din acest motiv nu are nevoie de careva date<br />
suplimentare, cu excepţia datelor actuale cu privire la venituri pentru anul precedent care<br />
trebuie să fie introduse anual.<br />
B-Bug: Asumările bugetare<br />
Foaia cu privire la asumările bugetare se foloseşte pentru a analiza dezagregarea dintre<br />
impozite /venituri şi cheltuieli la nivelul <strong>bugetului</strong> de stat şi bugetelor UAT. Asumările<br />
sunt introduse in dependenţă de diferite niveluri ale <strong>bugetului</strong>.<br />
B-1:Prognoză fiscală<br />
Această foaie de lucru este folosită la prognozarea veniturilor şi cheltuielilor şi<br />
producerea diferitor scenarii fiscale, în dependenţă de asumările introduse în capitolul<br />
macroeconomic şi fiscal. Nu este necesar de a introduce careva date în această foaie<br />
deoarece toate datele sunt generate în mod automat.<br />
Foia de lucru prezintă prognoza veniturilor curente, cheltuielilor, a balanţei generale şi<br />
primare, precum şi a surselor de finanţare a sectorului public. Pentru a trece de la<br />
scenariul de bază la cel alternativ în boxa corespunzătoare de pe copertă se introduce 1<br />
pentru scenariul de bază sau 0 pentru cel alternativ. Modelul va recalcula prognoza în<br />
dependenţă de scenariul ales.<br />
CF: Calculele fiscale<br />
Această foaie de lucru se foloseşte pentru a calcula schimbările aşteptate în nivelul<br />
veniturilor în urma modificării taxei efective ale impozitelor sau altor factori, care se<br />
presupune că vor modifica încasarea veniturilor. Prima tabelă calculează schimbarea ratei<br />
efective la impozite în baza asumărilor macroeconomice. Al doilea tabel foloseşte această<br />
informaţie pentru a calcula creşterea sau descreşterea veniturilor în rezultatul<br />
schimbărilor în ratele impozitelor. Ultima tabelă este legată de foia B-1, astfel<br />
schimbările posibile în colectările veniturilor sunt incluse în prognoza veniturilor<br />
B-2(a): Bugetul de Stat şi Bugetele UAT<br />
Foaia de lucru calculează veniturile şi sursele de finanţare ale <strong>bugetului</strong> de stat şi<br />
bugetelor UAT.<br />
B-2(b): Alte bugete şi fonduri<br />
Foaia de lucru generează bugetele pentru BASS şi FOAAM. Datele sunt importate de pe<br />
foaia cu presupuneri bugetare, astfel nu se cere introducerea datelor pe această foaie.<br />
B-3(a): Bugetul de Stat<br />
Foaia de lucru prognozează veniturile, cheltuielile, sursele de finanţare ale <strong>bugetului</strong> de<br />
stat. Acestea includ fondurile şi granturile externe.<br />
192
BS: Bugetul de Stat<br />
În această foaie de lucru sunt prognozate resursele componentei de bază a <strong>bugetului</strong> de<br />
stat, ce înseamnă că nu sunt incluse fondurile şi mijloacele speciale, precum şi proiectele<br />
finanţate din surse externe.<br />
B-3(b): Bugetele UAT<br />
Foaia prognozează veniturile disponibile pentru bugetele UAT, precum şi volumul de<br />
cheltuieli a acestora şi sursele finanţare a deficitului.<br />
BP: Balanţa de plăţi<br />
Balanţa de Plăţi conţine prognoza principalelor agregate ale contului curent şi de capital.<br />
Nu este necesară introducerea datelor în această foaie.<br />
PM: Politica Monetară<br />
Foaia prognozează activele şi pasivele nete ale ţării. Nu este necesară introducerea datelor<br />
în această foaie.<br />
PIB: Conturile Naţionale<br />
Conturile Naţionale prognozează PIB pe sectoare şi nu este necesară introducerea datelor<br />
în această foaie, deoarece ultimul an este calculat în baza datelor şi asumărilor de pe alte<br />
foi de lucru.<br />
8.4 Asumările modelului<br />
Cea mai importantă parte a modelului sunt foile de lucru ce conţin asumări (p-macro, p-<br />
bug, şi CF). În fiecare se introduc asumări noi. Majoritatea acestora provin din<br />
prognozele oficiale, iar celelalte depind de raţiunea utilizatorului modelului.<br />
Datele pentru asumările sectoarelor macroeconomice, balanţei de plăţi şi sectorului<br />
monetar trebuie să fie obţinute din sursele relevante (vezi Boxa 5.1) şi apoi introduse în<br />
foaia de lucru cu asumări macroeconomice (p-macro). Aprecierea /deprecierea valutei<br />
naţionale, ponderile în PIB sunt calculate în mod automat de model. Asumările <strong>privind</strong><br />
cotele taxelor pentru foaia CF parvin de la direcţia responsabilă de politica fiscală, iar<br />
datele <strong>privind</strong> elasticitatea şi divizarea taxelor sunt introduse conform calculelor şi<br />
presupunerilor utilizatorului modelului. Asumările în foaia p-bug parvin din surse<br />
guvernamentale, în special divizarea veniturilor fiscale, transferurile între bugete de<br />
diferite niveluri.<br />
La estimarea indicatorilor bugetari este necesar de atras atenţia la precizia presupunerilor<br />
din anul anterior. Dacă acestea nu sunt corecte, atunci presupunerile necesită a fi ajustate<br />
atunci când se elaborează prognozele pentru anul ulterior.<br />
193
8.5 Metodologia pentru prognozarea veniturilor<br />
Abordarea folosită pentru prognozele de venituri este abordarea de elasticitate. Aceasta<br />
reflectă relaţia stabilită între creşterea colectărilor pentru fiecare tip de impozit şi<br />
creşterea bazei impozabile corespunzătoare. Creşterea în colectările impozitului respectiv<br />
este apoi prognozată prin înmulţirea creşterii prognozate a bazei impozabile cu<br />
elasticitatea, şi adăugând impactul aşteptat de schimbări în cota acestui impozit. (sursa:<br />
Manualul FMI, „Transparenţa Fiscală”).<br />
În continuare se prezintă metodologia de prognozare pentru fiecare tip de venit.<br />
Impozitul pe venit din activitatea de întreprinzător<br />
Prognoza pentru acest impozit este compusă din următoarele componente:<br />
Impozitul pe venit din activitatea de întreprinzător = venitul din anul anterior * (creşterea estimată<br />
în PIB nominal * elasticitatea) + venitul ce provine din schimbarea în cotele de impozit<br />
Impozitul pe venit din activitatea de întreprinzător este calculat folosind colectările din<br />
anii anteriori, înmulţind cu creşterea prognozată în PIB nominal. Încasările impozitului<br />
din anii precedenţi includ mărimea profitului declarat şi impozitul pe acest profit virat de<br />
companii. Din aceste motive se presupune că există o legătură directă dintre aceşti<br />
indicatori, astfel ca creşterea impozitului pe profit rezultă din creşterea PIB nominal.<br />
Deoarece aceste companii sunt deja plătitori ai acestui impozit se presupune că acestea îl<br />
vor plăti şi la anul viitor, dar pe un profit mai mare, deoarece se estimează creşterea PIB.<br />
Aceste asumări vin în contradicţie cu asumările pentru a calcula modificările în încasările<br />
de venituri în urma schimbărilor de cote. Aceasta e deoarece aceste companii se<br />
presupune că vor plăti impozitul, însă în realitate vor le evita sau vor plăti mai puţin decât<br />
se cuvine. Prin urmare se poate presupune că o creşterea în baza de impozitare va rezulta<br />
în creşterea proporţională a venitului de impozitare. Ca rezultat, creşterea bazei de<br />
impozitare se înmulţeşte cu elasticitatea. Cu toate că baza de impozitare poate creşte cu<br />
5%, o creşterea proporţională în venit poate să nu aibă loc datorită evaziunii fiscale.<br />
Elasticitatea reprezintă această relaţie între creşterea venitului pentru impozit şi creşterea<br />
în baza de impozitarea corespunzătoare. De exemplu, dacă o creştere de 5% în baza de<br />
impozitare are loc şi se presupune că doar 85% din creşterea aşteptată în veniturile<br />
impozabile vor fi colectate, elasticitatea va fi de 0.85.<br />
Schimbarea cotelor de impozite (dacă există) şi impactul corespunzător asupra venitului<br />
este calculat în foaia de lucru pentru calcule fiscale. Aceasta se estimează prin înmulţirea<br />
venitului cu modificarea procentuală a cotelor de impozit pentru a calcula câştigurile sau<br />
pierderile la încasarea veniturilor în urma schimbărilor.<br />
Impozitul pe venitul persoanelor fizice<br />
Impozitul pe venitul persoanelor fizice se prognozează în mod similar celui pe venit de la<br />
activitatea de întreprinzător. Diferenţa e în variabila proxy pentru impozitul pe venitul<br />
persoanelor fizice, care este creşterea salariului nominal, astfel impozitul pe venit este<br />
generat de salarii. Formula folosită este.<br />
194
Impozitul pe venitul persoanelor fizice = venitul din anul anterior * (creşterea estimată în salariul<br />
nominal * elasticitatea) + venitul ce provine din schimbarea în cotele de impozit<br />
195
TVA<br />
Prognoza încasărilor la TVA se împarte în TVA încasată pe teritoriul republicii şi TVA<br />
încasată la vama. Ele sunt compuse din următoarele elemente:<br />
TVA încasate pe teritoriul republicii = venitul din anul precedent * (creşterea estimată a consumului<br />
* elasticitatea) + venitul ce provine din schimbarea cotelor de impozitare<br />
Venitul din anul precedent de la TVA se înmulţeşte cu creşterea estimată a consumului.<br />
Aceasta are loc deoarece venitul din anii precedenţi primeşte valoarea vânzărilor<br />
declarate şi mărimea de TVA plătit. De aceea se presupune că există o relaţie<br />
proporţională între această cifră şi creşterea în venit care va rezulta în creşterea<br />
consumului. Această asumare vine în contradicţie cu asumarea pentru a calcula<br />
modificările în încasările de venituri în urma schimbărilor de cote. Creşterea bazei fiscale,<br />
atunci cînd mai multe companii /cumpărători se presupune că vor plăti TVA, nu va<br />
rezulta în creşterea proporţională a încasărilor acestei taxe, deoarece în realitate careva<br />
din ei vor încerca sa evite sau să plătească mai puţin decât ar trebui.<br />
Rambursarea TVA<br />
Restituirea TVA este calculată prin multiplicarea TVA din importuri, prognozată pentru<br />
anul curent la ponderea restituirilor TVA în total încasărilor TVA. Aceasta înseamnă că<br />
dacă în mediu 20% din TVA la import sunt restituite, se presupune că această tendinţă se<br />
va menţine.<br />
Restituirea TVA = - ( TVA încasate la vama) * ponderea restituirii TVA în colectările TVA încasate la<br />
vama<br />
TVA încasate la vama (din importuri)<br />
Veniturile TVA încasate la vama sunt calculate în mod diferit de TVA încasate pe<br />
teritoriul Republicii. Veniturile depind de creşterea în volumul de importuri şi orice<br />
schimbare în cota de impozitare. Veniturile din anul anterior este înmulţite cu creşterea<br />
importurilor pentru a calcula câte venituri adăugătoare pot fi colectate. Acestea apoi sînt<br />
înmulţite cu elasticitatea şi modificarea ratei de schimb a valutei naţionale, deoarece<br />
veniturile vor creşte sau vor descreşte în dependenţă de modul în care rata de schimb se<br />
va aprecia sau deprecia.<br />
TVA încasate la vama = venitul din anul anterior * creşterea importului * elasticitatea * modificarea<br />
ratei de schimb + schimbarea în cotele de impozit<br />
Schimbarea cotelor de impozitare (dacă au loc) şi impactul corespunzător asupra<br />
veniturilor la fel este calculată pentru a include impactul acestor schimbări în estimarea<br />
veniturilor.<br />
Impozitele asupra comerţului exterior<br />
Venitul de la operaţiunile în domeniul comerţului exterior se măsoară astfel:<br />
Impozitele asupra comerţului exterior = venitul din anul precedent* creşterea în importuri*<br />
schimbarea în rata de schimb* elasticitatea + venitul provenind din schimbarea în rata medie tarifară<br />
196
Veniturile din comerţul exterior se calculează în modul similar celui la TVA încasată la<br />
vama. Venitul depinde de volumul de creştere a importurilor şi de orice schimbare în cota<br />
de impozitare.<br />
Veniturile din anul precedent se înmulţesc cu creşterea aşteptată în importuri pentru a<br />
calcula câte venituri adăugătoare pot fi colectate. Acestea sînt înmulţite cu schimbarea<br />
ratei de schimb, deoarece veniturile vor creşte sau descreşte în dependenţă de modificarea<br />
ratei de schimb . Orice schimbare în rata tarifară medie este calculată şi impactul asupra<br />
veniturilor este apoi inclus în estimarea finală.<br />
Accize<br />
Accizele se calculează separat: pentru produsele importate şi mărfurile produse pe<br />
teritoriu Republicii Moldova. Calculele se bazează pe creşterea estimată în consumul<br />
producţiei interne minus toate rambursările şi asupra creşterii estimate în importuri minus<br />
orice restituire pentru accizele asupra importurilor. Odată ce nu este posibil de a calcula<br />
exact o cotă medie pentru accize, nu se calculează modificările în venituri din motivul<br />
schimbării accizelor.<br />
Venitul din accizele la producerea internă = venitul din anul precedent x (creşterea consumului x<br />
elasticitate)<br />
Venitul din accizele la import = venitul din anul precedent * (creşterea importurilor x elasticitate)<br />
aprecierea /deprecierea ratei de schimb<br />
Impozitul funciar şi imobil<br />
Impozitul funciar şi imobil se presupun a rămâne la acelaşi nivel în fiecare an. Astfel<br />
acestea sunt calculate după cum urmează:<br />
Impozitul funciar /imobil = venitul din anii precedenţi<br />
Un sumar al variabilelor folosite ca variabile proxy pentru prognoza creşterii venitului<br />
este demonstrată în boxa 5.3 de mai jos.<br />
Box 5.3<br />
Variabilele proxy pentru prognozarea veniturilor<br />
VENITUL<br />
Impozitul pe venit de la activitatea de întreprinzător<br />
Impozitul pe venit de la persoanele fizice<br />
TVA – încasată la vama<br />
TVA – încasată pe teritoriul republicii<br />
Accize<br />
Impozite asupra comerţului exterior<br />
Impozitul funciar<br />
Impozitul imobil<br />
VARIABILA PROXY<br />
Creşterea PIB nominal<br />
Creşterea salariului nominal<br />
Creşterea importului<br />
Creşterea consumului<br />
Creşterea consumului<br />
Creşterea importului<br />
Venitul din anul precedent<br />
Venitul din anul precedent<br />
197
8.6 Modul de prognozare a cheltuielilor<br />
Cu ajutorul modelului se estimează şi prognoza cheltuielilor <strong>bugetului</strong> public naţional.<br />
Cheltuielile publice sunt estimate în model ca sumă totală şi reprezintă volumul resurselor<br />
disponibile pentru cheltuieli. Astfel, prognoza cheltuielilor este calculată prin însumarea<br />
veniturilor prognozate şi a surselor de finanţare estimate pe anii respectivi de prognoză.<br />
8.7 Etapele de operare a modelului<br />
Etapa<br />
ETAPA 1:<br />
ETAPA 2:<br />
ETAPA 3:<br />
ETAPA 4:<br />
ETAPA 5:<br />
ETAPA 6:<br />
ETAPA 7:<br />
ETAPA 8:<br />
ETAPA 9:<br />
Descriere<br />
Pentru fiecare foaie de lucru se inserează o nouă coloană înaintea ultimului<br />
an cu date statistice existente. Copiaţi formulele din coloana cu anul<br />
precedent. Adăugaţi încă un an de bază pe care-l va utiliza modelul pentru<br />
prognoze noi. Acesta va fi ultimul an pentru care există întregul set de date<br />
disponibile. Spre exemplu, dacă cifrele din 2007 sunt folosite pentru<br />
<strong>elaborarea</strong> prognozelor pentru 2009-2011, atunci anul 2008 va fi anul<br />
următor care necesită să fie adăugat pentru prognoza 2010-2012.<br />
Modificarea presupunerilor în foile de lucru cu privire la calculele<br />
macroeconomice, fiscale, asumările bugetare şi acele cu privire la datoria de<br />
stat.<br />
Pe pagina de copertă introduceţi un an de bază nou şi scenariul care va fi<br />
produs.<br />
Folosiţi tasta F9 pentru a recalcula toate foile de lucru după ce au fost<br />
introduse datele noi.<br />
Folosiţi foaia de lucru cu privire la bugetul public naţional pentru a verifica<br />
prognozele veniturilor şi cheltuielilor. În cazul în care acestea nu par realiste,<br />
verificaţi asumările şi modificaţi după necesitate.<br />
Verificaţi consistenţa (cifrele în boxe la verificarea consistenţei trebuie să<br />
arate zero), în caz contrar verificaţi datele introduse.<br />
În cazul în care impactul schimbării diferitor cote de impozite necesită să fie<br />
evaluat. Modificaţi cotele impozitelor în foaia de lucru cu presupuneri şi<br />
vedeţi foaia de lucru cu prognoze pentru a evalua impactul veniturilor.<br />
Pentru a produce scenarii pesimiste şi optimiste salvaţi foile de lucru şi<br />
schimbaţi presupunerile. Variabilele cheie care pot fi modificate sunt PIB,<br />
inflaţia, importurile şi exporturile.<br />
Folosiţi graficele şi tabelele pentru a produce graficele şi alte informaţii<br />
pentru documentaţia bugetară.<br />
198
9 Instrucţiuni pentru determinarea liniei de bază<br />
9.1 Introducere<br />
Aceste instrucţiuni reprezintă un set de îndrumări pentru <strong>elaborarea</strong> şi actualizarea liniei<br />
de bază. Ca structură, se prezintă conceptul liniei de bază şi structura acesteia, modul de<br />
elaborare/actualizare a liniei de bază şi factorii luaţi în calcul la actualizarea acesteia,<br />
formatul utilizat în estimarea liniei de bază cu instrucţiuni detaliate de completare.<br />
Deasemenea se oferă un exemplu de estimare/actualizare a liniei de bază pentru sectorul<br />
Învăţămînt în cîteva cicluri de elaborare a <strong>bugetului</strong>, cu explicaţii detaliate a paşilor<br />
întreprinşi.<br />
9.2 Conceptul liniei de bază<br />
„Linia de bază” corespunde nivelului curent de servicii prestate de către o instituţie<br />
bugetară şi este egal cu volumul total de resurse necesare pentru a presta pe termen mediu<br />
acelaşi volum de servicii de aceeaşi calitate prestate la moment. La estimarea liniei de<br />
bază se presupune că politicile curente vor rămîne neschimbate pe parcursul anilor viitori.<br />
Linia de bază va fi ajustată doar cu scopul de a asigura prestarea constantă a serviciilor<br />
sau de a păstra valoarea reală a prestaţiilor. Oricare alte majorări provocate de extinderea<br />
volumului sau îmbunătăţirea calităţii prestării serviciilor trebuie să fie prezentate ca<br />
propuneri de politici noi, care se supun regulilor de examinare şi de prioritizare a<br />
propunerilor noi de cheltuieli.<br />
Conceptul liniei de bază şi modul de aplicare a acesteia variază în diferite ţări şi nu există<br />
întotdeauna o delimitare clară în privinţa la ceea ce trebuie să includă şi ce nu trebuie să<br />
includă linia de bază. Aceasta deseori poate deveni sursă de dezbateri între Ministerul<br />
Finanţelor şi instituţiile bugetare. În cadrul acestor dezbateri asupra structurii liniilor de<br />
bază pentru fiecare program de cheltuieli poate apărea necesitatea de a apela la diferite<br />
raţionamente. Totuşi, principiul general este ca linia de bază să reprezinte numai costurile<br />
pentru implementarea politicilor şi programelor deja aprobate.<br />
În toate cazurile, Ministerul Finanţelor este autoritatea care trebuie să soluţioneze această<br />
problemă şi să determine structura liniei de bază şi să stabilească reguli clare cu privire la<br />
estimarea sau actualizarea acesteia.<br />
Linia de bază constituie un element a limitelor de cheltuieli, stabilite în CBTM şi<br />
reprezintă estimarea costului programelor de cheltuieli pe termen mediu în baza<br />
politicilor şi legilor existente. Astfel, linia de bază este un jalon eficient şi un factor de<br />
199
control pentru procesul de elaborare a <strong>bugetului</strong>, care permite separarea costurilor viitoare<br />
necesare pentru implementarea politicilor existente de costurile politicilor noi.<br />
La nivel macro, liniile de bază pot identifica posibile discordanţe cu strategia bugetarfiscală<br />
a Guvernului. De exemplu, costul programelor existente de acordare a beneficiilor<br />
sociale poate fi în creştere cu o rată incompatibilă cu obiectivele stabilite pentru deficitul<br />
bugetar.<br />
9.3 Estimarea liniei de bază<br />
Estimarea liniei de bază implică următoarele activităţi de bază:<br />
• Revizuirea activităţilor curente pentru fiecare sector/program de cheltuieli şi<br />
identificarea programelor sau activităţilor ce se finalizează sau a cheltuielilor<br />
cheltuieli specifice doar unui an, de ex.cheltuielile legate de desfăşurarea alegerilor<br />
parlamentare);<br />
• Analiza utilizării resurselor existente şi identificarea rezervelor de eficientizare a<br />
programelor exietente de cheltuieli;<br />
• Estimarea costurilor programelor existente în perspectiva pe termen mediu, luînd în<br />
considerare parametrii de preţ şi salarii, precum şi factorii de cost.<br />
Linia de bază se estimează pentru fiecare sector separat şi cuprinde două componente<br />
distincte:<br />
• Linia de bază a cheltuielilor recurente.<br />
• Linia de bază a investiţiilor capitale.<br />
Estimarea liniei de bază a cheltuielilor recurente presupune efectuarea analizei pe fiecare<br />
categorie majoră de cheltuieli recurente (cheltuieli de personal, bunuri şi servicii,<br />
transferuri şi subvenţii, alte cheltuieli operaţionale şi de funcţionare) şi estimarea<br />
costurilor acestora pe termen mediu, luînd în consideraţie tendinţele recente şi deciziile<br />
aprobate cu privire la factorii de cost şi parametrii preţurilor.<br />
Ministerul Finanţelor poate determina reguli specifice <strong>privind</strong> mărimea şi modul aplicării<br />
acestora.<br />
Elaborarea liniei de bază pentru investiţiile capitale implică următoarele activităţi de<br />
bază:<br />
• Estimarea volumului total de cheltuieli pentru finanţarea proiectelor în curs de<br />
implementare;<br />
• Estimarea volumului total de cheltuieli planificate pentru proiectele implementarea<br />
cărora încă nu a demarat, dar care sunt deja aprobate în CBTM precedent.<br />
Linia de bază se estimează la nivel de sector şi cuprinde cheltuielile finanţate din toate<br />
componentele <strong>bugetului</strong> public naţional, atît din venituri generale, cît şi din venituri<br />
proprii. În mod analog, linia de bază poate fi estimată pe fiecare tip de buget.<br />
200
Mai jos se descriu succint parametrii utilizaţi în estimarea liniei de bază şi modalitatea de<br />
calcul pentru fiecare categorie de cheltuieli în parte.<br />
9.3.1 Parametri<br />
Înainte de fiecare exerciţiu de actualizare, Ministerul Finanţelor în cadrul circularei<br />
CBTM va furniza informaţia relevantă pe anumiţi parametri cheie, precum sunt salariile<br />
şi preţul altor servicii (preţul energiei, costul unitar pentru serviciile comunale).<br />
Alternativ, orice preţ determinat în mod centralizat sau modificări la salarii poate fi<br />
prezentat la o etaptă mai târzie a procesului de elaborare a <strong>bugetului</strong>.<br />
În conformitate cu practicile unor state din cadrul OECD, Ministerul Finanţelor ar putea<br />
solicita ca sectoarele şi instituţiile bugetare corespunzătoare să aplice la etapa de<br />
actualizare a liniei de bază un factor de economisire a costurilor (de ex. 2 % din volumul<br />
cheltuielilor curente aprobate în anul curent). Economisirea cheltuielilor va fi realizată<br />
din contul majorării eficienţei identificate la prestarea aceluiaşi nivel de servicii în cadrul<br />
programului.<br />
Aceeaşi abordare poate fi utilizată şi în cazul crizelor bugetare cînd cadrul de resurse nu<br />
acoperă integral linia de bază estimată. În această situaţie, Ministerul Finanţelor<br />
estimează un anumit procent de reducere a cheltuielilor pentru programele existente şi<br />
solicită APC propuneri de reducere, anulare sau suspendare a programelor existente de<br />
cheltuieli.<br />
Reducerile cheltuielilor liniei de bază generate de revizuirea în descreştere a factorilor de<br />
cost şi parametri nu pot fi lăsate la discreţia instituţiilor bugetare.<br />
La discreţia instituţiilor bugetare pot fi lăsate doar economisirile obţinute ca urmare a<br />
îmbunătăţirii eficienţei utilizării resurselor şi pot fi utilizate pentru fortificarea prestării<br />
serviciilor în cadrul altor programe. Trebuie de menţionat faptul că economisirea prin<br />
reducerea nivelului sau volumului serviciilor prestate constituie o reducere a liniei de<br />
bază determinată de politică şi necesită aprobarea de către Guvern.<br />
9.3.2 Elementele liniei de bază<br />
Factorii de cost<br />
Principalii factori care influenţează costurile sunt numărul beneficiarilor de servicii şi<br />
preţul serviciilor (dacă informaţia specifică nu este disponibilă, se utilizează prognoza<br />
preţurilor prezentată în “Parametri”). Instituţiile bugetare nu trebuie să prezinte impactul<br />
modificărilor ratelor propuse, cu excepţia cazurilor cînd acestea au fost deja aprobate sau<br />
vor fi aprobate cu certitudine.<br />
Cheluielile de personal<br />
Linia de bază include estimarea fondului de remunerare a muncii şi a contribuţiilor de<br />
asigurări sociale şi medicale, în baza cadrului legal şi politicilor existente. Aceste estimări<br />
se bazează pe prognoza numărului angajaţilor, volumul salariilor şi cotele curente pentru<br />
contribuţii (sau cotele revizuite dacă acestea au fost aprobate). Direcţia analiza şi<br />
201
monitorizarea cheltuielilor de personal şi angajaţilor în sectorul bugetar efectuează<br />
analiza şi prezintă prognoza parametrilor cheltuielilor salariale. După cum a fost<br />
menţionat anterior orice modificări la cheltuielile de personal determinate în mod<br />
centralizat pot fi prezentate la o etaptă mai târzie a procesului de elaborare a <strong>bugetului</strong>.<br />
Bunuri şi servicii<br />
Direcţiile de ramură ale Ministerului Finanţelor analizează informaţia despre cheltuielile<br />
pentru activitatea curentă şi de întreţinere pe ultimii doi-trei ani. Acestea analizează<br />
dinamicile pentru a estima costurile necesare pentru menţinerea cantităţii şi calităţii pe<br />
parcursul următorului an bugetar. Datele istorice pot varia de la un an la altul din cauza<br />
încetării unor proiecte, iniţierii anumitor servicii noi, modificărilor şi altor iniţiative.<br />
Pentru estimarea acestor elemente este necesară informaţia despre parametrii de eficienţă,<br />
parametrii preţurilor, precum şi normativele costului pe unitate determinate de Ministerul<br />
Finanţelor, după caz.<br />
Transferuri şi Subvenţii<br />
Subvenţiile şi transferurile către întreprinderi şi persoane fizice se bazează pe politicile şi<br />
programele existente.<br />
Deservirea datoriei<br />
Prognoza cheltuielilor pentru deservirea datoriei prezintă estimarea resurselor necesare<br />
pentru serviciul datoriei de stat.<br />
Investiţiile capitale<br />
Estimarea liniei de bază pentru investiţiile capitale cuprinde:<br />
• cheltuielile pentru proiectele de investiţii capitale în curs de implmentare şi care<br />
trebuie sa se finalizeze;<br />
• proiectele de investiţii capitale noi care încă nu au demarat, dar pentru care deja s-au<br />
asumat angajamente şi sunt aprobate în CBTM precedent;<br />
Proiectele pentru care încă nu s-au asumat angajamente contractuale, dar care sunt<br />
necesare pentru menţinerea nivelului existent de prestare a serviciilor (de ex. renovarea<br />
clădirilor, reabilitarea drumurilor) încă nu se includ în linia de bază.<br />
9.4 Actualizarea Liniei de Bază<br />
Odată cu aprobarea <strong>bugetului</strong> anual de către Parlament în decembrie, ca parte a<br />
Documentaţiei Bugetare, acesta devine noua linie de bază. Înainte de începerea<br />
următorului ciclu bugetar, linia de bază trebuie să fie revizuită în scopul reflectării<br />
„modificărilor tehnice”, şi anume a modificărilor fără importanţă politică – fără afectarea<br />
nivelului cantităţii şi calităţii serviciilor publice prestate.<br />
Linia de bază se actualizează ţinînd cont de:<br />
1. Costul angajamentelor curente: bazat pe decizii de politici incluse în bugetul aprobat<br />
pe anul curent, precum şi decizii de politici asumate în cadrul CBTM precedent.<br />
202
2. Prognoza schimbărilor: de exemplu, revizuirea prognozelor numărului beneficiarilor<br />
programelor de asistenţă socială şi a studenţilor înmatriculaţi poate avea efecte directe<br />
asupra cheltuielilor. Dacă survin astfel de circumstanţe, este necesar de identificat<br />
cadrul legal implicat. Contrar celor expuse mai sus, revizuirea prognozelor din cauza,<br />
de exemplu, a modificării ariei de acoperire cu astfel de beneficii sau volumul<br />
beneficiilor, în mod cert nu este parte a liniei de bază deoarece în acest caz este<br />
necesară luarea unei decizii politice.<br />
Adiţional, linia de bază poate fi ajustată ţinânt cont de alţi factori neutri din punt de<br />
vedere a politicilor, cum ar fi:<br />
a. Modificarea perioadei de implementare a programelor deja aprobate.<br />
b. Modificarea etapelor de implementare a proiectelor de investiţii capitale din<br />
motive tehnice (de ex. tergiversarea implementării proiectului drumurilor din<br />
cauza condiţiilor climaterice nefavorabile), volumul total al cheltuielilor<br />
prognozate pentru proiect rămînînd neschimbat (cu excepţia cazurilor cînd în<br />
contract este prevăzută indexarea cu indicele inflaţiei).<br />
c. Modificarea estimărilor costurilor curente viitoare pentru proiectele capitale<br />
ce urmează a fi finalizate.<br />
d. Adoptarea actelor normative după aprobarea <strong>bugetului</strong> anual pe anul curent<br />
care prevăd obligaţii bugetare.<br />
e. Aprobarea măsurilor bugetare după începerea anului care nu au caracter<br />
neutru în aspect financiar nici pentru anul curent şi nici pentru următorii ani.<br />
Actualizarea liniei de bază este arătată cu semnul plus sau minus faţă de linia de bază<br />
anterioară.<br />
Dacă linia de bază actualizată depăşeşte nivelul cadrului de resurse estimat, atunci linia<br />
de bază se stabileşte la nivelul cadrului de resurse. În această situaţie, Ministerul<br />
Finanţelor va ajusta linia de bază pentru a se încadra în limitele cadrului disponibil de<br />
resurse. Ajustarea liniilor de bază pe sectoare se va efectua în baza propunerilor APC de<br />
reducere, anulare sau suspendare a programelor existente de cheltuieli, prezentate în<br />
cadrul strategiilor sectoriale de cheltuieli.<br />
Modificările parametrilor ce ţin de plata salariilor şi preţuri pot fi incluse în linia de bază<br />
sau pot fi analizate în mod separat la o etapă mai târzie în procesul de elaborare a<br />
<strong>bugetului</strong>. Deciziile urmează a fi luate de către Ministerul Finanţelor.<br />
9.5 Formatul de prezentare a liniei de bază<br />
Rezultatele analizelor şi estimărilor <strong>privind</strong> linia de bază se prezintă prin completarea<br />
formularului de mai jos. Acest formular se completează pentru fiecare sector. Însă, linia<br />
de bază poate fi estimată de jos în sus de la nivelul subprogramului şi generalizată la<br />
nivelul programului.<br />
Procesul de estimare/actualizare a liniei de bază va fi susţinut de sistemul informaţional.<br />
Deci, formatul în cauză constituie un instrument informaţional şi va fi prelucrat în sistem.<br />
203
Tabelul de mai jos oferă formatul de prezentare a estimării / actualizării liniei de bază.<br />
204
Tabelul 9.1<br />
Estimarea /actualizarea liniei de bază pe sectoare<br />
Mii lei<br />
Indicatori Codul AB<br />
AB+1<br />
AB+2<br />
AB+3<br />
aprobat<br />
estimat<br />
estimat<br />
estimat<br />
Sectorul A<br />
1 Bugetul aprobat pe anul curent AB<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
2 Angajamente aprobate în CBTM<br />
din anii precedenţi<br />
2.1 Factorul 1 / Politica 1<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
2.2 Factor 2 / Policy 2<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
3 Factorii de estimare / actualizare a<br />
liniei de bază<br />
3.1 Factorul 1<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
3.2 Factorul 2<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
4 Linia de bază estimată / actualizată<br />
(limita preliminară de cheltuieli)<br />
(1+2+3)<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
5 Economii din eficientizare<br />
5.1 Factorul 1<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
5.2 Factorul 2<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
7 Linia de bază actualizată (4+5)<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent); AB+1 – anul viitor pentru care se elaborează proiectul de buget;<br />
AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
La baza estimării/actualizării liniei de bază este bugetul aprobat al anului curent<br />
(indicatorul 1), ajustat la implicaţiile financiare ale politicilor aprobate în CBTM din anul<br />
205
precedent (indicatorul 2), precum şi luînd în consideraţie alţi factori ce influenţează<br />
volumul cheltuielilor. Aceşti factori pot reflecta schimbări ale unor indicatori<br />
macroeconomici (inflaţia, salariile), demografici (contingentul beneficiarilor) sau alte<br />
schimbări în legislaţia sau regulamentele în vigoare.<br />
9.6 Responsabilităţi<br />
Linia de bază se estimează anual la etapa stabilirii limitelor preliminare de cheltuieli la<br />
începutul ciclului de elaborare a CBTM. Aceasta se actualizează ca urmare a examinării<br />
propunerilor autorităţilor publice centrale în cadrul strategiilor sectoriale de cheltuieli.<br />
Istituţiile bugetare sunt obligate să justifice şi să explice în scris oricare propuneri de<br />
majorare sau reducere a liniei de bază anunţate de către Ministerul Finanţelor.<br />
Iniţial, Ministerul Finanţelor va fi responsabil de <strong>elaborarea</strong> sau actualizarea liniei de bază<br />
pe sectoare. Această activitate implică uneori necesitatea solicitării de date şi alte<br />
informaţii relevante de la instituţiile bugetare (de ex.date statistice). Responsabilităţile<br />
specifice direcţiilor din cadrul Ministerului Finanţelor se descriu în capitolul 3.6 referitor<br />
la stabilirea limitelor de cheltuieli.<br />
Odată cu dezvoltarea capacităţilor autorităţilor publice centrale în ce priveşte estimarea<br />
liniei de bază, responsabilitatea ar putea fi deplasată asupra autorităţilor publice. Oricum,<br />
acestea vor trebui să discute propunerile de actualizare a liniei de bază cu Ministerul<br />
Finanţelor, iar procesul de actualizare se va finaliza numai după ce Ministerul Finanţelor<br />
şi instituţia bugetară vor ajunge la un consens şi vor semna de comun acord. În cazul în<br />
care nu se ajunge la un numitor comun şi Ministerul Finanţelor consideră că actualizarea<br />
liniei de bază propusă de către instituţia bugetară modifică semnificativ cantitatea şi<br />
calitatea serviciilor prestate şi respectiv are implicaţii politice, decizia va fi luată în cadrul<br />
discuţiilor la Guvern.<br />
9.7 Exemplu de estimare a liniei de bază<br />
Metodologia liniei de bază funcţionează ca un element fundamental pentru determinarea<br />
limitelor preliminare de cheltuieli la etapa de elaborare a CBTM.<br />
Mai jos este oferit un exemplu numeric de aplicare a metodologiei liniei de bază pentru a<br />
permite o înţelegere a legăturilor între bugetul anual aprobat şi noul buget ce urmează a fi<br />
aprobat. Exemplul este unul ipotetic şi are drept scop prezentarea modului în care linia de<br />
bază este determinată şi actualizată. Exemplul pune accentul pe învăţământul superior<br />
care se află în jurisdicţia Ministerului Educaţiei.<br />
Ciclul Bugetar 1: Elaborarea CBTM pe 2010-2012 şi <strong>bugetului</strong> anual pe 2010.<br />
Tabelul 9.2 prezintă formatul necesar pentru actualizarea liniilor de bază.<br />
206
Tabelul 9.2<br />
Ciclul bugetar iniţial pentru actualizarea liniei de bază în cadrul învăţământului superior 2010-2012, (in mil.lei)<br />
2009 2010 2011 2012<br />
Aprobat<br />
1 Bugetul aprobat 2009 1 1 1 1*<br />
2 Angajamentele din CBTM-ul<br />
anului anterior pentru anii ce<br />
urmează (Aici: reprezentarea<br />
CBTM 2009 pentru 2010 şi 2011<br />
şi avansarea cu un an până în<br />
2012)<br />
5 10 10<br />
3 Total cumulativ (=1+2) 105 110 110<br />
4 Modificări reale cunoscute ale<br />
cheltuielilor (graţie modificărilor de<br />
ordin demografic şi altor factori de<br />
cost prevăzute în legislaţie sau<br />
regulamente)<br />
5 Total cumulativ – Linia de<br />
bază actualizată (=3+4)<br />
3 3 3<br />
108 113 113<br />
6 Noi iniţiative de politici<br />
Propunere de politici 1<br />
7 4.1 Impactul financiar asupra<br />
<strong>bugetului</strong> pe anul următor<br />
5<br />
8 4.2 Impactul financiar asupra<br />
<strong>bugetului</strong> pe anii viitori (Aici:<br />
reprezentarea angajamentelor<br />
CBTM pe 2010 pentru 2011-2012)<br />
9 Total propunerea de politici 1<br />
(=7+8)<br />
6 7<br />
5 6 7<br />
Propunerea de politici 2<br />
10 4.1 Impactul financiar asupra<br />
<strong>bugetului</strong> pe anul următor<br />
11 4.2 Impactul financiar asupra<br />
<strong>bugetului</strong> pe anii viitori (Aici:<br />
reprezentarea angajamentelor<br />
CBTM 2010 pentru 2011-2012)<br />
12 Total propunerea de politici 2<br />
(=10+11)<br />
13 Sub total noile iniţiative de<br />
politici (=9 + 12)<br />
10 12<br />
0 10 12<br />
5 16 19<br />
207
2009 2010 2011 2012<br />
Aprobat<br />
14 TOTAL (=5+13) 100 113 129 132<br />
Se presupune că „Angajamentele din CBTM-ul anului anterior” sunt avansate spre noul an al CBTM (=<br />
săgeata din Rândul 1). Aceasta depinde de tipul programelor ce rezultă în angajamente.<br />
Limita nouă (solicitată şi aprobată<br />
ulterior în procesul CBTM) /<br />
Buget (când a fost adoptat noul<br />
buget)<br />
• Rândul 1: Punctul iniţial pentru actualizarea liniei de bază a programului<br />
‘Învăţământul superior’ este bugetul anual aprobat (rândul 1 în Tabelul 6.1);<br />
• Rândul 2: La acesta se adaugă angajamentele luate pe parcursul CBTM-ului din anul<br />
anterior şi ciclurilor de elaborare a <strong>bugetului</strong>;<br />
• Rîndul 4: La acesta se adaugă modificările reale cunoscute ale cheltuielilor cauzate de<br />
modificările în prognoza datelor demografice relevante şi/sau modificările prognozate<br />
ale factorilor de cost ce influenţează nivelele de cheltuieli ce sunt prevăzute în<br />
legislaţie şi regulamente. În acest exemplu se presupune că responsabilii de prognoze<br />
de la Direcţia învăţămînt superior din cadrul Ministerului Educaţiei majorează<br />
prognozele <strong>privind</strong> înmatriculările în baza noilor factori cu privire la nivelele de<br />
înmatriculare în instituţiile de învăţământ superior;<br />
• Rîndul 5: Împreună acestea vor rezulta în linia de bază actualizată. Aceasta cifră va<br />
reprezenta plafonul preliminar care va servi drept bază pentru instituţiie bugetare în<br />
cadrul sectoarelor pentru <strong>elaborarea</strong> palnurilor strategice de cheltuieli sectoriale.<br />
Pe parcursul procesului CBTM, pot fi propuse noi iniţiative de politici şi dacă sunt<br />
acceptate pot fi adăugate la linia de bază actualizată. Este important să înţelegem că<br />
factorul determinant pentru o nouă iniţiativă de politici este anul în care propunerea a<br />
fost convenită, cu toate că consecinţele financiare ar putea să nu fie resimţite imediat.<br />
Pe parcursul procesului CBTM, Ministerul Educaţiei propune două iniţiative de politici<br />
noi.<br />
• Rîndurile 7 and 8: Prima propunere de politici conţine o majorare a bursei achitate<br />
unui student. Costurile totale ale propunerii vor fi de 5 milioane lei în 2010. (Rîndul<br />
7) şi 6 şi 7 milioane lei în 2011 şi respectiv 2012 (Rîndul 8). Ministerul Educaţiei a<br />
ţinut cont de Instrucţiunea cu privire la estimarea costurilor (vezi Capitolul 7) la<br />
estimarea acestei propuneri;<br />
• Rîndurile 10 şi 11: A doua propunere de politici conţine sprijinul financiar acordat<br />
Universităţii de Stat din Moldova pentru crearea unei noi Facultăţi de Studii<br />
Europene. Ministerul Educaţiei justifică propunerea prin faptul că crearea acestei noi<br />
Facultăţi este în conformitate cu priorităţile Guvernului cu privire la fortificarea<br />
relaţiilor cu Uniunea Europeană şi promovarea cunoştinţelor şi cercetării în domeniul<br />
208
studiilor europene. Crearea noii facultăţi şi a cursurilor ce urmează a fi oferite încă<br />
urmează a fi stabilite de către rectorul şi profesorii de la Universitatea de Stat din<br />
Moldova, iar planificarea va fi realizată în 2010. Se planifică de a începe noile cursuri<br />
în 2011 şi respectiv 2012. Costurile vor fi de 10 milioane lei în 2011 şi respectiv 12<br />
milioane lei în 2012. Costurile vor conţine costurile de salarizare pentru lectorii<br />
adiţionali la fel şi alte costuri. Nu vor fi necesare săli de lectură, deşi clădirea<br />
bibliotecii va fi gata în doi ani;<br />
• Rîndul 13: Costurile totale ale celor două propuneri de politici noi sunt prevăzute în<br />
acest rand prin adăugarea rândului 9 cu 12;<br />
• Rîndul 14: Ministerul Educaţiei solicită finanţarea noilor propuneri de politici. Acesta<br />
nu comentează cu prvire la actualizarea liniei de bază oferită de Ministerul Finanţelor<br />
(care după cum a fost menţionat funcţionează în calitate de plafon preliminar)<br />
deoarece angajaţii acestuia lucrează strâns şi au contacte regulate (atât formale, cât şi<br />
neformale) cu direcţiile de ramură ale Ministerului Finanţelor ce sunt responsabile de<br />
învăţământ. În acest exemplu, se presupune că Minsterul Finaţelor este de acord cu<br />
aceste două iniţiative de politici noi care au fost susţinute ulterior de către Guvern şi<br />
Parlament la etapele de elaborare a CBTM şi <strong>bugetului</strong> anual. În cele din urmă,<br />
bugetul nou aprobat va constitui noua linie de bază şi va funcţiona în calitate de<br />
punct iniţial pentru următorul ciclu bugetar.<br />
Ciclul bugetar 2: Elaborarea CBTM 2011-2013 şi bugetul anul pe 2011.<br />
Tabelul 9.3 reprezintă acelaşi tabel, însă va fi utilizat pentru a explica actualizarea liniei<br />
de bază pentru învăţământul superior, trecând de la un ciclu de elaborare a <strong>bugetului</strong> la<br />
altul.<br />
Tabelul 9.3<br />
Actualizarea liniei de bază în învăţământul superior pentru următorul ciclu bugetar 2011-2013, (în mil.lei)<br />
2009 2010 2011 2012 2013<br />
Aprobat<br />
1 Bugetul aprobat 2010 100 113 113 113 113<br />
2 Angajamentele din CBTM-ul<br />
anului anterior pentru anii ce<br />
urmează (Aici: reprezentarea<br />
CBTM 2009 pentru 2010 şi 2011<br />
şi CBTM 2010 pentru 2011 şi<br />
2012.<br />
16 19 19<br />
3 Total cumulativ (=1+2) 129 132 132<br />
4 Modificări reale cunoscute ale<br />
cheltuielilor (graţie modificărilor<br />
de ordin demografic şi altor<br />
factori de cost prevăzute în<br />
legislaţie sau regulamente)<br />
5 Total cumulativ – Linia de bază<br />
actualizată (=3+4)<br />
1 1 1<br />
130 133 133<br />
209
2009 2010 2011 2012 2013<br />
Aprobat<br />
6 Noi iniţiative de politici<br />
Propunerea de politici 3<br />
7 4.1 Impactul financiar asupra<br />
<strong>bugetului</strong> pe anul următor<br />
5<br />
8 4.2 Impactul financiar asupra<br />
<strong>bugetului</strong> pe anii viitori (Aici:<br />
reprezentarea angajamentelor<br />
CBTM pe 2010 pentru 2012-<br />
2013)<br />
9 Total propunerea de politici 1<br />
(=7+8)<br />
10 Sub total iniţiative noi de politici<br />
(=9 )<br />
6<br />
5 6<br />
5 6 0<br />
11 TOTAL (=5+13) 100 113 135 139 133<br />
Limita nouă (solicitată şi<br />
aprobată ulterior în procesul<br />
CBTM) / Buget (când a fost<br />
adoptat noul buget)<br />
• Rândul 1: Punctul iniţial pentru actualizarea liniei de bază al programului<br />
‘Învăţământul superior’ este bugetul anual aprobat pe 2010 (vezi de asemenea Rândul<br />
14, coloana 2010 din Tabelul 6.1);<br />
• Rândul 2: La acesta se adaugă angajamentele <strong>privind</strong> deciziile luate pe parcursul<br />
CBTM din anul anterior şi ciclurilor anterioare de elaborare a <strong>bugetului</strong>. În acest<br />
exemplu se face referire la cele două cicluri anterioare ale CBTM:<br />
o Ciclcul CBTM 2009 pentru 2010 şi 2011. Angajamentele CBTM 2009 pentru<br />
2011 sunt 10 după cum se vedee în Tabelul 6.1 (Rândul 2). Au fost incluse 5<br />
milioane lei în bugetul anual aprobat pentru 2010. Aceasta înseamnă că doar 5<br />
milioane lei vor fi calculaţi pentru bugetul pentru 2011. Pentru estimările pe<br />
2012, urmează a fi planificată aceeaşi sumă;<br />
o Ciclul CBTM pentru 2011 şi 2012. Angajamentele din ciclul CBTM pe 2010 sunt<br />
reflectate în noile iniţiative de politici aprobate în ciclul CBTM pe 2010. Au fost<br />
incluse 5 milioane lei în bugetul anual aprobat pentru 2010. Aceasta înseamnă că<br />
doar 5 milioane lei vor fi calculate pentru bugetul pe 2011. Pentru estimările pe<br />
2012 suma este de 14 milioane lei (= 19 -/- 5 milioane lei).<br />
În total, angajamentele anului anterior al CBTM pe 2011 şi 2012 reprezintă suma<br />
angajamentelor din ciclurile anterioare, 16 milioane lei (= 5+11) pentru 2011 şi 19<br />
milioane lei pentru estimările din 2012 (= 5 + 14).<br />
210
Se presupune că “Angajamentele anului anterior al CBTM” vor fi avansate spre noul an<br />
al CBTM, adică 2013.<br />
• Row 4: La acesta se adaugă modificările reale cunoscute ale cheltuielilor cauzate de<br />
modificările în prognoza datelor demografice relevante şi/sau modificărilor<br />
prognozate ale factorilor de cost ce influenţează nivelele de cheltuieli ce sunt<br />
prevăzute în legislaţie şi regulamente. În acest exemplu se presupune că responsabilii<br />
de prognoze de la Direcţia învăţămînt superior a Ministerului Educaţiei majorează<br />
prognozele <strong>privind</strong> înmatriculările în baza noilor factori cu privire la nivelele de<br />
înmatriculare în instituţiile de învăţământ superior. Direcţia de ramură din cadrul<br />
Ministerului Educaţiei se bazează pe cunoştinţle Ministerului Educaţiei însă devine<br />
sceptică. Cu toate acestea nu dispune de alte probe care ar demonstra alte cifre de<br />
înmatriculare;<br />
• Rândul 5: Împreună acesta vor crea linia de bază. Aceasta cifră va reprezenta plafonul<br />
preliminar care va servi drept bază pentru instituţiie bugetare în cadrul sectoarelor<br />
pentru <strong>elaborarea</strong> palnurilor strategice de cheltuieli sectoriale.<br />
Pe parcursul procesului CBTM 2011-2013 pot fi propuse noi iniţiative de politici şi dacă<br />
dacă sunt acceptate sunt adăugate la linia de bază. Conform acestui scenariu presupunem<br />
că va fi susţinută doar o singură propunere de politici care va avea consecinţe financiare<br />
pentru următorii doi ani.<br />
• Rândurile 7 şi 8: Ministerul Educaţiei decide să propună construcţia unui nou cămin<br />
studenţesc pentru a satisface cerinţele insistente din partea Universităţii Pedagogice<br />
de Stat “Ion Creangă”, Universităţii Tehnice din Moldova şi Universităţii de Stat din<br />
Moldova de a oferi cazare studenţilor acestora care provin din oraşe şi sate localizate<br />
daparte de Chişinău. Investiţiile capitale au trecut de etapa de analiză cu doi ani în<br />
urmă. Anul trecut, universităţile au efectuat analiza cost beneficiu din sursele proprii,<br />
demonstrînd avantaje enorme (de ex. mărirea diversităţii în rîndurile studenţilor,<br />
rezultate posibil mai bune la învăţătură datorită unor mai bune condiţii de trai).<br />
Costurile estimative pentru construcţia căminului studenţesc sunt de circa 5 milioane<br />
lei în 2011 şi 6 milioane lei în 2012. Se presupune că construcţia va fi finisată în<br />
2012. Analza cost-beneficu a fost susţinută de specialiştii în investiţi capitale din<br />
cadrul Ministerului Finanţelor;<br />
• Rândul 10: Costurile totale ale acestei noi propuneri de politici sunt indicate în acet<br />
rînd prin adăugirea Rândurlor 7 şi 8;<br />
• Rândul 11: Ministerul Educaţiei solicită finanţarea <strong>unic</strong>ii propuneri de politici<br />
prezentate. Nu are comenarii privitor la actualizarea liniei de bază oferită de<br />
Ministerul Finanţelor (care după cum a fost menţionat funcţionează în calitate de<br />
plafon preliminar) deoarece angajaţii acestuia lucrează strâns şi au contacte regulate<br />
(atât formale, cât şi neformale) cu direcţiile de ramură ale Ministerului Finanţelor ce<br />
sunt responsabile de învăţământ. În acest exemplu, se presupune că Minsterul<br />
Finaţelor este de acord cu aceste două iniţiative de politici noi care au fost susţinute<br />
ulterior de către Guvern şi Parlament la etapele de elaborare a <strong>bugetului</strong> anual. În cele<br />
din urmă, bugetul nou aprobat va constitui noua linie de bază şi va funcţiona în<br />
calitate de punct iniţial pentru următorul ciclu bugetar.<br />
211
Ciclul bugetar 3: Elaborarea CBTM pe 2012-2014 şi <strong>bugetului</strong> anual pe 2012.<br />
Tabelul 6.3 reprezintă acelaşi tabel şi va fi de asemenea utilizat pentru a explica<br />
actualizarea liniei de bază pentru învăţământul superior trecând de la un ciclu de<br />
elaborare a <strong>bugetului</strong> la altul.<br />
Tabelul 6.3<br />
Actualizarea liniei de bază pentru învăţământul superior pentru următorul ciclu bugetar, 2012-2014, (în mil.lei)<br />
2009 2010 2011 2012 2013 2014<br />
Aprobat<br />
1 Buget aprobat 2011 100 113 135 135 135 135<br />
2 Angajamentele din<br />
CBTM-ul anului<br />
anterior pentru anii ce<br />
urmează (Aici:<br />
reprezentarea CBTM<br />
2009 pentru 2010 şi<br />
2011, CBTM 2010<br />
pentru 2011 şi 2012, şi<br />
CBTM 2011 pentru<br />
2012 şi 2013)<br />
4 -2 -2<br />
3 Total cumulativ (=1+2) 139 133 133<br />
4 Modificări reale<br />
cunoscute ale<br />
cheltuielilor (graţie<br />
modificărilor de ordni<br />
demografic şi altor<br />
factori de cost<br />
prevăzute în legislaţie<br />
sau regulamente)<br />
5 Total cumulativ – Linia<br />
de bază actualizată<br />
(=3+4)<br />
0 0 0<br />
139 133 133<br />
6 Noi iniţiative de politici<br />
Propunerea de politici<br />
4<br />
7 4.1 Impactul financiar<br />
asupra <strong>bugetului</strong> pe<br />
anul următor<br />
5<br />
8 4.2 Impactul financiar<br />
asupra <strong>bugetului</strong> pe<br />
anii viitori (Aici:<br />
reprezentarea<br />
0 0<br />
212
2009 2010 2011 2012 2013 2014<br />
Aprobat<br />
angajamentelor CBTM<br />
pe 2012, pentru 2012-<br />
2014)<br />
9 Total propunerea de<br />
politici 1 (=7+8)<br />
10 Sub total noile iniţiative<br />
de politici (=9)<br />
5 0 0<br />
5 0 0<br />
11 TOTAL (=5+13) 100 113 135 144 133 133<br />
Limita nouă (solicitată şi<br />
aprobată ulterior în procesul<br />
CBTM) / Buget (când a fost<br />
adoptat noul buget)<br />
• Rîndul 1: Punctul iniţial pentru actualizarea liniei de bază a programului<br />
‘Învăţământul superior’ este bugetul annual aprobat pe 2011 (vezi de asemenea<br />
Rândul 11, coloana 2010 din Tabelul 6.2);<br />
• Rândul 2: La acesta se adaugă angajamentele <strong>privind</strong> deciziile luate pe parcursul<br />
anului anterior al CBTM şi ciclurilor de elaborare a <strong>bugetului</strong>. În acest exemplu se<br />
face referire la cele două cicluri anterioare ale CBTM:<br />
o Ciclul CBTM 2009 pentru 2010 şi 2011. Angajamentele CBTM 2009 pentru<br />
2011 sunt 10 după cum se vede în Tabelul 6.1 (Rândul 2). Au fost incluse 5<br />
milioane lei în bugetul anual aprobat pentru 2010. Adiţional, 5 milioane lei vor fi<br />
calculaţi pentru bugetul pe 2011. Pentru estimările pe 2012, urmează a fi<br />
planificată aceeaşi sumă. Aceasta înseamnă că nu vor fi planificate mijloace<br />
adiţionale pentru noul ciclu CBTM. Angajamentele pentru CBTM 2009 vor fi<br />
avansate în noul an al CBTM 2013;<br />
o Ciclul CBTM pentru 2011 şi 2012: După cum a fost menţionat angajamentele<br />
ciclului CBTM pe 2010 sunt reflectate în noile iniţiative de politici aprobate în<br />
ciclul CBTM pe 2010. Deja au fost incluse 5 milioane lei în bugetul anual<br />
aprobat pentru 2010. Aceasta înseamnă că doar 11 milioane lei vor fi calculaţi<br />
pentru bugetul pe 2011. A fost calculat că estimările acestor angajamente pentru<br />
2012 vor fi de 14 milioane lei (= 19 -/- 5 milioane lei) în comparaţie cu bugetul<br />
aprobat pe 2010. Cu toate acestea, în comparaţie cu bugetul aprobat pe 2011 doar<br />
3 milioane lei (= 19 mil.-/- 16 milioane lei) trebuie planificate adiţional. Se<br />
presupune că costurial salariale şi cele pentru bibliotecă pentru 2013 vor fi<br />
aceleaşi ca şi costurile estimate pentru 2012;<br />
o Ciclul CBTM pentru 2012 şi 2013: Angajamentele pentru CBTM din 2011 ce<br />
rezultă din noua iniţiativă de politici de a construi un nou cămin studenţesc se<br />
cifrează la 5 milioane lei şi au fost incluse în bugetul 2011 cu consecinţe<br />
financiare (Rândul 7 anterior Tabelul 6.2). Pentru 2012, pe parcursul ciclului<br />
213
CBTM 2011, cheltuielile au fost estimate la 6 milioane lei, doar cu 1 milion de lei<br />
mai mult decât în 2011. Construcţia va fi finalizată în 2013, va avea loc o corecţie<br />
în vederea micşorării cheltuielilor cu -/- 5 milioane lei, deoarece această sumă a<br />
fost inclusă în bugetul 2011 şi nu mai necesită a fi planificată. În SIMF, în mod<br />
automat, bugetul se bazează pe toate bugetele anterioare, astfel că această<br />
corecţie nu trebuie efectuată, deoarece SIMF face referire în mod automt la<br />
bugetul din 2010 (în acest exemplu) !.<br />
Totalul angajamentelor pentru anii anteriori ai CBTM 2012 şi 2013 reprezintă suma<br />
angajamentelor ciclurilor anterioare în valoare de 4 milioane lei (= 3 +1) pentru 2012 şi o<br />
corecţie de -/- 5 milioane lei pentru estimările din 2013 după cum a fost explicat mai sus.<br />
• Rândul 4: La aceasta se adaugă modificările reale cunoscute ale cheltuielilor cauzate<br />
de modificările în prognozarea datelor demografice relevante şi/sau prognozarea<br />
modificărilor în factori de cost ce influenţează nivelele de cheltuieli ce sunt prevăzute<br />
în legislaţie şi regulamente. În acest exemplu, se presupune că responsabilii de<br />
prognoze de la Direcţia învăţămînt superior a Ministerului Educaţiei, a doua oară<br />
doresc să facă modificări ale prognozelor <strong>privind</strong> înmatriculările în baza noilor factori<br />
cu privire la nivelele de înmatriculare în instituţiile de învăţământ superior. Direcţia<br />
de ramură din cadrul Ministerului Educaţiei nu este de acord şi nu face nici o ajustare<br />
în ciuda protestelor parvenite de la Ministerul Educaţiei;<br />
• Rândul 5: Această cifră va reprezenta plafonul preliminar care va crea baza pentru<br />
<strong>elaborarea</strong> Planurilor Strategice de Cheltuieli Sectoriale de către Autorităţile publice<br />
centrale .<br />
Pe parcursul CBTM 2012-2014 pot fi propuse noi iniţiative de politici, iar în caz dacă<br />
sunt acceptate sunt adăugate la linia de bază.<br />
• Rîndul 7: De aseastă dată Ministerul Finanţelor solicită de urgenţă Ministerului<br />
Educaţiei să prezinte un proiect investiţional care să aibă drept scop <strong>elaborarea</strong> unui<br />
nou model de pognoză a numărului de studenţi ce urmează a fi înmatriculaţi însoţit de<br />
un soft pentru a evita modificările constante ale numărului de studenţi înmatriculaţi în<br />
fiecare an. Se presupune că Ministerul Educaţiei este de acord şi elaborează această<br />
propunere de politici care va avea consecinţe financiare pentru următorul an<br />
financiar;<br />
• Rîndul 10: Costurile totale ale acestei noi propuneri de politici sunt indicate în aceste<br />
rind prin plusarea rîndurilor 7 şi 8;<br />
• Rîndul 11: Ministerul Educaţiei solicită finanţarea <strong>unic</strong>ii propuneri de politici<br />
prezentate care va fi convenită cu Ministerul Finanţelor fără întârziere (dat fiind că<br />
idea a fost promovată puternic de Ministerul Finanţelor). Ministerul Educaţiei nu are<br />
comenarii privitor la actualizarea liniei de bază oferită de Ministerul Finanţelor (care<br />
după cum a fost menţionat funcţionează în calitate de plafon preliminar) deoarece<br />
angajaţii acestuia lucrează strâns şi au contacte regulate cu direcţiile de ramură ale<br />
Ministerului Finanţelor ce sunt responsabile de învăţământ. Noua iniţiativă de politici<br />
va susţinuă de Guvern şi Parlament la etapele ulterioare de elaborare a <strong>bugetului</strong><br />
anual. În cele din urmă, bugetul nou aprobat va constitui noua linie de bază şi va<br />
funcţiona în calitate de punct iniţial pentru următorul ciclu bugetar.<br />
214
10 Instrucţiuni pentru Estimarea Costurilor<br />
10.1 Introducere<br />
Prezentele instrucţiuni se referă la estimarea costurilor politicilor pentru luarea deciziilor în<br />
contextul planificării bugetare, numite Evaluarea Impactului Fiscal. Scopul acestui document<br />
este de a stabili abordări practice pentru identificarea şi estimarea costurilor şi veniturilor5<br />
asociate politicilor noi sau extensiunilor politicilor existente.<br />
Obiectivele unei estimări bune de costuri sunt:<br />
• Asigurarea ca Guvernul să se angajeze la implementarea numai a politicilor şi acţiunilor<br />
care pot fi finanţate de resursele bugetare, atît pe termen scurt, mediu cît şi lung;<br />
• Asigurarea oportunităţii de a cîntări cu atenţie beneficiile politicilor propuse comparativ cu<br />
costurile pentru implementarea lor;<br />
• Identificarea autorităţilor publice şi instituţiilor bugetare care vor avea nevoie de resurse<br />
bugetare în rezultatul adoptării politicii.<br />
Deşi principiile pentru estimarea costurilor şi veniturilor deseori sunt intuitive şi previzibile,<br />
aplicarea acestora nu este. Cerinţele pentru estimarea costurilor în cadrul ministerelor şi pentru<br />
funcţionari diferiţi variază în dependenţă de trăsăturile specifice ale ministerului concret şi de<br />
sarcina concretă atribuită unui funcţionar. De exemplu, principiile contabile în domeniul<br />
costurilor şi modul în care costurile sunt reflectate în sistemul existent de codificare care în<br />
mod ideal trebuie să fie aplicate, în practică ar putea să nu se întîmple. Fie principiile nu sunt pe<br />
deplin urmate, fie costurile nu sunt colectate în formatul optim, sau ambele. În aceste cazuri,<br />
abordarea ideală de estimare a costurilor este compromisă şi este necesar de identificat cele mai<br />
bune soluţii posibile.<br />
10.2 Exemplu introductiv<br />
Este util de oferit un exemplu introductive. Uneori costurile nu sunt atît de dificil de calculat.<br />
Dificultăţile, dacă acestea există, se referă la incertitudinile politicilor şi nu la estimarea<br />
costurilor pentru un scenariu dat.<br />
5 Instrucţiunile sunt orientate pentru estimarea implicaţiilor asupra cheltuielilor, dar aceleaşi principii,<br />
abordări şi metode pot fi aplicate şi pentru estimarea implicaţiilor asupra veniturilor. Instrucţiunile nu se axează pe<br />
prognozarea veniturilor fiscale deoarece aceasta necesită metode diferite.<br />
215
Boxa 10.1<br />
Exemplu : Este înaintată propunerea de a crea centre pentru reabilitarea victimelor traficului de fiinţe umane<br />
Investiţii capitale<br />
Implementarea propunerii implică crearea a trei centre a cîte 100 de paturi în zonele de nord,<br />
centru şi vest a Moldovei. Aceste centre vor fi de tip – cămin fiecare constituind un bloc cu<br />
patru aripi a cite 25 paturi şi o parte centrală pentru a lua masa, odihnă şi spaţii administrative.<br />
Fiecare din centre va avea o suprafaţă de circa 1200 metri 2 . Pămîntul pentru aceste construcţii<br />
este deja disponibil, respectiv nu sunt necesare cheltuieli în acest scop. Costul estimat pentru<br />
construirea a 1 m 2 de suprafaţă este de aproximativ 2500 lei, respectiv costul total estimat al<br />
investiţiei este de circa 9,000,000 lei (3*1200*2500).<br />
Personalul<br />
Fiecare centru necesită personal 24 ore pe zi, şapte zile pe săptămînă. Nu există risc de<br />
securitate, personalul va fi în mare parte lucrători sociali şi îngrijitori. Fiecare tură necesită 5<br />
persoane (un supraveghetor şi un pentru fiecare aripă), iar pentru a acoperi o săptămînă<br />
completă sunt necesare patru schimburi: 20 persoane în total pentru fiecare centru. Suplimentar,<br />
fiecare centru va avea patru angajaţi pentru serviciile de alimentare, doi tutori / personal tehnic,<br />
un supraveghetor superior şi două persoane pentru suport administrativ. Astfel, personalul se<br />
însumează la 29 angajaţi pentru fiecare centru, dintre care 5 sunt supraveghetori, 16 sunt<br />
profesionişti şi ceilalţi sunt angajaţi necalificaţi. Pentru întreaga propunere de buget aceasta<br />
înseamnă 87 angajaţi pentru centre (29*3), plus, pentru administrarea programului în întregime<br />
mai este nevoie de un manager, ajutat de un asistent pentru politici şi doi funcţionari de oficiu.<br />
Numărul total de angajaţi este 91.<br />
Ţinînd cont de salariul mediu lunar pentru întreg programul fiind de 4000 lei, dintre care pentru<br />
manageri 3500 lei, experţi 3000 lei şi personal necalificat 2500 lei, cheltuielile de personal în<br />
total pe lună vor fi de 270,000 lei. În valori anuale: 12 * 270,000 lei = 3,240,000 lei.<br />
Echipamentul include următoarele articole:<br />
• Echipamentul pentru bucătărie şi sufragerie nu este inclus în costul Investiţiei Capitale,<br />
pentru care vor fi necesari 200,000 lei pentru un centru, respective în total 600,000 lei<br />
(cheltuială <strong>unic</strong>ă centralizată);<br />
• Pentru paturi şi cearşafuri iniţiale (300 bucăţi) sunt necesari 100,000 lei;<br />
• Pentru transport – trei van-uri (300,000 lei fiecare) şi şapte sedan-uri (200,000 lei fiecare)<br />
vor fi necesari circa 2,300,000;<br />
• Echipament de oficiu pentru patru oficii (trei centre şi oficiul central)—în fiecare caz patru<br />
mese şi scaune, patru computere şi o imprimantă, precum şi echipament suplimentar<br />
precum echipament pentru păstrarea fişierelor şi scaune pentru vizitatori, necesită în total<br />
150,000 lei.<br />
Alte costuri operaţionale<br />
• Alimentarea este calculată la 50 lei pentru fiecare rezident, calculate dini experienţa altor<br />
centre similare. Avînd 275 persoane adăpostite zilnic, vor fi necesare 5,018,750 lei pe an;<br />
• Costurile de încălzire şi energia se bazează pe experienţa altor centre similare şi sunt<br />
estimate la 50 lei anual pentru 1 m 2 , deci 180,000 lei pe an (3*1200*50).<br />
• Cheltuieli pentru com<strong>unic</strong>are (telefon, fax, Internet) sunt de 250 lei lunar pentru 1 angajat,<br />
216
media pentru Minister. Pentru 91 angajaţi acestea constituie 273,000 lei annual;<br />
• Transportul se bazează pe 2.50 lei pentru 1 autoturism pe km, şi se presupune că fiecare<br />
autoturism parcurge 16,000 km pe an, constituind 40,000 lei total cheltuieli pentru transport<br />
anual.<br />
Avînd în vedere faptul că ministerul cunoaşte clar pentru ce vrea sa determine costul şi faptul<br />
că informaţia există, acest exemplu demonstrează că nu este atît de greu de estimat costul total.<br />
Problemele pe care le ridică exemplul de mai sus se referă la determinarea numărului de<br />
aplicanţi pentru a beneficia de aceste servicii dacă situaţia economică se schimbă şi la decizia<br />
dacă trei centre vor fi suficiente pentru a satisface cererea prognozată. Aceste probleme se<br />
referă mai mult la incertitudinile de politică şi nu la procesul tehnic de estimare a costurilor. Cu<br />
toate acestea, incertitudinile respective au impact asupra calculării costurilor şi trebuie<br />
considerate la stabilirea costului total pentru o modificare radicală a unei politici existente.<br />
Estimarea costurilor pentru alte cazuri ar putea să nu fie atît de simplă. Autorităţile publice<br />
centrale s-ar putea să nu dispună de informaţie atît de concretă despre costurile serviciilor noi,<br />
în aceste cazuri provocarea majoră va fi identificarea asumărilor <strong>privind</strong> toate costurile care<br />
trebuie incluse şi valoarea lor monetară sau costul unitar. Probleme specifice pot apărea atunci<br />
cînd politica are impact asupra prestării serviciilor curente – personalul, echipamentul şi<br />
clădirile. Aceste servicii vor fi capabile să coopereze pentru a depăşi dificultăţile cu activităţile<br />
suplimentare6 care se propune? Acest lucru este posibil parţial şi nu pe deplin. Care ar putea fi<br />
costurile suplimentare asociate personalului, echipamentului sau clădirilor?<br />
Similar, dacă un minister de ramură îşi reduce unele din activităţi, aceasta poate avea efecte<br />
pentru personal, echipament şi clădiri şi anume faptul că va fi nevoie de un număr mai mic al<br />
acestora. Dar în ce măsură această reducere poate genera economisirea numerarului şi ce parte<br />
a acesteia este legată de costurile semi-fixe şi fixe care nu variază odată cu schimbarea<br />
volumului activităţilor; ambii termini sunt abordaţi mai departe în manual. Înţelegerea modului<br />
în care costurile se schimbă, sau se “comportă”, este importantă pentru obţinerea unei perceperi<br />
clare despre impactul modificării volumului activităţilor asupra costurilor.<br />
Deasemenea propunerile legislative noi pot avea impact fiscal nu doar pentru ministerul care<br />
implementează politica, dar şi pentru alte ministere şi instituţii bugetare. Deaceea procesul de<br />
estimare a costurilor trebuie să implice toţi actorii care eventual vor participa la implementarea<br />
propunerii.<br />
6 Activităţile includ procesele, tehnicile, şi tipurile de tratament care cuprinde metodologia serviciilor<br />
programului, adică ce face acesta. Ele mai pot semnifica volumul sau dimensiunea pentru ceea ce se face, de<br />
exemplu numărul copiilor înaintaţi la premii studenţeşti. Sau poate fi numărul cursurilor pentru piaţa muncii.<br />
Termenul este utilizat pentru a face deosebire de termenul clasificaţie, precum salariile, care descrie natura<br />
cheltuielilor. Dacă activitatea semnifică volumul de lucru care trebuie efectuat de angajaţi, de exemplu numărul<br />
beneficiarilor cu care fiecare angajat din Oficiul Muncii trebuie să lucreze, atunci este utilizat termenul volumul de<br />
lucru.<br />
217
10.3 Principii pentru estimarea costurilor<br />
La baza estimării calitative a costurilor stau următoarele principii generale:<br />
• Estimarea costurilor trebuie să fie obiectivă şi să se bazeze pe presupuneri consecvente şi<br />
rezonabile;<br />
• Toate părţile potenţial afectate trebuie să aibă oportunitatea de a estima impactul fiscal;<br />
• Timpul adecvat pentru estimarea costurilor trebuie să facă parte din procesul de formulare a<br />
politicilor, însă fără a fi împovărător limitînd reacţiile Guvernului la aspectele survenite;<br />
• Este necesară revizuirea finală de către Ministerul Finanţelor pentru a asigura consecvenţă,<br />
calitate şi disciplină la estimarea costurilor.<br />
În practică nu există un set de reguli care ar putea fi aplicate pentru estimarea costurilor<br />
uniform în toate cazurile. Există principii şi abordări structurale ce pot fi utilizate. Principiile<br />
sunt de a recunoaşte tipurile de costuri cu care se confruntă, abordarea contabilă pentru acestea,<br />
şi consecvenţa aplicării acestor principii. Abordarea structurală constă în colectarea atentă a<br />
informaţiei bazate pe fapte despre ceea ce s-a întîmplat, ceea ce se va întîmpla şi ce<br />
informaţie va ajuta la analiza unei situaţii concrete. Cel mai bun prieten pentru persoana care<br />
pregăteşte estimarea costurilor este informaţia.<br />
Înainte de a începe estimarea costurilor şi veniturilor, este necesar de reţinut un număr de<br />
principii de bază.<br />
Păstraţi cît mai simplu<br />
Ministerele şi alte instituţii bugetare vor utiliza cele mai simple şi cele mai ieftine metode<br />
posibil.<br />
Oportunitate şi corectitudine<br />
Ministerele şi alte instituţii bugetare trebuie să asigure estimarea costurilor pentru propunerile<br />
noi la momentul oportun. Informaţia furnizată trebuie să fie pe cît de corectă posibil.<br />
Caracter complet<br />
Principiul de bază este că toate elementele costurilor trebuie identificate şi estimate. Toate<br />
estimările costurilor şi activităţile trebuie reconciliate cu înregistrările existente financiare sau<br />
statistice. Aceasta asigură ca nici un cost sau activitate să nu fie omis din analiză.<br />
Consecvenţă<br />
Consecvenţa abordării estimării costurilor este un alt principiu cheie. Metodele selectate pentru<br />
identificarea şi estimarea costurilor se vor aplica consecvent de la perioadă la perioadă. Aceasta<br />
înseamnă că evidenţa contabilă pentru articolele de cheltuieli similare trebuie să fie<br />
consecventă în cadrul aceleiaşi perioade contabile şi de la o perioadă la alta. Trebuie să existe<br />
consecvenţă în abordarea costurilor similare.<br />
10.4 Natura şi comportamentul costurilor – Concepte<br />
Există mai multe definiţii de bază cu privire la costuri. Costurile pot fi clasificate după mai<br />
multe principii. Suplimentar abordărilor familiare prin prisma clasificaţiilor economică şi<br />
funcţională, mai sunt şi alte moduri de clasificare a costurilor. Aceste alte clasificaţii sunt<br />
218
importante pentru calcularea costurilor politicilor şi modelarea modificării acestora în<br />
dependenţă de nivelul activităţii noilor propuneri politice.<br />
Această secţiune introduce unele elemente de teorie care trebuie cunoscute înainte de a începe<br />
nemijlocit estimarea costurilor. Această secţiune poate fi obositoare, însă este esenţială pentru<br />
estimarea costurilor şi veniturilor asociate propunerilor legislative complexe.<br />
Pentru a face estimări bune a costurilor este necesar de înţeles cîte ceva despre natura<br />
costurilor.<br />
Această secţiune se referă la concepte ca (i) cost fix, variabil şi mixt; (ii) cost mediu, marginal<br />
şi total; (iii) cost direct, indirect şi operaţionale.<br />
10.4.1 Cost fix, variabil şi mixt<br />
Pentru anumite decizii costurilor pot fi clasificate ca fixe, variabile şi mixte cu referinţă la un<br />
număr de activităţi relevante. Diferenţele sunt după cum urmează:<br />
• Costurile fixe nu sunt afectate pe parcursul anului de modificarea activităţilor. De exemplu<br />
arenda şi impozitul pe bunurile imobiliare;<br />
• Semi-fixe. Costurile sunt fixe pentru un anumit volum al activităţilor, dar se schimbă atunci<br />
cînd nivelul activităţilor depăşeşte sau este sub acest volum dat.;<br />
• Costuri variabile costurile variază direct proporţional cu modificarea volumului<br />
activităţilor.<br />
219
Tabelul 10.1<br />
Exemple de costuri fixe, semi-fixe şi variabile pentru beneficiile sociale<br />
Costurile beneficiilor sociale<br />
Costuri Fixe<br />
Costuri semi-fixe<br />
Se referă la impozitul pe bunurile imobiliare achitat pentru clădirile utilizate.<br />
Cuprind costurile pentru energie şi întreţinerea clădirilor, sistemelor de<br />
computere, personalul care administrează schemele de beneficii sociale precum<br />
şi transportul ca impozitele şi asigurarea autoturismelor.<br />
Dacă se modifică volumul activităţilor atunci este necesar un număr de angajaţi<br />
mai mic sau mai mare, însă majorarea numărului acestora se face treptat. De<br />
exemplu, (doar pentru scopuri de ilustrare) dacă numărul persoanelor care<br />
revendică despăgubirea de asigurare creşte cu 2% nu este necesar personal<br />
suplimentar deoarece cel existent poate face faţă volumului de lucru, însă dacă<br />
creşterea este de 5%, atunci este necesar personal suplimentar. Numărul nou<br />
de angajaţi poate face faţă unei creşteri de 7% a revendicatorilor. Iată ce se are<br />
în vedere prin treptat.<br />
Costuri variabile<br />
Includ beneficiile individuale achitate care cresc sau descresc împreună. Alte<br />
costuri ca combustibilul pentru autoturisme la fel este din această categorie.<br />
E de notat că pe termen lung toate costurile sunt variabile deoarece putem stopa prestarea<br />
serviciilor, concedia personalul sau vinde clădirile.<br />
Mai jos este prezentat un exemplu.<br />
Figura 10.1<br />
Modificarea costurilor fixe, semi-fixe şi variabile pentru diferite nivele ale activităţi<br />
2,500,000<br />
2,000,000<br />
Costuri<br />
Costs<br />
1,500,000<br />
1,000,000<br />
500,000<br />
-<br />
100 150 200 250<br />
Units Unităţi<br />
Figura arată că:<br />
Fixed Semi-fixed Variable Total<br />
• Odată cu adăugarea unităţilor suplimentare, costul variabil creşte;<br />
• Costul variabil se mişcă proporţional cu creşterea de la 100 la 250 unităţi;<br />
• Costul fix rîmăne constant pînă la 200 unităţi, dar începe să crească la 250;<br />
• Cel semi-fix se mişcă la 200, dar rîmăne constant la 250.<br />
220
Costul pe unitate descreşte de la 10,000 la 8,000, dar creşte iarăşi la 8,200 pentru 250 unităţi<br />
deoarece costul fix şi cel semi-fix se majorează.<br />
Tabelul 10.2 Costuri fixe, semi-fixe şi variabile şi preţul pe unitate<br />
Unităţi 100 150 200 250<br />
Fix 200,000 200,000 2000 400<br />
Semi-fix 300,000 300,000 400,000 400,000<br />
Variabil 500,000 750,000 1,000,000 1,250,000<br />
Total 1,000,000 1,250,000 1,600,000 2,050,000<br />
Preţ pe unitate 10,000 8,333 8,000 8,200<br />
10.4.2 Cost mediu, marginal şi total<br />
La fel poate fi relevant de a cunoaşte care sunt costurile mediu, marginal şi total pentru o<br />
modificare propusă. Deosebirile sunt după cum urmează:<br />
• Cost mediu este media aritmetică, adică totalul tuturor costurilor împărţit la numărul total<br />
de unităţi produse sau servicii prestate;<br />
• Cost marginal este costul asociat producerii următoarei unităţi, sau cantitatea următoare de<br />
unităţi pe care o planificăm;<br />
• Cost total reprezintă totalitatea costurilor asociate activităţii pe care o analizăm.<br />
Poate fi atractiv, din caza simplităţii, de a presupune că costurile totale sunt identice cu cele din<br />
trecut, şi respectiv de utilizat costul mediu. Această abordare este periculoasă deoarece<br />
costurile fixe şi semi-fixe se pot schimba sau pot varia comparativ cu costul variabil, în aşa fel<br />
distorsionînd structura costului mediu.<br />
Analizînd exemplul din secţiunea 3.2 poate fi arătat cum se modifică categoriile de cost de mai<br />
sus pentru volume diferite de activitate.<br />
Tabelul 10.3<br />
Cost marginal şi mediu<br />
Unităţi 100 150 200 250<br />
Marginal N/A 5,000 7,000 9,000<br />
Mediu 10,000 8,333 8,000 8,200<br />
Total 1,000,000 1,250,000 1,600,000 2,050,000<br />
Costul mediu descreşte pînă la 200 unităţi, dar creşte după 250. Totuşi acesta este mai mic decît<br />
la 100 unităţi. Costul marginal este mai mic decît costul mediu pînă la 200 unităţi, dar îl<br />
depăşeşte la 250 deoarece sunt suportate costuri fixe suplimentare.<br />
221
În acest exemplu, dacă scopul este de a menţine costul mediu la minimum, atunci 200 unităţi<br />
sunt optime, cu toate că costul marginal este mai mare decît la 150 unităţi. Pentru administraţia<br />
publică, unde profitul nu este un scop în sine, aceste aspecte pot să nu aibă importanţă, şi întradevăr<br />
un nivel mai înalt de activitate chiar şi cu cost mediu mai mare, poate realiza obiectivele<br />
guvernului mai bine decît la un nivel mai mic de activitate.<br />
Figura de mai jos ilustrează grafic acest lucru.<br />
Figua 10.2<br />
Cost marginal, mediu şi variaţia costului mediu<br />
12,000<br />
10,000<br />
8,000<br />
Costs<br />
Costuri<br />
6,000<br />
4,000<br />
2,000<br />
-<br />
(2,000)<br />
(4,000)<br />
100 150 200 250<br />
Unităţi<br />
Units<br />
Marginal Average Change average<br />
Concluzia este că selectînd costul mediu pentru serviciile curente, presupunerea că acesta este<br />
adevărat şi pentru un volum mai mare de activităţi, poate fi greşită. La evaluarea impactului<br />
majorării volumului activităţii, fiind conduşi de dorinţa sau de necesitatea de a realiza<br />
obiectivele politicilor, trebuie să înţelegem faptul că costul unitar sau mediu poate creşte dacă<br />
apar costuri fixe şi semi-fixe suplimentare, ceea ce poate transforma serviciul în unul mai puţin<br />
economic.<br />
10.4.3 Aspecte referitoare la comportamentul costurilor<br />
• Care sunt clasificaţiile economice utilizate la estimarea costurilor politicii noastre şi care<br />
pot fi fixe, semi-fixe şi variabile?<br />
• Dacă sunt implicate costuri fixe, la ce volum de activitate acestea se pot schimba, astfel ca<br />
de exemplu să avem nevoie de mai mult sau mai puţin?<br />
• Pentru costurile semi-variabile identificate, cum acestea se pot schimba în dependenţă de<br />
diferite nivele ale activităţii? Cît este de cert că a fost ales volumul corect al activităţii? Este<br />
de încredere informaţia de care dispunem şi a fost oare aceasta convenită cu managerii care<br />
cunosc cel mai bine cum aceste costuri se pot schimba?<br />
• Dacă folosim costul mediu pentru a prezice cheltuielile viitoare, înţelegem oare capacitatea<br />
costurilor fixe şi variabile care la moment contribuie la structura cheltuielilor? În ce mod un<br />
volum mai mare de activităţi afectează costurile fixe şi variabile? Costul mediu reflectă<br />
cheltuielile pentru articolele semi-variabile şi cunoaştem noi oare care vor fi acestea?<br />
222
În exemplul de mai jos, multe din concluziile trase pînă acum sunt puse împreună, inclusiv: (i)<br />
impactul utilizării resurselor existente pentru a prelungi politica; şi (ii) modificarea costurilor<br />
semi-fixe şi fixe atunci cînd s-a ajuns la o anumită capacitate.<br />
Exemplu: Un nou beneficiu social orientat spre piaţa de muncă activă<br />
Propunerea de politică7 se referă la introducerea unui nou beneficiu social care va fi o plată în<br />
sumă <strong>unic</strong>ă pentru fiecare persoană care întruneşte condiţiile şi solicit fregventarea unui curs de<br />
instruire de trei luni. Suma va fi suplimentar beneficiului de şomaj existent.<br />
Trăsăturile specifice ale propunerii sunt:<br />
1. Suma <strong>unic</strong>ă este de 500 lei pe lună, sau 1,500 lei pentru 12 săptămîni. Numărul de<br />
beneficiari este estimate să fie între 5,000 şi 8,000;<br />
2. Personalul din cadrul Centrelor pentru Ocuparea Forţei de Muncă va administra beneficiul.<br />
Pentru numărul estimat de 5-8,000 beneficiari nu este necesar personal suplimentar. Pentru<br />
acest exemplu se presupune că costul pentru timpul personalului este de 5% din beneficiu.<br />
În realitate este nevoie de efectuat un studiu mai detaliat pentru a estima costul pentru<br />
timpul personalului;<br />
3. Mai sunt costuri suplimentare pentru promovarea beneficiului şi pentru tipărirea<br />
formularelor noi;<br />
4. Computerele existente sunt suficiente;<br />
5. Monitorizarea va fi efectuată de către unitatea de politici relevantă din cadrul ministerului cu<br />
personalul existent.<br />
Se aşteaptă că politica va facilita revenirea în cîmpul muncii; 6 luni pentru o persoană<br />
comparative cu media de 9 luni – un cîştig mediu de 3 luni sau 1,500 lei. Se mai aşteaptă că<br />
persoanele vor rămîne angajate mai mult timp în aşa fel reducînd costurile pe termen lung, însă<br />
aceste economisiri nu au fost cuantificate. Costurile pentru politică sunt după cum urmează:<br />
Tabelul 10.4<br />
activă<br />
Costurile propunerii de politică <strong>privind</strong> crearea unui beneficiu social orientat spre piaţa de muncă<br />
Tipul costului Economic Numerar / Buget<br />
Impact /calcule Lei 000 Impact / calcule Lei 000<br />
Achitarea<br />
beneficiului<br />
5-8,000 x Lei 1,500 7,500 -12,000 5-8,000 x Lei 1,500 7,500 -12,000<br />
Promovarea şi<br />
formularele<br />
Da 200 Da 200<br />
Costul de personal<br />
Costuri indirecte<br />
(întreţinerea oficiilor<br />
centrului)<br />
Utilizarea capacităţilor<br />
libere<br />
Alocarea costurilor<br />
existente<br />
600 Nu 0<br />
100 Nu 0<br />
7 Cifrele sunt numai pentru ilustrare – nu pot fi considerate a fi realiste.<br />
223
Tipul costului Economic Numerar / Buget<br />
Impact /calcule Lei 000 Impact / calcule Lei 000<br />
Costuri operaţionale<br />
(de administrare)<br />
Alocarea costurilor<br />
existente<br />
100 Nu 0<br />
Cost total 8,500 – 13,000 7,700 – 12,200<br />
Beneficii (economic) Economisiri pentru 3<br />
luni de beneficii de<br />
şomaj 5-8,000 x €150<br />
7,500 -12,000 7,500 -12,000<br />
Cost Net 1,000 200<br />
Dacă totuşi numărul implicat depăşeşte 8,000, atunci va fi necesar un membru suplimentar de personal pentru<br />
fiecare 1,500 cazuri, precum şi mai multe computere. În acest caz situaţia arată în felul următor presupunînd<br />
10,000 cazuri suplimentare.<br />
Tipul costurilor Economic Lei 000 Costuri de numerar<br />
/Bugetare<br />
Lei 000<br />
Achitarea beneficiului<br />
10,000 x Lei<br />
1,500<br />
15,000 10,000 x Lei 1,500 15,000<br />
Promovare şi formulare Da 250 Da 250<br />
Costul de personal<br />
Utilizarea<br />
capacităţilor<br />
libere<br />
600 Nu 0<br />
Personal suplimentar 2 x Salarii 60 2 x Salarii 60<br />
Computere suplimentare 2 x 2 40 2 x 2 40<br />
Costuri indirecte (Oficiile<br />
centrului)<br />
Costuri operaţionale (de<br />
administrare)<br />
Alocarea<br />
costurilor<br />
existente<br />
Alocarea<br />
costurilor<br />
existente<br />
100 Nu 0<br />
100 Nu 0<br />
Total 16,150 15,350<br />
Beneficii (economic)<br />
Economisiri<br />
pentru 3 luni de<br />
beneficii de<br />
şomaj 10,000 x<br />
150<br />
15,000 15,000<br />
Cost Net 1,150 350<br />
224
10.4.4 Cost direct, indirect şi operaţional<br />
Concepte şi definiţii<br />
Personalul, serviciile şi alte categorii de cheltuieli care contribuie la realizarea unei politici nu<br />
sunt întotdeauna observabile imediat. Unii angajaţi pot lucra numai pentru o politică în timp ce<br />
alţii pentru cîteva. Structura organizaţională a unui minister sau a unei instituţii bugetare<br />
probabil nu coincide exact cu structura programelor sale, în consecinţă personalul poate lucra<br />
pentru mai multe programe. Excluderea celor care contribuie doar o parte din timpul lor pentru<br />
o politică va însemna subestimarea costurilor respectivei politici, în timp ce includerea<br />
întregului cost va supraestima costul politicii. Acelaşi lucru este adevărat şi referitor la clădirile<br />
care susţin mai mult de una, dar nu prea multe domenii de politică, de exemplu oficiile<br />
regionale. Aceste costuri sunt costuri indirecte deoarece au un impact care nu poate fi neglijat<br />
asupra politicii în cauză, dar costurile nu se referă numai la acea politică.<br />
Mai sunt şi servicii de suport fără de care personalul nu poate lucra. Spaţiile ocupate de<br />
personal pot fi comune şi pentru alţi angajaţi care lucrează în alte domenii politice, aceasta este<br />
adevărat pentru clădirile unor ministerele. Tehnologiile informaţionale pot fi un sistem comun.<br />
Angajaţii care achită facturile şi contribuie la formularea <strong>bugetului</strong> la fel pot fi o resursă<br />
comună. Însă fără încăpere, tehnologii informaţionale, evidenţă contabilă şi alt suport, politica<br />
nu ar fi posibilă. Aceste tipuri de costuri în general se consideră ca fiind operaţionale.<br />
Un element important pentru determinarea costurilor politicilor este identificarea costurilor<br />
directe şi indirecte asociate politicii. Dacă e să prezentăm tabloul tuturor costurilor, adică care<br />
resurse sunt necesare pentru a presta aceste servicii, atunci este necesar de alocat politicii<br />
costurile indirecte şi unele, dacă nu toate costurile operaţionale. O generalizare a acestor<br />
concepte de cost este prezentată în figura de mai jos.<br />
Figura 10.3<br />
Costuri directe, indirecte şi operaţionale<br />
225
Diagrama Structurii Costului Total<br />
COSTUL TOTAL FINANCIAR<br />
AL UNUI SERVICIU<br />
Economic<br />
Costuri şi venituri directe<br />
Acele costuri care se referă doar la<br />
prestarea serviciului<br />
Economic<br />
nonmonetar<br />
nonmonetar<br />
Costuri indirecte<br />
Costuri care contribuie semnificativ<br />
la acest şi alte servicii, şi care vor fi<br />
influenţate de modificarea activităţii<br />
dar care nu sunt atribuite direct<br />
Costuri operaţionale<br />
Costurile serviciilor de suport care<br />
nu contribuie în mod direct şi clar<br />
şi care nu vor fi afectate de<br />
modificarea activităţii<br />
Cum de făcut acest lucru poate fi destul de complicat, dar pentru estimarea costurilor la nivel<br />
strategic trebuie de păstrat simplu. Pentru început, cînd nu există aranjamente pentru a atribui<br />
costurile indirecte şi operaţionale pe programe, alocarea acestor două tipuri de costuri necesită<br />
estimări.<br />
Într-o lume simplă, toate costurile asociate unui program s-ar referi doar la acel program, în aşa<br />
fel ca să cunoaştem costul total ca suma costurilor dintr-un program. Deoarece unele costuri<br />
sunt comune – angajaţii care lucrează pentru mai multe programe – soluţia adoptată de<br />
economişti este de a deosebi costurile în trei tipuri care atunci cînd sunt atribuite sau alocate<br />
unui program, împreună formează costul total:<br />
• Costuri directe sunt acele costuri care pot fi direct şi în exclusivitate atribuite unui anumit<br />
program;<br />
• Costuri indirecte nu pot fi alocate direct unui anumit program, dar contribuie într-un mod<br />
care poate fi măsurat, spre exemplu timpul petrecut de un angajat lucrînd pentru mai multe<br />
programe. Ca rezultat aceste costuri trebuie împărţite pe programele la care se referă, de<br />
obicei într-un mod care asigură o legătură logică de cauză – efect;<br />
• Costuri operaţionale sunt costurile serviciilor de suport care contribuie la prestarea<br />
eficientă a orice realizează programul, însă într-un mod clar măsurabil. Acestea includ<br />
astfel de cheltuieli ca personal, finanţe, informaţionale, întreţinerea generală a clădirilor în<br />
care se prestează mai multe servicii. Aceste servicii susţin programele dar este dificil de<br />
determinat costul contribuţiei. Costul acestor servicii trebuie împărţite tuturor programelor<br />
care beneficiază în baza unei evaluări.<br />
Deosebirea între costurile operaţionale şi cele indirecte este una de tipul distanţa relaţiei.<br />
Costurile care nu pot fi atribuite direct, dar care clar se referă la un număr mic de programe<br />
226
probabil sunt indirecte. Costurile care se referă la şi asistă multe programe probabil sunt<br />
operaţionale.<br />
10.4.5 Distribuirea costurilor indirecte şi operaţionale pe programe<br />
Problema principală este alocarea costurilor indirecte şi operaţionale pe diferite programe.<br />
Pentru aceasta există multe metode. Una din metodele cel mai des aplicate se numeşte metoda<br />
cauză şi efect logic. Esenţa acestei metode de distribuire a costurilor directe şi operaţionale este<br />
că atribuirea trebuie să recunoască relaţia cauză-efect dintre costurile suportate şi ceea ce<br />
determina variaţia lor, adică factori ai costului. Unii din cei mai răspîndiţi factori ai costurilor<br />
sunt:<br />
• Suprafaţa cubică de podea – pentru încăperi;<br />
• Numărul angajaţilor – pentru costurile de remunerare a muncii şi serviciile de personal;<br />
• Numărul de ore lucrate;<br />
• Numărul de tranzacţii procesate;<br />
• Numărul de documente prelucrate;<br />
• Numărul de studenţi, pacienţi sau clienţi.<br />
Boxa 10.2<br />
Exemplu – Alocarea costurilor pentru întreţinere<br />
Pentru a ilustra un exemplu: costuri de întreţinere 10,000,000 lei fiind împărţite între patru programe care ocupă cei<br />
50,000 metri cubi în următoarele proporţii (în baza suprafeţei ocupate): 30%; 40%; 20%, şi 10%. Acestea achită<br />
corespunzător: 3,000,000, 4,000,000, 2,000,000 şi 1,000,000 lei pentru utilizarea spaţiului.<br />
În mod clar, pentru ca metoda să lucreze, trebuie menţinute înregistrări ale diferitelor tipuri de<br />
cheltuieli.<br />
10.4.6 Consideraţii despre costurile indirecte şi operaţionale pentru estimarea costurilor<br />
Deoarece la moment nu există aranjamente clare <strong>privind</strong> alocarea costurilor indirecte şi<br />
operaţionale pe programe, costul total al bugetelor programelor, şi în consecinţă serviciile, nu<br />
pot fi determinate prin sistemul de evidenţă contabilă. De aceea, alocarea acestor tipuri de<br />
costuri, trebuie să se efectueze ca parte a procesului de estimare a costului politicilor. Refuzul<br />
de a face astfel va subestima costurile implicate.<br />
Întrebarea cheie este: Care alte părţi ale organizaţiei contribuie la acest program şi pot fi<br />
afectate de schimbarea unei politici sau de volumul activităţilor unei politici?<br />
Pentru politicile existente, cota timpului personalului sau alte costuri din alte programe (adică<br />
costuri indirecte sau operaţionale) se referă la estimarea în baza analizei de facto a situaţiei.<br />
Aceasta apelează la cunoştinţe şi raţionament.<br />
Mult mai important este de a înţelege dacă modificările politicii existente va avea ipmact asupra<br />
costurilor altor părţi din minister, din alte ministere sau instituţii bugetare. Este clar că<br />
problemele costurilor indirecte sunt legate de problemele costurilor fixe, semi-variabile şi<br />
variabile. Poate fi necesar de desfăşurat un exerciţiu special prin care angajaţii menţin registre<br />
227
despre modul în care îşi petrec timpul pe diferite sarcini din cadrul diferitelor programe. În mod<br />
alternativ, conducerea poate decide cît timp planifică ca angajaţii să petreacă pentru diferite<br />
programe.<br />
Pentru politicile noi, primul lucru care trebuie abordat este dacă personalul şi alte articole<br />
economice care nu sunt în program vor fi afectate. Dacă există vreun impact pentru articolele<br />
respective, atunci acesta trebuie estimate utilizînd cele mai bune raţionamente posibil. Acest<br />
raţionament va avea un grad sporit de încredere dacă sarcina nouă este înţeleasă şi dacă<br />
volumul de lucru curent şi viitor se referă la numărul angajaţilor. Estimarea costurilor pentru<br />
politicile noi va crea presiune pentru înţelegerea raţionamentelor şi justificărilor pentru nivelul<br />
curent de angajare, dacă acestea nu sunt clare.<br />
10.5 Estimarea costurilor – Aspecte practice<br />
10.5.1 Paşii pentru estimarea costurilor<br />
Cinci paşi pot fi identificaţi pentru estimarea costurilor.<br />
Pasul 1 – Examinarea Generală<br />
• Schiţarea propunerii legislative sau propunerii bugetare, posibil în<br />
rezultatul analizei politicii<br />
• Asigurarea conexiunii cu priorităţile Guvernului sau Ministerului /<br />
Instituţiei Bugetare<br />
• Descrierea activităţilor presupuse, cine şi unde le va efectua<br />
• Descrierea:<br />
o Natura propunerii<br />
o Activităţile<br />
Acest material va forma<br />
eventual temelia pentru<br />
estimarea costurilor. În baza<br />
acestuia se va aproba<br />
desfăşurarea unui lucru mai<br />
detaliat şi etapele la care pot<br />
începe consultările<br />
preliminare cu alte ministere<br />
/ instituţii bugetare.<br />
o<br />
o<br />
Grupele ţintă, care vor fi potenţial afectate<br />
Care sunt programele afectate<br />
Pasul 2 – Examinarea Detaliată<br />
• Pregătirea detaliată a presupunerilor pentru fiecare minister /<br />
instituţie bugetară afectată de propunere<br />
• Divizarea activităţilor pe mai multe detalii<br />
• Analiza clasificaţiei economice care va fi afectată, (cheltuieli de<br />
personal, bunuri şi servicii, subsidii şi transferuri, cheltuieli<br />
capitale) pe minister / instituţie bugetară<br />
228
• Identificarea necesităţii informaţiei despre cost şi de altă natură<br />
din alte surse, precum şi căutarea acestei informaţii<br />
• Identificarea resurselor existente care ar putea fi folosite<br />
• Identificarea resurselor suplimentare care vor fi necesare<br />
Pasul 3 – Estimarea Costurilor pentru Intrări – Primul Proiect<br />
• Pregătirea estimărilor detaliate a costurilor în baza presupunerilor<br />
• Analiza separată pentru fiecare program şi fiecare minister sau<br />
instituţie bugetară afectată<br />
• Analiza după clasificaţia economică<br />
• Identificarea intrărilor din partea Ministerelor de ramură /<br />
instituţiilor bugetare afectate<br />
• Considerarea măsurii în care estimările pot fi pasibile<br />
incertitudinilor<br />
• Considerarea măsurii în care resursele existente pot fi utilizate<br />
• Considerarea impactului propunerii pentru serviciile existente –<br />
vor fi acestea capabile să conlucreze, va fi suficient personalul,<br />
clădirile şi echipamentul existent?<br />
Pasul 4 – Diseminarea estimării iniţiale a costurilor<br />
• Distribuirea estimărilor şi presupunerilor către toate m inisterele şi<br />
instituţiile bugetare afectate<br />
• Considerarea comentariilor şi revizuirea corespunzătoare<br />
Pasul 5 – Generalizarea costurilor estimate şi înaintarea propunerii<br />
229
• Generalizarea comentariilor şi propunerilor primite ca urmare a<br />
diseminării şi discutării propunerii cu părţile afectate<br />
• Anexarea documentelor justificative<br />
Necesitatea consultărilor neformale<br />
APC care înaintează propunerea este încurajată să contacteze APC şi instituţiile bugetare<br />
potenţial afectate în mod neformal pentru a aborda ceea ce este reflectat în propunerea de<br />
politici, în ce mod aceasta poate fi cel mai bine realizată, şi care va fi impactul pentru acestea.<br />
Această etapă este creată pentru a permite desfăşurarea dezbaterilor comprehensive şi din<br />
aceste considerente, nu este stabilit un termen maxim pentru ca aspectele să fie examinate pe<br />
deplin.<br />
APC care înaintează propunerea este încurajată să desfăşoare cît mai multe discuţii neformale<br />
pentru a pregăti o propunere bazată pe cea mai bună informaţie posibilă şi care este înţeleasă<br />
bine de toţi cei implicaţi. Beneficiile acestei abordări vor fi resimţite mai tîrziu, prin creşterea<br />
probabilităţii că estimarea costurilor va avea mai puţine comentarii negative şi vor fi mai puţine<br />
revizuiri ale estimării.<br />
Nu există reţetă pentru desfăşurarea acestei etape, unii ar putea alege crearea grupurilor de<br />
lucru interministeriale sau a altor forme de lucru şi discuţii în grup.<br />
Revizuirea de către Ministerul Finanţelor<br />
Orice propunere de politică trebuie să fie examinată de către Ministerul Finanţelor. Unele<br />
momente specifice care trebuie analizate de către Ministerul Finanţelor se referă la:<br />
• Implicaţii asupra <strong>bugetului</strong>: La ce programe de cheltuieli se atribuie propunerea? Politica<br />
implică resurse suplimentare sau presupune redistribuirea resurselor existente? Există<br />
rezerve potenţiale de economisire care nu au fost identificate?<br />
• Aria de cuprindere: Toate părţile potenţial afectate de propunere au contribuit la / pregătit<br />
estimarea costurilor? Toate costurile posibile au fost luate în calcul ?<br />
• Realismul presupunerilor: Descrierea efectelor potenţiale (modificarea preţurilor,<br />
modificarea volumului de lucru) şi impactul instituţiilor relevante (necesarul angajaţilor)<br />
sunt logice şi realiste? Întotdeauna va exista o doză de incertitudine. Volumele de resurse<br />
pentru anii următori sunt logic legate de primul an?<br />
• Corectitudinea: Calculele şi sumele sunt corecte sub aspect matematic?<br />
Ministerul Finanţelor va revizui propunerea. Acesta poate identifica alte instituţii sau<br />
funcţionari care ar putea fi afectaţi de propunere şi îi informează că ei sunt în drept să<br />
comenteze şi înainteze propuneri de impact asupra costurilor.<br />
230
Dacă Ministerul Finanţelor se învoieşte cu estimarea costurilor, atunci le aprobă formal<br />
exprimînd un accept necondiţionat, şi com<strong>unic</strong>înd că:8<br />
• Presupunerile şi estimările volumului de lucru şi activităţile denerate de propunere sunt<br />
rezonabile;<br />
• Estimările bugetare sunt rezonabile;<br />
• Estimările cuprind toate ministerele şi instituţiile bugetare care vor fi potenţial afectate;<br />
• Gradul şi natura incertitudinilor au fost identificate.<br />
10.5.2 Caracteristicile propunerii<br />
APC care face propunerea de politică trebuie să descrie principalele trăsături specifice ale<br />
propunerii. Două seturi de caracteristici sunt importante în scopul de estimare a costurilor.<br />
Cadrul de timp pentru implicaţiile costurilor<br />
Această trăsătură specifică ajută la înţelegerea perioadei de timp pentru care este necesar de<br />
evaluat costurile – acestea fiind pe termen scurt, mediu sau lung. Din punct de vedere al<br />
cadrului de timp costurile pot fi divizate după cum urmează:<br />
• Cheltuieli non-discreţionare structurale depind de aranjamentele prevăzute în lege.<br />
Acestea nu pot fi limitate de către Guvern fără acordul Parlamentului, deoarece legea<br />
determină aceste cheltuieli. Ca exemple sunt plăţile legate de prestaţiile sociale (precum<br />
pensiile, indemnizaţiile de şomaj), şi pentru achitarea dobînzilor;<br />
• Cheltuieli discreţionare structurale în principiu pot fi restrînse la decizia Guvernului, dar<br />
cheltuielile sunt asociate autorităţilor. Aceasta poate face dificilă stoparea acestor cheltuieli.<br />
Un exemplu este numărul angajaţilor care lucrează pentru un minister de ramură sau pentru<br />
o instituţie bugetară;<br />
• Cheltuieli de o singură dată pot fi reduse relativ simplu la decizia Guvernului şi nu are<br />
efecte financiare pentru anii următori.<br />
Astfel, propunerile în baza cărora rezultă cheltuieli a căror majorare poate fi relativ uşor de<br />
stopat – adică cheltuielile de o singură dată şi cheltuielile discreţionare structural – pot fi<br />
diferenţiate de propunerile care generează cheltuieli structurale non-discreţionare creşterea<br />
cărora poate fi încetată mai greu .<br />
Natura propunerii<br />
Această trăsătură ajută la înţelegerea naturii propunerii. După natura sa, tipurile sunt după cum<br />
urmează:<br />
1. Modificarea cotelor<br />
Propunerea modifică un impozit sau cotele penalităţilor, sau ajustează valoarea monetară a unui<br />
beneficiu, precum sunt plăţile de asistenţă socială. Poate fi relativ simplu de determinat<br />
impactul bugetar al acestui tip de propunere deoarece implică în principal calcularea cotei noi<br />
8 Avizul Ministerului Finanţelor nu este echivalent cu acceptul propunerii. Ministerul<br />
Finanţelor poate avea obiecţii faţă de propunere din motive politice, fiscale, legislative sau din<br />
alte motive. Avizul înseamnă că, în viziunea Ministerului Finanţelor, impactul fiscal este<br />
stabilit corect cu respectarea metodologiei.<br />
231
pentru populaţia vizată (numărul persoanelor sau tranzacţiilor). Probabil alte schimbări în buget<br />
nu mai sunt necesare (majorarea sau reducerea numărului de angajaţi sau echipament).9<br />
Exemplul 1: Accizele pentru un litru de alcool este redusă cu 5 lei<br />
Exemplul 2: Indemnizaţiile pentru copii sunt majorate cu 200 lei pe lună.<br />
2. Modificarea eligibilităţii<br />
Propunerea modifică definiţia populaţiei eligibile specificată printr-un regulament sau a unui<br />
beneficiu eligibil. Aceasta poate majora sau reduce populaţia eligibilă (acoperită), în<br />
dependenţă de modificare.<br />
Exemplul 3: O prevedere cu privire la securitatea muncitorului<br />
care anterior se aplica numai pentru întreprinderile cu<br />
50 şi mai mulţi lucrători acum se propune a fi aplicată<br />
pentru întreprinderile cu 30 sau mai mulţi angajaţi.<br />
Aceasta va spori volumul de muncă pentru<br />
implementarea acestei prevederi (şi efectul pentru<br />
întreprindere care este abordat într-un proces separat<br />
al impactului)<br />
Exemplul 4: Indemnizaţiile pentru copii care se acordau<br />
anterior copiilor cu vîrsta pînă la 18 ani se propune de<br />
a fi achitate numai pentru copiii pînă la 16 ani şi mai<br />
mici. Aceasta va reduce volumul de lucru pentru<br />
autoritatea care implementează această prevedere.<br />
Impactul costurilor pentru propunerile de acest gen este mai complicat, deoarece autoritatea de<br />
implementare are de considerat mai mulţi factori. În “Exemplul 4” din boxă, există o<br />
economisire directă a plăţilor de asistenţă socială. Totuşi, în dependenţă de număr, mai sunt şi<br />
economisiri a costurilor administrative, deoarece mai puţini angajaţi sunt necesari atunci cînd<br />
numărul beneficiarilor se reduce, însă în dependenţă de mărimea reducerii şi numărul de cazuri<br />
gestionate de angajaţi la moment. Astfel, organizaţia trebuie să estimeze cu cît se va modifica<br />
volumul de lucru şi cum aceasta afectează necesităţile sale bugetare. Va exista presupunerea că<br />
volumul de muncă redus va permite economisiri, iar dacă aceasta nu este adevărat, atunci<br />
motivele în cauză trebuie explicate clar. Trebuie deja să existe o bază de activităţi şi informaţii<br />
istorice despre costuri în conformitate cu care pot fi făcute estimările.<br />
3. Serviciu sau cerinţă nouă (sau încetată)<br />
Propunerea constă în prestarea unui serviciu public nou care nu era acordat anterior, sau<br />
impune reglementări într-un domeniu nou. Alternativ, propunerea poate consta în reducerea sau<br />
eliminarea unui serviciu.<br />
9 Totuşi, la un anumit moment, se implică comportamentul economic, iar în aşa fel<br />
“elasticitatea cererii” va avea effect astfel încît majorarea cotei impozitelor pentru consum (ca<br />
în exemplul cu alcoolul) nu va determina o majorare lineară pentru veniturile totale.<br />
232
Exemplul 5: Propunerea constă în înăsprirea regulilor pentru<br />
ministere şi alte structuri publice pentru protecţia<br />
datelor personale.<br />
Exemplul 6: Se propune crearea centrelor de reabilitare pentru<br />
victimele traficului de fiinţe umane sau a orfelinatelor<br />
noi.<br />
Exemplul 7: Se creează un nou Minister sau Instituţie Bugetare.<br />
Acest tip de propuneri prezintă provocări suplimentare la estimarea costurilor, deoarece poate fi<br />
o insuficienţă de date <strong>privind</strong> cuprinderea propunerii. În acest caz este important de descris cu<br />
atenţie presupunerile şi posibil de sugerat un diapazon de costuri posibile.<br />
4. Hibrid / Mixt<br />
Acest tip de propuneri poate combina elementele mai multor categorii de mai sus în aşa fel<br />
sporind complexitatea Evaluării Impactului Fiscal.<br />
Exemplul 2+4: Indemnizaţiile pentru copii sunt majorate cu 200 lei pe lună, dar<br />
în acelaşi timp indemnizaţia se acordă celor cu vîrsta sub 16 ani, pe cînd anterior<br />
se acorda celor sub 18 ani<br />
5. Alte<br />
Această categorie este utilizată pentru a reflecta alte tipuri care nu au fost reflectate în cele<br />
patru categorii de mai sus, precum:<br />
• Cheltuieli curente versus capitale;<br />
• Impactul pentru bugetul guvernului central şi / sau bugetele autorităţilor locale;<br />
• Implementare centralizată – descentralizată.<br />
10.5.3 Factorii de cost<br />
Următorul pas este identificarea tuturor tipurilor de factori care au efecte asupra costurilor. De<br />
fapt va trebui să înţelegeţi care factori cauzează ‘cerere’ pentru ca o activitate concretă într-un<br />
program să se modifice.<br />
Problemele majore asociate factorilor de cost de obicei pot fi grupate în cinci categorii:<br />
• Schimbări demografice (numărul şcolarilor, persoanele în vîrstă sunt factorii cheie pentru<br />
cererea de instruire inclusiv educaţia de odihnă pentru pensionari şi îngrijire socială);<br />
• Schimbări sociale (de ex. divorţurile au creat un număr mare de gospodării mici majorînd<br />
cererea pentru un număr mai mare locuinţe mai mici. Divorţurile mai creează şi cerere<br />
suplimentară pentru asistenţa social pentru copii şi asistenţa social pentru cei cu vîrstă<br />
înaintată);<br />
• Politica de stat (de ex. cerinţele către toţi pentru o auto-evaluare în scopuri fiscale, va<br />
majora cererea pusă pe seama autorităţilor fiscal de a transmite şi de a procesa formularele.<br />
233
Guvernul poate modifica drepturile pentru beneficii sociale majorînd sau micşorînd<br />
volumul de lucru în sectorul public);<br />
• Tehnologia (unele servicii publice, în special în domeniul sănătăţii sunt determinate masiv<br />
de inovaţiile tehnologice, deseori reducînd costurile procedurilor existente, dar în acelaşi<br />
timp făcînd noi lucruri posibile prin majorarea cererii publice şi a aşteptărilor, de exemplu<br />
tratamentul IVF pentru cuplurile fără copii);<br />
• Mediul extern (standard noi impuse prin acorduri internaţionale precum cele pentru<br />
îndeplinirea cerinţelor Politicii de Vecinătate a UE, sau Protocolului de la Kyoto <strong>privind</strong><br />
schimbările climei, sau ameninţările precum terorismul internaţional).<br />
După natura lor, unele din aceste modificări pot fi uşor cuantificate (de exemplu mai mulţi<br />
copii de vîrstă şcolară analizaţi prin prisma evoluţiilor demografice). Altele pot fi mai dificil de<br />
cuantificat în termeni de relaţii stricte (de ex. ameninţarea terorismului). Totuşi factorul<br />
identificat trebuie să determine modificări cuantificabile ale ieşirilor, şi acestea pot fi definite.<br />
În practică şi în majoritatea cazurilor, este posibil de cuantificat serviciile şi produsele unui<br />
program într-un fel sau altul. Pentru programele care deservesc direct publicul, factorii de cost<br />
pot fi consideraţi în termeni de piaţă ca ‘cererea’ pentru servicii. Această cerere poate fi<br />
obligatorie (prevederi legale), iar în alte cazuri poate fi opţională (ministerul are opţiuni pentru<br />
a reacţiona). Această cerere poate fi exprimată şi ca potenţială (dacă toţi cei împuterniciţi legal<br />
o solicită) sau îndeplinită (efectiv căutată şi satisfăcută).<br />
Un alt sinonim pentru factor de cost este promotorul costului. Va trebui să răspundeţi la<br />
întrebarea imaginară: Ce generează costurile?<br />
Costurile pentru propunerile legislative, în final sunt determinate de promotorii costurilor: orice<br />
factori care cauzează modificarea costurilor unei activităţi. O activitate poate avea asociaţi mai<br />
mulţi promotori ai costurilor. Promotorii costurilor sunt forţele care formează raţionamentele<br />
pentru propunerile cu implicaţii financiare, fie direct ca în educaţie (numărul studenţilor),<br />
programele de prestaţii sociale (numărul beneficiarilor) sau indirect (de ex. numărul<br />
activităţilor criminale pe parcursul anului, cantitatea produselor animaliere vîndute în<br />
magazine, numărul persoanelor care au fost la concerte).<br />
Veniturile sunt determinate de “promotorii veniturilor”, precum creşterea PIB, cheltuielile<br />
pentru consumul privat şi importurile, numărul permiselor de conducere emise.<br />
Pentru fiecare propunere legislativă, ministerele şi alte instituţii bugetare sunt solicitate să<br />
indice majorarea sau reducerea volumului bunurilor produse, serviciilor prestate, activităţilor<br />
desfăşurate care pot fi generate de propunere.<br />
Exemplul 1: Dacă propunerea solicită verificarea în fiecare an a trecutului<br />
criminal al personalului angajat în securitatea privată, atunci trebuie indicat<br />
numărul persoanelor (angajaţi în securitatea privată) care vor fi verificate. Tipuri<br />
similar de “promotori ai costurilor” includ numărul aplicaţiilor, inspecţiilor,<br />
beneficiarilor, sau aresturilor.<br />
Exemplul 2: Să presupunem că numărul crimelor (promotorii costurilor) este în<br />
creştere şi că Guvernul decide că sunt necesare mai multe patrule de poliţişti<br />
234
(servicii) pentru a asigura securitatea oamenilor. Guvernul trebuie să decidă fie<br />
să angajeze mai mulţi poliţişti, sa-i asigure pe aceştia cu echipament, să procure<br />
mai multe maşini pentru poliţişti, şi să construiască mai multe centre de poliţişti.<br />
Guvernul poate decide că nimic din cele de mai sus nu sunt necesare, şi că<br />
acelaşi nivel al securităţii poate fi obţinut prin utilizarea mai eficientă a intrărilor<br />
existente.<br />
Tabelul de mai jos oferă unele exemple de promotori ai costurilor pentru diferite tipuri de<br />
bunuri şi servicii publice.<br />
Tabelul 10.5<br />
Tip de servicii<br />
Servicii de<br />
Educaţie<br />
Servicii de<br />
Sănătate<br />
Servicii de<br />
Justiţie, Drept şi<br />
Ordine<br />
Servicii Sociale<br />
Servicii de<br />
Transport<br />
Servicii de<br />
Suport pentru<br />
Activitatea<br />
Exemple de factori (promotori) ai costurilor<br />
Factori de cost<br />
Numărul studenţilor pentru fiecare treaptă din educaţie. Numărul este obţinut în<br />
principal din prognozele demografice.<br />
Numărul utilizatorilor potenţiali de pacienţi trataţi, numărul adresărilor la medic.<br />
Aceasta necesită prognoze demografice şi analiza standardelor în sănătate.<br />
În acest caz nu pot fi identificate serviciile pe utilizator deoarece oamenii nu<br />
consumă individual aceste servicii (adică acestea sunt pur servicii publice sau<br />
servicii colective). Cu toate acestea, societatea solicită aceste servicii. Cerinţele<br />
trebuie estimate, iar oferta acestor servicii pentru satisfacerea cerinţelor este<br />
promotorul costurilor. Cererea serviciilor poliţieneşti depinde de volumul crimelor<br />
potenţiale şi comportamentului antisocial, precum şi de nivelul dorit pentru<br />
acţiuni. Cererea pentru penitenciare depinde de numărul deţinuţilor, deşi relaţia<br />
este una de interdependenţă. Cererea pentru servicii de justiţie poate fi divizată<br />
în servicii de justiţie civilă şi penală. Prima solicită analiza mediului legal cu<br />
referinţă la activităţile civile. Ultima este determinată parţial de cererea de<br />
servicii poliţieneşti.<br />
Numărul pretendenţilor la servicii este factorul de cost principal. Pretendenţii<br />
includ pensionarii, şomerii, persoanele cu venituri mici şi invalizii. Numărul<br />
pensionarilor poate fi calculat prin prognoze demografice, numărul şomerilor cu<br />
ajutorul prognozelor ratei şomajului, iar numărul săracilor prin prognoza nivelului<br />
de sărăcie.<br />
Numărul automobilelor şi a altor mijloace de transport de pasageri sunt factorii<br />
principali. Prognoza acestora vine din estimarea cererii în baza tendinţelor<br />
demografice şi nivelului veniturilor. Cu cît veniturile sunt mai mari, cu atît este<br />
mai mare cererea pentru automobile, şi mai mare cererea pentru spaţiu pe<br />
drumuri. Cu excepţia zonelor cu densitate mare a populaţiei, cererea pentru<br />
servicii de transport pe şine a pasagerilor se poate reduce odată cu creşterea<br />
nivelului veniturilor. Cererea trebuie estimată. Creşterea economiei probabil va<br />
cauza un trafic comercial mai mare deoarece bunurile sunt exportate şi<br />
importate.<br />
Numărul fermierilor, dimensiunea fermelor şi tipurile culturilor şi animalelor sunt<br />
factori de cost evidenţi pentru subsidiile fermierilor şi acestea trebuie<br />
prognozate. Fermierii pot beneficia de cercetări şi dezvoltări finanţate public.<br />
235
Tip de servicii<br />
Economică în<br />
Sectorul Privat<br />
Factori de cost<br />
Cererea pentru un fermier poate să nu fie definită, dar cerinţele fermierilor în<br />
total pot fi estimate prin analiza necesităţilor lor. Cererea estimată este factor de<br />
cost. Cererile trebuie revizuite o dată la cîţiva ani. Cu cît cresc veniturile şi se<br />
îmbunătăţeşte baza de cunoştinţe a fermierilor prin educaţie mai avansată şi<br />
utilizarea tehnicii mai sofisticate, cu atît se va reduce cererea de servicii publice.<br />
Serviciile din industrie la fel pot beneficia de finanţare de stat destinate pentru a<br />
depăşi barierele iniţiale de intrare în business; susţinerea business-ului mic este<br />
un exemplu. În primul rînd, cererea trebuie identificată şi prognozată, iar aceasta<br />
este factorul de cost. Ca în cazul agriculturii cererea trebuie revizuită la cîţiva<br />
ani.<br />
Servicii de<br />
Securitate<br />
(Apărare)<br />
Acesta este un bun public pur şi cererea pentru o persoană nu poate fi<br />
identificată. Totuşi ţările au nevoie de finanţarea publică a apărării. Aceste cereri<br />
trebuie estimate (de ex. numărul soldaţilor) acestea fiind factorii de cost.<br />
Cererea mai poate depinde şi de angajamentele internaţionale.<br />
Servicii de<br />
Gestiune a<br />
Finanţelor<br />
Publice<br />
Guvern şi<br />
Legislativ<br />
Sarcinile Ministerului Finanţelor şi a altor autorităţi implicate în gestionarea<br />
finanţelor publice, precum şi nivelul de îndeplinire a acestora sunt principalii<br />
factori de cost. Acestea sunt în domeniul determinării politicilor fiscale şi macrofiscale,<br />
pregătirea <strong>bugetului</strong> anual, colectarea veniturilor, executarea <strong>bugetului</strong> în<br />
conformitate cu bugetul aprobat, şi evidenţa contabilă a cheltuielilor. Aceste<br />
sarcini sunt factori de cost.<br />
Factorii de cost sunt dimensiunea cabinetului de miniştri şi a legislativului.<br />
În ultima instanţă utilizatorii serviciilor şi bunurilor publice sunt principalii factori de cost.<br />
Dacă cererea pentru serviciile publice a fost zero, nici unul din ele nu ar fi fost prestate, iar<br />
bugetul nu ar fi existat.<br />
Deoarece estimarea costurilor solicită estimări pentru anul curent şi pentru doi ani ulterior, este<br />
la fel necesar de volumele pentru acea perioadă de t-ani. Tabelul de mai jos indică cum pot fi<br />
stabiliţi pe ani factorii de cost.<br />
Factor de cost<br />
Cantitatea estimată<br />
AB+1 AB + 2 AB + 3<br />
Indicator A<br />
Indicator B<br />
Indicator C…<br />
Acest tabel este util în special atunci cînd există produse specifice ca numărul de aplicaţii<br />
procesate, numărul de beneficiari deserviţi şi atunci cînd “costul unitar” mediu este cunoscut. În<br />
acest caz efectul cheltuielilor se calculează prin înmulţirea modificării produselor cu costul<br />
mediu al fiecărui produs.<br />
236
O propunere poate reduce activităţile solicitate. Să presupunem că există o propunere de a<br />
majora volumul procurărilor astfel încît cererile în scris se fac pentru a acoperi doar procurările<br />
cu valoare de peste 50,000,000 lei. Trebuie să fie disponibil numărul tranzacţiilor de astfel de<br />
procurări anuale. Această schimbare determină reducerea volumului de lucru administrativ în<br />
cadrul ministerelor şi cauzează economisiri a cheltuielilor operaţionale.<br />
În mai multe cazuri factorii de cost sunt determinaţi de alţi factori de cost.<br />
10.5.4 De la factor de cost la intrări<br />
Lanţul logic pentru determinarea costurilor arată în felul următor:<br />
Propunere Modificarea Factorilor de Cost Cererea de Intrări Cost<br />
Pasul de la factorul de cost pînă la cererea de intrări nu este (întotdeauna) un calcul mecanic.<br />
Costurile istorice sunt puncte de pornire obişnuite pentru programe, dar acestea trebuie să fie<br />
alese cu atenţie pentru a asigura că presupunerile de politici despre calitatea şi nivelul<br />
serviciilor sunt potrivite obiectivelor care au fost stabilite. Cîteodată costurile se pot majora fără<br />
revizuire şi fără accent clar despre ce se intenţionează a fi realizat prin acestea.<br />
Totuşi, dacă informaţia despre costuri nu este adecvată sau nu este disponibilă la acel moment,<br />
odată ce factorul de cost a fost identificat, este necesară o analiză detaliată a estimării<br />
costurilor.<br />
Spre exemplu, în educaţie, cererea pentru educaţia primară determinată prin prognoza<br />
numărului de studenţi înrolaţi determină necesitatea de profesori, cărţi, echipament pentru<br />
auditorii, clădiri pentru şcoli, întreţinere, examinatori, servicii de administrare, şi bineînţeles în<br />
primul rînd costul oamenilor care elaborează politica şi programele. Costurile se calculează prin<br />
multiplicarea cantităţii cerute cu costurile sau preţurile unitare estimate.<br />
Este evident că costurile sunt cu atît mai mari cu cît cantitatea intrărilor este mai mare. În<br />
condiţiile bugetelor excesiv de constrînse, trebuie luate deciziile despre intrările raportate la<br />
factorii de cost, de exemplu, raportul elev /profesor, raportul manual /elev, şi raportul computer<br />
/elev, la fel ţinînd cont de nivelul dorit al educaţiei sau de nivelul cunoştinţelor (de exemplu<br />
nivelul de alfabetizare şi cunoaştere a cifrelor).<br />
Exemplu: 100 de copii pentru un învăţător este puţin probabil că va produce<br />
rezultatele dorite în termeni de cunoştinţe. Pe de altă parte zece copii la un<br />
învăţător este o exagerare.<br />
Cu resurse limitate instituţiile bugetare trebuie să tindă spre realizarea coraportului maxim de<br />
cost eficienţă. Aceasta înseamnă realizarea la maximum (în termeni de obiective) pentru un<br />
volum de resurse dat, sau minimizarea costurilor pentru realizarea ţintelor predeterminate.<br />
Tipurile obişnuite de intrări sunt:<br />
237
• Angajaţii — pentru a face faţă clienţilor, implementarea acţiunilor şi gestiunea<br />
programului. Determinarea numărului de angajaţi (şi tipul acestora) nu stabileşte doar<br />
sumele pentru clasificaţia economic a remunerării muncii (volumul salariilor) şi a altor<br />
costuri asociate remunerării (asigurarea), dar afectează şi sumele pentru bunurile şi<br />
serviciile necesare (precum mobilier, computer) deoarece deseori acestea se raportează la<br />
numărul angajaţilor;<br />
• Echipamentul — mese, computere, etc. pentru a deservi angajaţii doriţi. Echipament<br />
necesar pentru prestarea serviciilor (de exemplu mese în şcoli sau echipament de laborator).<br />
La fel unele propuneri ar putea să nu ceară angajaţi noi, dar vor cere procurarea<br />
echipamentului nou;<br />
• Alte cheltuieli operaţionale — inclusiv energia electric, încălzirea, com<strong>unic</strong>aţiile, chiria<br />
spaţiului, combustibilul, serviciile de imprimare;<br />
• Costurile de transport — autoturisme pentru angajaţi, autobuse pentru clienţi, călătorii în<br />
cadrul ţării şi peste hotare;<br />
• Investiţiile capitale — clădiri noi, volum de date mare sau sisteme de com<strong>unic</strong>are.<br />
Fiecare intrare trebuie reflectată pe categoriile clasificaţiei economice.<br />
10.5.5 Date istorice despre cost şi normative<br />
Autorităţile publice centrale şi instituţiile bugetare pentru determinarea costurilor vor utiliza<br />
date istorice şi normativele existente de costuri.<br />
Date istorice despre costuri<br />
Necătînd la avertizarea exprimată în ce priveşte utilizarea costurilor medii pentru estimarea<br />
costurilor viitoare, în mod clar analiza datelor istorice sunt foarte importante pentru acest<br />
proces. Costurile istorice furnizează <strong>unic</strong>a informaţie reală despre cît ne-a costat în trecut<br />
livrarea serviciului. Însă, trebuie să existe certitudinea că costurile medii includ toate costurile,<br />
adică costurile indirecte şi operaţionale nu au fost excluse şi că nu va exista impact asupra<br />
costurilor fixe sau semi-variabile. Există şi pericolul că noi perpetuăm practicile ineficiente sau<br />
ne-economice existente prin continuarea metodelor precedente. Avînd în vedere aceste rezerve,<br />
costurile istorice încă mai sunt foarte utile şi oferă dovezi că ceea ce a fost propus are anumite<br />
temeiuri din experienţă.<br />
Normative<br />
Normativele, deseori exprimate prin coeficienţi, simplifică estimarea costurilor pentru prestarea<br />
serviciilor publice. În locul recalculării de jos în sus a detaliilor despre prestarea serviciilor<br />
publice la un anumit standard, utilizarea normativelor ajută să asigure că politica – standardele<br />
determinate pentru servicii, sunt îndeplinite şi facilitează enorm estimarea costurilor.<br />
Normativele pot fi utilizate după cum urmează:<br />
• Normativul nivelul serviciilor / factorul de cost indică relaţia dintre factorul de cost – ce<br />
determină cererea pentru un serviciu - (de exemplu, între nivelul criminalităţii şi nivelul<br />
serviciilor poliţieneşti, numărul studenţilor şi nivelul serviciilor educaţionale, numărul de<br />
personale şi nivelul serviciilor de sănătate). Exemple de astfel de normative sunt:<br />
o Numărul patrulelor poliţieneşti pe km pătrat, pe zi, pe număr a crime zilnice;<br />
238
o Numărul profesorilor necesari pentru atingerea nivelului specificat de calitate la<br />
educarea elevilor (raportul elev /profesor);<br />
o Numărul studenţilor pe manual, pe computer, pe articol de echipament de laborator, în<br />
legătură cu standardele de educaţie;<br />
o Numărul centrelor medicale pe km pătrat, pe cap de locuitor, numărul de medici pe cap<br />
de locuitor, numărul paturilor din spital pe cap de locuitor, volumul drogurilor<br />
disponibile pe persoană.<br />
• Normativele intrări / nivelul serviciilor (produselor) arată volumul intrărilor necesare<br />
pentru ieşiri. Exemplu sunt: numărul de poliţişti pentru o patrulă, numărul maşinilor de<br />
poliţie pentru 100 poliţişti, numărul de km pe an parcurşi de fiecare maşină de patrulă,<br />
numărul de persoane la un computer, volumul spaţiului de oficiu pentru un angajat,<br />
volumul de mobilier pentru un angajat, numărul de călătorii peste hotare pentru un angajat,<br />
numărul personalului auxiliar pentru un spital;<br />
• Normative tehnice / inginereşti, de exemplu normative pentru construcţia drumurilor şi<br />
întreţinerea lor, (grosimea carosabilului pe numărul de autoturisme pe an, volumul<br />
întreţinerii curente, volumul întreţinerii periodice, normative de încălzire şi iluminare,<br />
normative standard în construcţie (de exemplu grosimea izolaţiilor);<br />
• Normative de cost unitar (cost pe unitate de intrări): Probabil nu sunt atît de multe de<br />
astfel de normative deoarece procurările sunt descentralizate, iar concurenţa deschisă între<br />
furnizori este mai binevenită. Totuşi unele normative pot exista, de exemplu mai degrabă<br />
stabilirea diurnelor decît rambursarea costurilor efective zilnice în cazul deplasărilor de<br />
serviciu.<br />
Dacă normativele cuprind doar o categorie din clasificaţia economică, atunci problema<br />
costurilor fixe, semi-variabile nu trebuie să apară, dar normativele mai complexe care includ<br />
mai multe segmente ale clasificaţiei economice pot avea presupuneri despre combinaţia<br />
costurilor care trebuie studiate pentru stabili dacă sunt practice şi rezonabile. De exemplu,<br />
normativele despre spaţiile de acomodare presupun o combinaţie a clasificaţiilor şi lucrează<br />
numai în cazul construcţiei clădirilor noi sau arenda spaţiilor suplimentare. Acestea sunt<br />
analizate sub aspect mai mult tehnic decît normativ, care trebuie interpretate şi implementate în<br />
fiecare situaţie în parte.<br />
Normativele trebuie să fie revizuite în mod regulat.<br />
Riscurile utilizării mecanice a normativelor<br />
Utilizarea normativelor posedă riscul de a fi prea mecanic şi rigid, generînd supraestimarea costurilor. Relaţia dintre<br />
factorii de cost (cei care cer serviciile) şi nivelul serviciilor, şi dintre intrări şi nivelul serviciilor se poate schimba în timp.<br />
Normativele tehnice / inginereşti se pot schimba în timp. Costurile unitare efective pot fi diferite în timp de costul unitare<br />
presupuse. Chiar şi mai rău, utilizarea mecanică a normativelor poate da naştere practicilor bugetare iresponsabile:<br />
bugetele sunt mai mari decît este necesar, creînd stimulente pentru supra-facturare şi înţelegeri frauduloase între<br />
funcţionarii public şi furnizori.<br />
Exemple:<br />
• Raportul elev / profesor mai mic decît necesar: Progres tehnologic (utilizarea TI)posibil că facilitează un raport<br />
elev / profesor mai mare, determinînd economisirea costurilor. Argumentele în favoarea raportului elev / profesor<br />
mai mic poate reflecta interese sub formă de mai multe posibilităţi de angajare a profesorilor şi formatorilor.<br />
239
• Normativele paturi spitaliceşti şi doctori pe cap de locuitori şi normativele coraportul intrări / ieşiri poate să nu<br />
reflecte cererea de servicii medicale şi poate genera interese pentru instruirea mai multor medici şi construcţia<br />
spitalelor, în general pentru a permite autorităţilor locale să solicite atîtea transferuri de la guvernul central cîte<br />
poftesc.<br />
• Normativele ca numărul vizitelor de studiu peste hotare şi numărul de km de călătorii interne pe angajat trebuie<br />
revizuite periodic pentru a reflecta necesităţile schimbătoare.<br />
• Raporturi fixe ale costurilor operaţionale fără salarii pe angajat poate reflecta progresul tehnic şi sub-utiliza<br />
capacităţile.<br />
• Indexarea preţurilor (o formă de normative) poate cauza supraestimarea costurilor deoarece reduce stimulentele<br />
pentru responsabilii de achiziţii de a face procurări în cel mai cost - eficient mod.<br />
• Normativele tehnice trebuie actualizate pentru a reflecta progresul tehnici. Ministerele cu proiecte de infrastructură<br />
şi companiile inginereşti se pot înţelege să păstreze neschimbate normativele de construcţie şi întreţinere a<br />
drumurilor.<br />
În concluzie, normativele sunt utile pentru estimarea costurilor, dar utilizarea acestora nu<br />
trebuie să fie obligatorie sau mecanică. Acestea trebuie revizuite periodic.<br />
10.5.6 Costul total<br />
Odată ce sunt determinate cerinţele pentru intrări, este destul de intuitiv de calculat costurile<br />
pentru respectivele intrări şi de le atribuit pe liniile clasificaţiei economice şi pe ani.<br />
10.6 Abordarea incertitudinilor<br />
Estimarea costurilor sau a veniturilor viitoare poate fi o sarcină incertă. Necătînd la cele mai<br />
bune eforturi şi cercetări analitice, cîteodată nivelul activităţilor viitoare pentru o politică nouă<br />
poate avea mai multe răspunsuri posibile.<br />
Pentru a face faţă în astfel de situaţii, şi pentru a se asigura că factorii de decizii cunosc că<br />
estimările sunt supuse incertitudinilor se utilizează tehnica Analiza Sensibilităţii. Tehnica pur şi<br />
simplu modelează rezultatele răspunsurilor posibile şi le exprimă în trei forme: Înalt, Mediu, şi<br />
Jos (sau High, Medium, Low). O exprimare alternativă a acestora le spune: Conservativ (cel<br />
mai rău), Cel mai bun (cel mai probabil), şi Optimist (cel mai jos).<br />
Acolo unde diferenţele dintre aceste cazuri sunt mici, atunci nu este o preocupare mare. Totuşi,<br />
unde există diferenţe mari, este important de stabilit presupunerile şi domeniile de incertitudini.<br />
De aceea este important de determinat:<br />
1. Care din presupuneri sunt fapte?<br />
2. Care din presupuneri sunt estimări sau incertitudini?<br />
Aceasta va ajuta dezvoltarea estimărilor mai precise a produselor, serviciilor şi volumului de<br />
activităţi şi a efectelor costurilor.<br />
240
Nu toate estimările sunt în egală măsură sigure, este util pentru factorii de decizie de cunoscut<br />
cîtă încredere pot avea estimările, sau alternativ, cu cît de mult cel mai probabil realitatea se<br />
poate îndepărta de estimări. De aceea este important de asigurat o bază pentru determinarea<br />
încrederii în estimări. Estimarea volatilităţii trebuie făcută pentru propunerile cu impact<br />
financiar semnificativ, adică care depăşeşte de exemplu 50 milioane euro pentru întreaga<br />
perioadă. Aceasta nu trebuie să fie determinată ştiinţific, este suficientă o estimare “neformală”.<br />
APC sau instituţia bugetară trebuie să indice dacă:<br />
• Estimările sunt exacte dacă abaterea impactului fiscal în anul AB+3 în alte scenarii decît<br />
cel de bază variază în proporţie de 90 % din cazuri în limita a +/- 5 %<br />
• Estimările sunt stabile dacă abaterea impactului fiscal în anul AB+3 în alte scenarii decît<br />
cel de bază variază în proporţie de 90 % din cazuri în limita a +/- 15 %<br />
• Estimările sunt instabile dacă certitudinea îndeplinirii lor în anul AB+3 este în afara<br />
diapazonului de +/- 15 %.<br />
Acestea trebuie să fie parte a descrierii narative deoarece formează baza pentru o înţelegere mai<br />
bună a calculelor costurilor /veniturilor.<br />
Nu este necesar de avut preocupări vizavi preciziile statistice, deşi dacă poate fi exprimată<br />
încrederea statistic e bine de o făcut. Ideea principală este că pentru politicile cu impact şi<br />
volatilitate sporită, factorii de decizie au idee despre diapazonul de rezultate de la cel mai rău la<br />
cel mai bun, precum şi care este cazul cel mai probabil să survină. Pentru instituţiile bugetare<br />
este esenţial să colecteze pe cît de multe evidenţe posibil despre grupul populaţiei către care<br />
propunerea este orientată.<br />
Unele incertitudini se referă la volumul factorilor de cost sau mărimea grupului de populaţie<br />
ţintă.<br />
EXEMPLU Incertitudinea mărimii grupului de populaţie ţintă<br />
Se propune majorarea indemnizaţiilor pe cap de locuitor pentru cărţi în şcoli. Totuşi, numărul elevilor este o estimare<br />
incertă. Numărul elevilor este în limitele de la 200,000 la 400,000. În acest caz cifrele pentru H, M, L sunt:<br />
• H – cel mai înalt 200,000<br />
• M – mediu 300,000<br />
• L – cel mai jos 400,000<br />
Dacă cifrele au fost colectate în baza datelor statistice, este posibil de exprimat rezultatele în termeni de nivel de<br />
încredere, astfel deşi 400,000 cel mai mare număr poate avea cea mai mare probabilitate de 98% că nu va fi, sau spus<br />
altfel, este probabilitatea de 2% că va fi această cifră. Dacă totuşi avem certitudinea de doar 90% că 300,000 va fi<br />
numărul de elevi, atunci este probabilitatea de 10% că acest număr va fi mai mare sau mai mic.<br />
Alte incertitudini se pot referi la costurile propriu-zise.<br />
EXEMPLE Incertitudinea costurilor<br />
De exemplu, în construcţia drumurilor terenul putea fi fost supravegheat, dar după efectuarea lucrărilor detaliate pot<br />
241
apărea condiţii neprevăzute care impun necesitatea de a desfăşura lucrări suplimentare de săpare.<br />
Proiectele capitale trebuie să includă prevederi pentru situaţii neprevăzute. Un fond pentru situaţii neprevăzute de 10%<br />
nu este ceva neobişnuit, şi oferă APC flexibilitate de a redistribui alocaţiile de la un articol economic la altul în cadrul<br />
proiectului, sau în cadrul diferitelor sub-componente.<br />
În mod similar, este dificil de estimat indemnizaţiile pentru persoanele cu dizabilităţi deoarece fiecare caz în parte este<br />
diferit şi este greu de estimat ce cost va permite unei persoane cu dizabilităţi să aibă o viaţă pe cît de normal posibilă.<br />
Incertitudinile sunt mai mari dacă nu este o înţelegere comună atît a mărimii populaţiei (factor<br />
de cost), cît şi a costurilor unitare (volumul beneficiului).<br />
10.7 Prezentarea informaţiei de suport<br />
Pentru a face o estimare bună a costurilor este necesar de pregătit informaţia pentru suportul<br />
propunerii de politică nouă. Aceasta va ajuta responsabilii de estimare a costurilor la efectuarea<br />
calculelor atent şi logic.<br />
Procesul poate fi complex, deoarece implică mai mulţi paşi, dar nu este necesar să fie şi dificil.<br />
Fiecare situaţie este diferită şi apelează la raţionament, justificare şi gîndire. Cel mai important<br />
este că procesul necesită informaţie. Nici una din metodele de clasificare şi analiză a<br />
informaţiei nu este un substituent pentru informaţia de calitate.<br />
În primul rînd, este important de înţeles (i) factorii de cost şi (ii) costul unitar aplicat.<br />
Se cere de indicat volumul majorat sau redus al factorilor de cost ce poate fi cauzat de<br />
propunere. Este necesar de estimat volumele pentru o perioadă de cel puţin trei ani. Este util de<br />
prezentat această informaţie în tabele, dar în unele cazuri ea poate fi descrisă în cuvinte.<br />
EXEMPLU – modificarea cotelor<br />
Exemplul 1 (modificarea volumului): în 2008 au fost comercializate circa 20 milioane litri de alcool, şi se aşteaptă<br />
o creştere a acestui volum cu 3.5% anual<br />
Exemplul 2 (modificarea volumului): O cerinţă de o singură dată de a actualiza pagina de internet a autorităţii<br />
responsabile de administrarea fiscală şi de a imprima şi trimite prin poştă 200,000 grile de impozitare pentru<br />
întreprinderile din ţară<br />
Exemplul 3 (modificarea volumului): Nu există lucru suplimentar<br />
EXEMPLU – modificarea criteriilor de eligibilitate<br />
Exemplul 4: Începînd cu 30 iunie 2009 au fost înregistrate circa 19 500 întreprinderi cu 30-50 angajaţi, cu<br />
o creştere aşteptată de 1% pe an.<br />
242
EXEMPLU – modificarea criteriilor de eligibilitate<br />
Factor de cost Volum estimat<br />
2008 2009 2010 2011<br />
Numărul aşteptat de<br />
copii cu vîrsta de 16<br />
ani sau mai mult<br />
Presupuneri<br />
164,000 160,000 157,000 155,000<br />
Deoarece plăţile se fac în favoarea familiilor şi nu copiilor, reducerea volumului de<br />
lucru afectează doar acele familii care nu au copii sub 16 ani. Aceasta totalizează 7%<br />
din familiile beneficiare în prezent. Nu există estimări de economisiri la nivelul<br />
angajaţilor, dar va fi o reducere proporţională a costurilor de procesare a plăţilor.<br />
EXEMPLU – serviciu sau cerinţă nouă<br />
Exemplul 6: Este cunoscut un număr exact de sisteme pentru informaţia electronică care necesită<br />
protecţie. Totuşi, este estimat că sunt circa 5 sisteme majore şi 2 minore în fiecare minister (15) şi<br />
instituţie. Aceasta înseamnă că circa 95 sisteme majore şi 80 minore au nevoie de sisteme de protecţie şi<br />
echipament. Nu există modificări ale “volumului de lucru” pe parcursul perioadei, iar efectele vor fi în mare<br />
parte de o singură dată.<br />
Exemplul 7: Acest volum de lucru (numărul victimelor traficului de fiinţe umane) poate varia. În timpul<br />
anului 2008 au fost identificate de autorităţile de control 6,600 victime în total. Din acestea circa 75% se<br />
întorc imediat în ţara de origine şi nu sunt afectate de această propunere. Cele 25% rămase (1,650<br />
persoane în 2008) se aşteaptă că fiecare va avea nevoie de două luni în centre de reabilitare, astfel vor fi<br />
cerute un total de circa 275 persoane / an de cazare (1 650/12*2). Acelaşi număr este utilizat pentru<br />
2009-11, dar ar putea fi mai mare sau mai mic.<br />
Următorul pas este indicarea proporţiei în care impactul financiar va cere modificarea<br />
<strong>bugetului</strong>. Pentru un număr limitat de cazuri, acţiunile propuse ar putea fi asimilate în procesul<br />
bugetar şi sunt deja incluse (sau parţial incluse) în buget şi în estimările pe termen mediu. În<br />
acest caz, implementarea propunerii nu va avea efecte pentru agregatele bugetare planificate.<br />
Mai mult ca atît, o parte din volumul de lucru la fel ar putea fi absorbit de către personalul<br />
existent, prin îmbunătăţirea metodelor de lucru care sunt parte a propunerii.<br />
Secţiunea anterioară a arătat cum trebuie de lucrat cu incertitudinile. Nu toate estimările au<br />
aceeaşi certitudine şi este util pentru factorii de decizie să cunoască cătă încredere pot avea în<br />
estimări, sau alternativ cu cît poate varia costurile real de estimările cele mai probabile. Mai jos<br />
este descrisă o metodă scurtă care poate fi folosită pentru documentarea încrederii estimărilor.<br />
Aceasta nu trebuie să fie determinată ştiinţific o estimare “neformală” este suficientă. Din<br />
motive de comoditate ar fi util de făcut o notă despre modul în care trebuie de abordat<br />
incertitudinile.<br />
Marcaţi nivelul adecvat de certitudine, avînd în vedere impactul pentru toate ministerele:<br />
• Estimările sunt exacte dacă abaterea impactului bugetar în anul AB+3 în alte scenarii decît<br />
cel de bază variază în proporţie de 90 % din cazuri în limita a +/- 5 %<br />
243
• Estimările sunt stabile dacă abaterea impactului fiscal în anul AB+3 în alte scenarii decît<br />
cel de bază variază în proporţie de 90 % din cazuri în limita a +/- 15 %<br />
• Estimările sunt instabile dacă certitudinea îndeplinirii lor în anul AB+3 este în afara<br />
diapazonului de +/- 15 %.<br />
Dacă nu există certitudine despre numere, estimarea “optimistă” (cel mai mic impact asupra<br />
<strong>bugetului</strong>) şi “pesimistă” (cel mai mare impact asupra <strong>bugetului</strong>) cu efecte pentru propunerile<br />
instabile cu impact financiar sporit (> Lei 50,000,000 pentru estimări “realiste”) trebuie să fie<br />
prezentate suplimentar estimărilor de bază “realiste”, în acest caz nivelul de încredere pentru<br />
prognoze trebuie explicat. Propunerile cu valoare mică unde există incertitudini considerabile<br />
(+/- 15%) la fel trebuie să aibă estimări “optimiste” şi “pesimiste”. Aceste scenariu alternative<br />
va ajuta factorii de decizie să vadă diapazonul rezultatelor posibile.<br />
Un mod de a stabili aceste nivele este de a estima indicatorul volumului de lucru pentru<br />
cazurile “optimist” şi “pesimist”. Atunci estimarea costurilor ar fi rezultatul estimării volumului<br />
de lucru. Metoda de estimare “optimistă” sau “pesimistă” depinde de circumstanţele pentru<br />
fiecare caz şi face apel către raţionamentele bazate pe informaţia disponibilă ca parte a<br />
procesului de analiză a politicilor.<br />
Nu este necesar de avut preocupări despre precizia statistică, cu toate că dacă poate fi exprimată<br />
o precizie statistic e bine să fie făcută. Ideea principală este că pentru politicile cu impact şi<br />
volatilitate sporită, factorii de decizie trebuie să aibă idee despre diapazonul de rezultate de la<br />
cel mai rău la cel mai bun, precum şi care este cazul cel mai probabil să survină. Pentru<br />
instituţiile bugetare este esenţial să colecteze pe cît de multe evidenţe posibil despre grupul<br />
populaţiei către care propunerea este orientată.<br />
Ministerul Finanţelor poate fie accepta evaluarea certitudinii sau poate face o analiză proprie<br />
atunci cînd revizuieşte propunerea.<br />
În oricare din cazuri, autorităţile publice centrale şi instituţiile bugetare trebuie să indice<br />
sursele de informare, în special dacă opiniile despre ”corectitudinea” informaţiei diferă.<br />
244
11 Instrucţiuni pentru <strong>elaborarea</strong> strategiilor<br />
sectoriale de cheltuieli<br />
Acest capitol oferă metodologia generală cu privire la <strong>elaborarea</strong> strategiilor sectoriale de<br />
cheltuieli în contextul CBTM. Circulara anuală CBTM poate oferi instrucţiuni mai<br />
detaliate şi specifice exerciţiului bugetar respectiv.<br />
11.1 Scopul strategiilor sectoriale de cheltuieli<br />
Strategiile de cheltuieli reprezintă unul din elementele CBTM, prin care se valorifică<br />
obiectivul de corelare a priorităţilor de politici cu alocările de resurse. Acestea se<br />
focusează asupra identificării priorităţilor de cheltuieli la nivel de sector şi implicaţiilor<br />
acestora pentru alocările de resurse în cadrul sectorului.<br />
Elaborarea strategiilor sectoriale de cheltuieli în contextul CBTM urmăreşte cîteva<br />
scopuri principale:<br />
• stabilirea unei legături între priorităţile de politică şi cheltuielile publice alocate<br />
sectorului;<br />
• prioritizarea propunerilor de cheltuieli în limita resurselor disponibile;<br />
• identificarea măsurilor de îmbunătăţire a eficacităţii pentru alocările bugetare<br />
existente cu redirecţionarea resurselor eliberate către programele prioritare.<br />
Anual, strategiile de cheltuieli se revizuiesc, se actualizează şi se extind cu un an pentru a<br />
menţine perspectiva de trei ani în planificarea <strong>bugetului</strong>.<br />
Strategiile sectoriale de cheltuieli stau la baza determinării limitelor revizuite de cheltuieli<br />
pe sectoare şi autorităţi publice centrale. Ulterior, acestea servesc în calitate de suport<br />
autorităţilor publice în procesul de elaborare şi justificare a propunerilor de buget<br />
detaliate.<br />
Responsabilitatea de bază pentru <strong>elaborarea</strong> strategiilor sectoriale de cheltuieli revine<br />
autorităţilor publice de specialitate, care deţine ponderea majoră în cheltuielile totale ale<br />
sectorului. În scopul facilitării elaborării şi coordonării strategiilor cu alte instituţii<br />
relevante din sector, anual Grupul coordonator CBTM instituie grupuri interministeriale<br />
de lucru pentru <strong>elaborarea</strong> strategiei sectoriale de cheltuieli. Termenii de referinţe ai<br />
grupurilor sectoriale de lucru se prezintă în anexa 3.A.<br />
Cerinţele de bază pentru <strong>elaborarea</strong> strategiilor sectoriale de cheltuieli, etapele principale,<br />
formatul folosit şi termenele limită de prezentare sunt descrise mai jos.<br />
245
11.2 Cerinţe generale<br />
Strategiile sectoriale de cheltuieli trebuie să corespundă următoarelor cerinţe generale:<br />
să fie cuprinzătoare - să reflecte întreg sectorul şi să nu se limiteze doar la o parte a<br />
ramurii, gestionată de autoritatea publică de specialitate, să cuprindă atît cheltuielile<br />
recurente, cît şi cele capitale, precum şi să cuprindă toate sursele de finanţare publică (i)<br />
bugetul de stat cu toate componentele, (ii) bugetele unităţilor administrativ-teritoriale;<br />
(iii) bugetul asigurărilor sociale de stat şi (iv) fondurile asigurării obligatorii de asistenţă<br />
medicală;<br />
să fie consistente cu priorităţile de politică stabilite în documentele de planificare<br />
strategică la nivel naţional şi alte programe guvernamentale;<br />
să fie realiste – să ţină cont de cadrul disponibil de resurse şi să fie elaborate în<br />
corespundere cu limita de cheltuieli stabilită de Ministerul Finanţelor. De asemenea<br />
realismul propunerilor trebuie analizat prin prisma timpului necesar pentru implementarea<br />
politicilor;<br />
să includă măsuri prioritare. Pentru aceasta trebuie să se tina cont de:<br />
• analiza utilizării resurselor existente şi identificarea măsurilor de eficientizare;<br />
• prioritizarea măsurilor după impactul lor asupra creşterii economice şi reducerii<br />
sărăciei, precum şi în baza analizei cost-beneficiu;<br />
• evaluarea posibilităţii de redirecţionarea resursele de la programele mai puţin<br />
prioritare către cele cu un nivel mai înalt de prioritate.<br />
11.3 Etapele de bază în procesul de elaborare a strategiilor sectoriale de<br />
cheltuieli<br />
Procesul de elaborare a strategiilor sectoriale de cheltuieli cuprinde următoarele etape:<br />
1. Analiza implementării strategiilor sectoriale de cheltuieli din CBTM precedent;<br />
2. Elaborarea strategiilor sectoriale de cheltuieli pentru următorul ciclu CBTM;<br />
3. Examinarea şi discutarea strategiilor sectoriale de cheltuieli;<br />
4. Ajustarea strategiilor de cheltuieli la limitele actualizate de cheltuieli.<br />
Fiecare fază se descrie în continuare.<br />
11.3.1 Faza 1: Analiza implementării strategiilor sectoriale de cheltuieli din CBTM precedent<br />
Primul pas în procesul de elaborare a strategiei de cheltuieli constă în efectuarea analizei<br />
implementării acţiunilor de politică, preconizate în strategiile de cheltuieli din anii<br />
precedenţi. În acest context, autorităţile publice centrale de specialitate în colaborare cu<br />
alte instituţii relevante, care gestionează resurse în sectorul respectiv, efectuează analiza<br />
246
în cauză şi prezintă raportul <strong>privind</strong> implementarea politicilor în conformitate cu cerinţele<br />
Ministerului Finanţelor. Concomitent raportul respectiv se prezintă şi Cancelariei de stat.<br />
Formatul de prezentare a analizei în cauză se prezintă în secţiunea 11.4.<br />
Raporul va cuprinde atît acţiunile întreprinse în vederea realizării priorităţilor de politică<br />
asumate în CBTM din anul precedent şi cheltuielile aferente efectuate, precum şi<br />
impactul acestora asupra indicatorilor de performanţă.<br />
Analiza efectuată la această etapă serveşte drept bază pentru revizurea politicilor existente<br />
şi <strong>elaborarea</strong>/actualizarea strategiei de cheltuieli în cadrul următorului ciclu bugetar.<br />
11.3.2 Faza II: Elaborarea strategiilor sectoriale de cheltuieli<br />
Această etapă constă în <strong>elaborarea</strong> propriu-zisă a strategiei de cheltuieli şi implică<br />
următoarii paşi:<br />
Pasul II.1. Analiza cadrului strategic pentru sector<br />
Această activitate constă în actualizarea informaţiei de bază cu privire la dimensiunea şi<br />
rolul sectorului respectiv în economie, precum şi definirea rolului Guvernului în<br />
gestionarea sectorului - este prestator direct de servicii publice şi responsabil pentru<br />
asigurarea infrastructurii publice sau are rol de reglementare. De asemenea se analizează<br />
obiectivele pe termen mediu în conformitate cu scopurile SND şi alte documente<br />
strategice la nivel naţional, precum la nivel de sector, care ar conduce la atingerea<br />
scopurilor şi realizarea funcţiilor de bază ale sectorului.<br />
Pasul II.2. Identificarea programelor de cheltuieli<br />
Această activitate constă în <strong>elaborarea</strong> sau revizuirea listei programelor/sub-programelor,<br />
care fac parte componentă a sectorului. Drept suport în această activitate serveşte<br />
clasificaţia programelor în contextul clasificaţiei bugetare. Deoarece programele potrivit<br />
clasificaţiei bugetare, în mare parte corespund denumirii sectoarelor, în contextul<br />
strategiilor sectoriale de cheltuieli, de regulă, vor fi utilizate sub-programele.<br />
În cazul în care apare necesitatea de a crea un program/ sub-program nou sau se consideră<br />
necesar de modificat lista acestora propunerile respective se discută şi se coordonează cu<br />
Ministerul Finanţelor.<br />
Cerinţele şi caracteristicile de bază ale unui program se descriu mai detaliat în<br />
metodologia elaborării <strong>bugetului</strong> pe programe, care se cuprinde în capitolul 10 al <strong>Setul</strong>ui<br />
<strong>unic</strong>.<br />
Programele şi sub-programele vor include nu doar programele finanţate de la bugetul de<br />
stat, ci şi programele finanţate din bugetele UAT, bugetul asigurărilor sociale şi fondurile<br />
asigurării obligatorii de asistenţă medicală.<br />
Pasul II.3. Analiza strategică pentru fiecare program în parte.<br />
Aceasta presupune efectuarea analizei pe fiecare program-sub-program identificat la<br />
activitatea anterioară. Analiza va cuprinde o descriere succintă a programului şi a situaţiei<br />
247
existente, precum şi a constrîngerilor ce ţin de implementarea acestuia, precum şi<br />
identifică priorităţile pe termen mediu ce vor fi folosite la determinarea volumului de<br />
resurse direcţionate sectorului respectiv. Pentru a oferi o analiză succintă şi pentru a<br />
reflecta legătura logică dintre elementele analizei, in special argumentarea obiectivelor şi<br />
acţiunilor prioritare pe termen mediu, aceasta se va prezenta într-un format special.<br />
Formatul este prezentat în Tabelul 11.2.<br />
Formatul în cauză ar putea fi revăzut anual în contextul circularei CBTM pentru a include<br />
elemente specifice anului bugetar respectiv, precum şi pentru a reflecta îmbunătăţiri ca<br />
urmare a evaluării procesului din anul precedent.<br />
Analiza prezentată în acest tabel cuprinde următoarele secţiuni:<br />
Situaţia existentă şi provocările majore. Se va include un rezumat al analizei situaţiei<br />
curente din ramură. În special, analiza trebuie să cuprindă problemele stringente din<br />
ramură, incluzînd şi problemele ce ţin de gestionarea <strong>bugetului</strong> în ramură. Unde este<br />
posibil, se vor prezenta indicatori măsurabili (indicatori de reţea, state şi contingent).<br />
Obiectivele şi scopurile pe termen mediu. Vor fi stabilite obiectivele programului<br />
pentru perioada CBTM. Aici trebuie de asemenea să se indice în ce mod programul<br />
contribuie la realizarea priorităţilor strategice pe termen mediu prevăzute în SND şi<br />
priorităţile strategice ale Guvernului pe termen mediu. Acolo unde este posibil,<br />
obiectivele trebuie să fie cuantificate, cu un accent pe primul an al CBTM.<br />
Acţiunile pe termen mediu preconizate pentru realizarea obiectivelor şi scopurilor.<br />
Acestea pot fi grupate după cum urmează:<br />
• Acţiuni pentru o utilizare mai efectivă şi eficientă a resurselor. Aici se includ acţiuni<br />
de eficientizare, care se referă la: implementarea sistemelor informaţionale, reforme<br />
structurale şi reduceri de personal, raţionalizarea structurii serviciilor sociale,<br />
economii din serviciile comunale şi energetice în rezultatul modificării normelor<br />
operaţionale, înlocuirea echipamentului etc. Economiile obţinute în rezultatul unor<br />
astfel de acţiuni oferă un suport adiţional pentru finanţarea noilor iniţiative de<br />
cheltuieli identificate în perioada CBTM;<br />
• Acţiuni noi care implică costuri suplimentare. Aici se reflectă iniţiativele prioritare de<br />
politică care contribuie la extinderea volumului serviciilor prestate sau îmbunătăţirea<br />
calităţii acestora, cum ar fi majorarea cuantumului anumitor prestaţii sociale sau<br />
implementarea unora direcţionate pe necesităţi, crearea infrastructurii pentru<br />
dezvoltarea producţiei agricole, crearea unor instituţii sau subdiviziuni structurale,<br />
etc. Măsurile noi propuse trebuie să fie în consistenţă cu priorităţile strategice în<br />
contextul programelor şi strategiilor naţionale (urmează a fi evidenţiate şi a se face<br />
referinţă). Acţiunile de reformă înaintate trebuie să corespundă problematicii<br />
existente şi obiectivelor de politică asumate şi trebuie să fie realizabile în limita<br />
cadrului disponibil de resurse al CBTM. Accentul se va pune pe identificarea unui<br />
anumit număr limitat de acţiuni prioritare, specifice şi care pot fi monitorizate. De<br />
asemenea este foarte important de a stabili termenii de implementare a acţiunilor,<br />
accentul punîndu-se pe activităţile ce urmează a fi întreprinse în primul an CBTM. De<br />
asemenea, descrierea mai detaliată a acţiunilor se va asigura, în special, pentru primul<br />
an al CBTM.<br />
248
Implicaţiile pentru alocarea resurselor la nivel de sector. Analiza implicaţiilor<br />
financiare ale propunerilor identificate se va efectua luînd în considerare următoarele:<br />
Se vor reflecta costurile absolute ale acţiunilor identificate, sumele de majorări sau<br />
economisiri de resurse, inclusiv redistribuirile între programe pentru fiecare an al CBTM.<br />
Drept suport în această activitate serveşte Instrucţiunea <strong>privind</strong> estimarea costurilor,<br />
descrisă în capitolul 8 al setului <strong>unic</strong>.<br />
La etapa prezentării proiectului strategiei de cheltuieli costurile acţiunilor pot fi divizate<br />
in costuri în limita limitelor preliminare oferite la începutul procesului CBTM şi costuri<br />
neacoperite. Costurile neacoperite trebuie să reflecte atît angajamente în vigoare care nu<br />
au acoperire financiară, precum şi iniţiativele noi. Acestea se examinează ulterior în<br />
contextul definitivării limitelor de resurse.<br />
Analiza implicaţiilor măsurilor propuse trebuie să reflecte şi implicaţiile asupra diferitor<br />
tipuri de bugete (bugetul de stat, bugetele unităţilor administrativ-teritoriale, bugetul<br />
asigurărilor sociale de stat şi fondurile asigurării obligatorii de asistenţă medicală),<br />
precum şi sub aspectul surselor de acoperire (din venituri proprii interne sau externe sau<br />
din resurse generale ale <strong>bugetului</strong>.<br />
Indicatorii de performanţă. Aceştia trebuie identificaţi pentru a asigura monitorizarea<br />
performanţelor programului. De regulă, indicatorii pot fi grupaţi în: (i) indicatori de<br />
eficienţă - exprimă volumul resurselor consumate (timp, cost) pentru obţinerea unei<br />
unităţi de produs sau rezultat; (ii) indicatori de produs - măsoară volumul sau cantitatea<br />
produselor (serviciilor) direct rezultate din realizarea programului; (iii) indicatori de<br />
rezultat - evaluează efectele şi calitatea programului şi descriu măsura în care acesta a<br />
atins scopul şi obiectivul scontat.<br />
O condiţie obligatorie pentru implementarea eficientă a programelor este asigurarea<br />
relevanţei indicatorilor de performanţă. Pentru a asigura corelarea cu documentele<br />
strategice la nivel naţional, aceşti indicatori ar trebui să fie formulaţi în baza indicatorilor<br />
de performanţă din aceste documente.<br />
Pasul II.4. Elaborarea propunerilor de cheltuieli<br />
Această activitate trebuie desfăşurată având în vedere tendinţele actuale de utilizare a<br />
resurselor şi luînd în considerare analizele fazei anterioare.<br />
Tabelul 11.3 oferă formatul de prezentare a propunerilor pentru ajustarea limitelor<br />
preliminare de cheltuieli (liniei de bază), precum şi a costurilor politicilor noi. Această<br />
informaţie însoţită de justificări va servi drept bază pentru definitivarea limitelor de<br />
cheltuieli de către Ministeruli Finanţelor. Informaţie adiţională <strong>privind</strong> modul de<br />
completare a tabelului penru estimarea limitelor preliminare de cheltuieli (liniei de bază)<br />
se prezintă în capitolul 3.6 şi capitolul 9 al setului <strong>unic</strong>.<br />
Tabelul 11.4 prezintă formatul în care se prezintă propunerile cu privire la alocarea de<br />
resurse pe programe/sub-programe în cadrul sectorului, reflectînd de asemenea<br />
redistribuirea cheltuielilor pe componentele <strong>bugetului</strong> public naţional.<br />
249
11.3.3 Faza III: Examinarea strategiilor sectoriale de cheltuieli<br />
La această etapă se examinează proiectele strategiilor sectoriale de cheltuieli pentru a<br />
asigura următoarele obiective:<br />
Cancelaria de stat examinează şi avizează propunerile înaintate pentru a verifica legătura<br />
cu priorităţile de politică stabilite în SND şi alte documente strategice la nivel naţional.<br />
Direcţiile finanţelor de ramură ale Ministerului Finanţelor examinează propunerile<br />
înaintate din perspectiva: (i) eficienţei şi eficacităţii propunerilor, (ii) structurii actuale a<br />
cheltuielilor şi rezervelor de îmbunătăţire a utilizării resurselor, (iii) costurilor adiţionale<br />
în raport cu plafonul oferit. De asemenea se vor lua în considerare comentariile<br />
Cancelariei de stat în ce priveşte legătura cu priorităţile naţionale.<br />
După examinarea strategiilor sectoriale de cheltuieli acestea servesc drept bază pentru<br />
definitivarea limitelor de cheltuieli pentru fiecare sector. Ministerul Finanţelor aduce la<br />
cunoştinţa autorităţilor publice limitele definitivate de cheltuieli pe sectoare, în<br />
conformitate cu care are lor ajustarea strategiilor sectoriale de cheltuieli.<br />
11.3.4 Faza IV : Ajustarea strategiilor de cheltuieli la limitele actualizate de cheltuieli<br />
Etapa finală implică ajustarea strategiilor sectoriale de cheltuieli pentru a asigura<br />
corelarea cu limitele actualizate de cheltuieli. Aceasta se efectuează de către autorităţile<br />
publice centrale de specialitate în colaborare cu grupurile de lucru sectoriale. Strategiile<br />
sectoriale de cheltuieli definitivate (tabelul 11.2 şi 11.4) se prezintă Ministerului<br />
Finanţelor pentru a fi anexate la Documentul <strong>privind</strong> Prognozele CBTM.<br />
După ce Guvernul aprobă CBTM, strategiile sectoriale de cheltuieli servesc ca bază la<br />
<strong>elaborarea</strong> propunerilor detaliate de buget.<br />
11.4 Formatul de prezentare<br />
Tabelul 11.1 oferă formatul de prezentare a raportului <strong>privind</strong> implementare strategiilor<br />
sectoriale de cheltuieli din anii precedenţi.<br />
Formatul de prezentare a Strategiei Sectoriale de Cheltuieli în versiune preliminară<br />
cuprinde:<br />
<br />
<br />
<br />
Tabelul 11.2: Analiza programelor de cheltuieli şi priorităţile de politici pe programe/subprograme<br />
Tabelul 11.3: Propuneri pentru stabilirea limitelor de cheltuieli pe sector<br />
Tabelul 11.4: Distribuirea resurselor pe programe de cheltuieli şi sursele de finanţare<br />
Strategia Sectorială de Cheltuieli definitivată va conţine doar tabelul 11.2 şi 11.4.<br />
250
251<br />
Tabelul 11.1: Raport <strong>privind</strong> implementarea Strategiei de cheltuieli pe anii ______ pe sectorul ____________<br />
Alocaţii<br />
financiare,<br />
Rezultate/indicatori de monitorizare<br />
Acţiuni întreprinse executat<br />
Acţiuni CCTM din anul Acţiuni CCTM în vigoare<br />
Probleme cheie /politici<br />
pe parcursul anului (cheltuieli de<br />
precedent (AB-1 )<br />
(AB)<br />
Planificat în CCTM<br />
precedent (AB-1) casa) în anul<br />
Real indeplinit în anul<br />
din anul precedent<br />
Devieri(explicaţii)<br />
precedent (AB-<br />
precedent (AB-1)<br />
(AB-1)<br />
1), mii lei<br />
1 2 3 4 5 6 7 8<br />
Program/ Sub-program 1<br />
În această coloană se<br />
vor include problemele<br />
-cheie şi obiectivele de<br />
politică pe termen<br />
mediu din CCTM<br />
precedent pentru<br />
fiecare<br />
program/subprogram<br />
in parte (se vor<br />
transpune din<br />
documentul CCTM<br />
precedent)<br />
La fel ca şi în coloana<br />
1, în această coloană<br />
se vor expune acţinule<br />
prioritare de politică<br />
care au fost identificate<br />
pentru programul dat în<br />
documentul CCTM din<br />
anul precedent (se vor<br />
transpune din<br />
documentul CCTM<br />
precedent)<br />
Se vor indica toate<br />
acţiunile din CCTM<br />
2009-2011 specificate<br />
pentru soluţionarea<br />
problemelor identificate<br />
in col 1. Aceasta in cazul<br />
cind soluţonarea<br />
problemelor cheie<br />
identificate in col 1au<br />
fost preconizate acţiuni<br />
si în CCTM în vigoare<br />
(se vor transpune din<br />
documentul CCTM în<br />
vigoare)<br />
Se vor specifica<br />
acţiunile concrete<br />
intreprinse pe<br />
parcursul anului<br />
precedent.<br />
Se indica<br />
alocaţile<br />
financiare din<br />
toate sursele de<br />
finanţare care<br />
au fost utilizate<br />
la acţiunile<br />
indicate in col.<br />
4. Este necesar<br />
de a indica<br />
costul pentru<br />
fiecare acţiunie<br />
în parte şi costul<br />
total al<br />
programului.<br />
Se indica<br />
rezultatele/indicatorii<br />
de monitorizare<br />
planificaţi pentru<br />
fiecare<br />
program/subprogram<br />
din CCTM din anul<br />
precedent (se vor<br />
transpune din<br />
documentul CCTM<br />
precedent)<br />
Se va indica cum real<br />
au fost indepliniţi<br />
indicatorii preconizaţi in<br />
coloana 6 , iar in cazul<br />
cind au fost obţinute şi<br />
alte rezultate/indicatorii<br />
importanţi pentru<br />
programul/subprogramul<br />
dat urmeaza de<br />
asemena a fi inclusi.În<br />
primul rînd este necesar<br />
de a explica indeplinirea<br />
indicatorilor de<br />
monitorizare ce au fost<br />
specificaţi în<br />
documentul CCTM din<br />
anul precedent.<br />
Se vor explica motivele<br />
neexecutării/neindeplinirii<br />
rezultatelor/indicatorilor<br />
de monitorizare<br />
preconizati. De<br />
asemenea, în cazul cind<br />
unele acţiuni preconizate<br />
in CCTM precedent nu<br />
au fost îndeplinite vor fi<br />
explicate motivele şi<br />
necesitatea<br />
includerii/exluderii<br />
acestora in/din Strategia<br />
sectoriala de cheltuili pe<br />
următoarea perioadă.
252<br />
Bugetul total al programului/subprogramului pe anul precedent (AB-1), mii lei 1<br />
Cheltuieli executate total pe program/subprogram în anul precedent (AB-1), mii lei 2<br />
Program/ Sub-program 2...n<br />
Bugetul total al programului/subprogramului pe anul precedent (AB-1), mii lei 1<br />
Cheltuieli executate total pe program/subprogram în anul precedent (AB-1), mii lei 2<br />
Note:<br />
În tabelul dat urmeaza a fi incluse toate programele şi subprogramele specificate in CCTM precedent.<br />
1- Se va indica costul total al programului dat, dar nu numai pe acţiunile specificate din cadrul programului. Costul include cheltuielile totale ale <strong>bugetului</strong> public naţional (toate sursele de<br />
finanţare) - bugetul precizat pe anul precedent pentru programul dat.<br />
2- Se va indica executarea cheltuielilor de casă ale <strong>bugetului</strong> public naţional pe anul precedent pentru programul dat.
253<br />
Tabelul 11.2: Formatul de prezentare a analizei programelor de cheltuieli pentru fiecare sector<br />
Sectorul
254<br />
Costurile acţiunilor pe ani (mii lei )<br />
Anul AB+1 Anul AB+2 Anul AB+3<br />
Probleme cheie/politici<br />
Acţiuni prioritare de<br />
politică<br />
TOTAL<br />
TOTAL<br />
TOTAL<br />
inclusiv<br />
Costuri<br />
în limita de<br />
neacoperite<br />
cheltuieli<br />
inclusiv<br />
Costuri<br />
în limita de<br />
neacoperite<br />
cheltuieli<br />
inclusiv<br />
Costuri<br />
în limita de<br />
neacoperite<br />
cheltuieli<br />
Indicatorii<br />
de<br />
monitorizare<br />
de politici pe termen<br />
ordinea priorităţilor, unde<br />
ca<br />
fiecare<br />
mediu ale programului<br />
prioritatea de prim ordin<br />
program<br />
să<br />
pentru perioada<br />
trebuie să reprezinte acţiunile<br />
aibă<br />
trei<br />
CBTM. Obiectivele sau<br />
special identificate în<br />
indicatori:<br />
scopurile specific<br />
pentru următorii trei ani<br />
trebuie să fie<br />
documentul de concept/<br />
priorităţile de politici<br />
Acţiunile specificate trebuie<br />
Indicatori de<br />
rezultat<br />
identificaţi pentru<br />
fiecare program<br />
individual. Această<br />
secţiune trebuie de<br />
asemenea să indice în<br />
ce mod programul<br />
contribuie la realizarea<br />
priorităţilor pe termen<br />
mediu ale SND.<br />
Aceste obiective<br />
trebuie de asemenea<br />
să fie consecvente cu<br />
acelea din cadrul<br />
strategilor sectoriale,<br />
(la momentul la care<br />
acestea nu contrazic<br />
scopurile SND). Acolo<br />
unde este posibil,<br />
să fie consistente cu acţiunile<br />
cuprinse în CBTM pentru a<br />
asigura continuitate. Scopul<br />
nu este de a da o listă<br />
completă a acţiunilor, dar de<br />
a le evidenţia pe cele mai<br />
importante. Unde e posibil de<br />
a indica costul acţiunilor<br />
identificate şi termeni limită<br />
de realizare, accentul<br />
punându-se pe activităţile ce<br />
urmează a fi întreprinse în<br />
anul pentru care se planifică<br />
bugetul<br />
Indicatori de<br />
produs<br />
Indicatori de<br />
eficienţă<br />
În măsura<br />
posibilă, aceşti<br />
indicatori ar<br />
trebui să fie<br />
elaboraţi în<br />
baza<br />
indicatorilor de<br />
performanţă<br />
din documentul<br />
SND, pentru a<br />
maximiza<br />
consecvenţa şi<br />
eficienţa<br />
obiectivele trebuie să<br />
fie cuantificate, cu un
255<br />
Probleme cheie/politici<br />
Acţiuni prioritare de<br />
politică<br />
TOTAL<br />
accent pe anul imediat<br />
următor.<br />
Informaţia inclusă în această<br />
secţie care vor servi în calitate<br />
de temei pentru acţiuni de<br />
politici enumerate în coloniţa 2<br />
Costurile acţiunilor pe ani (mii lei )<br />
Anul AB+1 Anul AB+2 Anul AB+3<br />
inclusiv<br />
inclusiv<br />
inclusiv<br />
Costuri TOTAL<br />
Costuri<br />
Costuri<br />
în limita de<br />
în limita de<br />
TOTAL în limita de<br />
neacoperitperite<br />
neaco-<br />
neacoperite<br />
cheltuieli<br />
cheltuieli<br />
cheltuieli<br />
Programul /Sub-programul II :
Tabelul 11.3: Propuneri pentru stabilirea limitelor de cheltuieli pe sector/ program<br />
Indicatori Codul AB AB+1 AB+2<br />
aprobat estimat estimat<br />
Sectorul A<br />
mii lei<br />
AB+3<br />
estimat<br />
1 Bugetul aprobat pe anul curent AB Se reflectă indicatorii <strong>bugetului</strong> aprobat pentru anul curent (de<br />
bază) la nivel de sector, program. sub-program cu divizare în<br />
cheltuieli recurente şi investiţii capitale. Pe termen mediu se<br />
reflectă aceleaşi sume.<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
2 Angajamente aprobate în CBTM<br />
din anii precedenţi<br />
Se reflectă costurile absolute ale angajamentelor cuprinse în<br />
cadrul CBTM din anii precedenţi, care au implicaţii financiare şi în<br />
perioada prezentului ciclu CBTM. Vor fi reflectate costurile pentru<br />
fiecare acţiune în parte divizată în cheltuieli recurente şi investiţii<br />
capitale.<br />
2.1 Factorul 1 / Politica 1<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
2.2 Factor 2 / Policy 2<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
3 Factorii de estimare / actualizare a<br />
liniei de bază<br />
Se indică costurile factoilor luaţi în calcul la estimarea/actualizarea<br />
liniei de bază. Factorii pot fi determinaţi de schimbări în prognoza<br />
indicatorilor macroeconomici (inflaţia, rata de schimb, etc),<br />
demografici (numărul beneficiarilor) sau alţi factori de natură<br />
tehnică, care nu reflectă schimbări în politicile existente.<br />
3.1 Factorul 1<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
3.2 Factorul 2<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
4 Linia de bază estimată / actualizată Este un indicatori rezultativ insumînd indicatorii 1,2 şi 3.<br />
(limita preliminară de cheltuieli)<br />
(1+2+3)<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
5 Economii din eficientizare Se reflectă sumele de economii estimate a fi obţinute ca urmare a<br />
implementării unor măsuri ce vor conduce la eficientizarea utilizării<br />
resurselor existente..<br />
5.1 Factorul 1<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
5.2 Factorul 2<br />
Cheltuieli recurente<br />
257
Indicatori Codul AB<br />
aprobat<br />
AB+1<br />
estimat<br />
AB+2<br />
estimat<br />
AB+3<br />
estimat<br />
Investiţii capitale<br />
6 Priorităţi noi de politică Se reflectă costurile absolute ale noilor acţiuni de politică pe<br />
fiecare acţiune în parte, divizate separat pe cheltuieli recurente şi<br />
investiţii capitale. În cazul în care linia de bază depăşeşte cadrul<br />
disponibil de resurse aici se vor indica sume cu minus, ca urmare<br />
a anulării sau suspendării unor activităţi neprioritare.<br />
6.1 Politica 1<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
6.2 Politica 2<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
7.a Limita de cheltuieli actualizată<br />
(4+5+6)<br />
Este un indicator rezultativ, care se obţine ca rezultat al sumei<br />
indicaotirlor 4, 5 şi 6. Cu divizare în cheltuieli recurente şi investiţii<br />
capitale.<br />
Cheltuieli recurente<br />
Investiţii capitale<br />
7.b Limita de cheltuieli actualizată<br />
(4+5+6)<br />
Se va reflecta aceleaşi cifre ca la indicatorul 7.a, numai ca se va<br />
reflecta de unde se propune a fi finanţată limita – din resurse<br />
proprii sau generale.<br />
Finanţată din:<br />
Resurse generale<br />
Resurse proprii<br />
Abrevieri: AB – anul de bază (curent); AB+1 – anul viitor pentru care se elaborează proiectul de buget;<br />
AB+2 şi AB+3 – anii următori anului pentru care se elaborează bugetul.<br />
Note:<br />
1. Fiecare autoritate publică ar putea utiliza acest format ca bază pentru contribuţia sa. În urma<br />
discuţiilor în Grupurile de lucru sectoriale va fi realizată o consolidare pe sector de către ministerul<br />
lider.<br />
2. Indicatorii 1,2,3 şi 4 se completează de către Ministerul Finanţelor la etapa prezentării limitelor<br />
preliminare de cheltuieli. Autorităţile publice pot înainta propuneri de revizuire sau modificare a<br />
acestor indicatori cu prezentarea justificărilor de rigoare Ministerului Finanţelor.<br />
258
Tabelul 11.4 : Distribuirea alocărilor de resurse pe programe/sub-programe de cheltuieli pe sectorul<br />
_________________<br />
mii lei<br />
Denumirea Cod AB-2 AB-1 AB AB+1 AB+2 AB+3<br />
Executat Executat Aprobat Estimat Estimat Estimat<br />
Programul/Sub- Programul I<br />
Programul/Sub- Programul II<br />
Programul/Sub- Programul III<br />
Programul/Sub- Programul IV<br />
…<br />
Programul/Sub- Programul N<br />
Total pe sector<br />
Finanţat de la:<br />
Bugetul de stat, total<br />
inclusiv:<br />
Resurse generale<br />
Resurse proprii<br />
Bugetele UAT<br />
Bugetul asigurărilor sociale de<br />
stat<br />
Fondurile de asigurări obligatorii<br />
de asistenţă medicală<br />
Note:<br />
Anul AB-1 şi AB-2 se vor reflecta cheltuielile executate (cheltuieli de casă) conform dării de seamă pe anii<br />
precedenţi anului în curs.<br />
Anul AB - se vor reflecta alocaţiile aprobate în Legea <strong>bugetului</strong> de stat pe anul respectiv.<br />
Anii AB+1, AB+2, AB+3 – se vor reflecta estimările de cheltuieli pe programe pentru următorii trei ani ulteriori<br />
anului de bază. Suma totală pe sector pe anii de prognoză va corespunde plafonului stabilit în CBTM pentru<br />
sectorul respectiv.<br />
259
12 Metodologia Bugetelor pe Programe<br />
12.1 Introducere<br />
Bugetul pe programe reprezintă un instrument eficient de management în stabilirea<br />
priorităţilor şi luarea deciziilor <strong>privind</strong> alocarea resurselor bugetare în viitor în funcţie de<br />
rezultatele obţinute pentru programele publice. Bugetele pe programe abordează trei<br />
întrebări majore:<br />
1. “ce trebuie de realizat?”<br />
2. “cum de realizat?”<br />
3. “care va fi costul?”<br />
În cadrul primei întrebări (“ce trebuie de realizat?”) se stabilesc obiectivele politicii<br />
statului. În cadrul celei de a doua întrebări (“cum de realizat”?) se formulează programele<br />
(grup de activităţi şi/sau proiecte) care trebuie implementate pentru a atinge obiectivele.<br />
În cadrul celei de a treia întrebare (“care va fi costul”?) se determină costul sau volumul<br />
de resurse alocat pentru programele identificate.<br />
Formularea obiectivelor strategice începe cu răspunsul la întrebarea “ce trebuie de<br />
realizat?”. Obiectivele strategice arată efectul final dorit de către societate în diferite<br />
domenii politice din spectrul responsabilităţilor unui minister. Pentru fiecare domeniu<br />
politic identificat se formulează cîte un obiectiv strategic. Deoarece obiectivele strategice<br />
deseori sunt formulate foarte general, respectiv sunt dificile la monitorizare şi realizare,<br />
obiectivele strategice trebuie transformate în obiective viabile prin formularea unor<br />
obiective “specifice” mai concrete. Astfel de obiective trebuie să fie măsurabile, iar<br />
realizarea lor este mai uşor de gestionat.<br />
Răspunsul la întrebarea despre modul în care aceste diferite tipuri de obiective vor fi<br />
realizate (cum de realizat?) se regăseşte prin formularea programelor. Programele sunt<br />
grupuri coerente de activităţi şi proiecte (cu scopul de a realiza obiectivele) pentru care<br />
există, de regulă, un mecanism clar de responsabilitate.<br />
A treia întrebare (care va fi costul?) implică evaluarea consecinţelor financiare a<br />
programelor atît pentru următorul an bugetar, cît şi pe termen mediu.<br />
Instrucţiuni detaliate <strong>privind</strong> modul şi tehnicile utilizate în estimarea costurilor sunt<br />
prezentate în capitolul 9 al setului <strong>unic</strong>.<br />
261
12.2 Definiţii de bază<br />
În sensul prezentelor Instrucţiuni sunt utilizate următoarele noţiuni:<br />
• Buget pe programe reprezintă un set de programe cu scopuri clare, obiective,<br />
indicatori de performanţă bine definiţi pentru a măsura progresul realizării<br />
obiectivelor sale şi respectivele resurse financiare alocate pentru aceste programme;<br />
• Program un set coerent şi agregat de proiecte şi activităţi implementate de guvern<br />
pentru realizarea unor obiective concrete ;<br />
• Scop reflectă efectele politice finale pentru societate pe care un minister încearcă să le<br />
realizeze. (“ce dorim noi să realizăm?”);<br />
• Obiective exprimă într-o formă mai concretă diferite scopuri strategice identificate<br />
per minister şi sunt declaraţii ale realizărilor planificate şi rezultatelor scontate,<br />
măsurabile pentru o anumită perioadă de timp;<br />
• Indicatori de evaluare ai performanţei reprezintă un sistem de indicatori care<br />
evaluează resursele, eficienţa, produsul şi rezultatele programului atît în cadrul<br />
elaborării cît şi la realizarea acestuia;<br />
• Indicatori de resurse estimează resursele financiare, materiale, umane şi tehnice<br />
utilizate pentru realizarea programului;<br />
• Indicatori de eficienţă se exprimă ca o cantitate medie a resurselor consumate (timp,<br />
cost) pentru obţinerea unei unităţi de produs sau rezultat;<br />
• Indicatorii de produs indică sau măsoară volumul produselor (serviciilor) direct<br />
rezultate din mersul realizării programului;<br />
• Indicatori de rezultate evaluează efectele şi calitatea programului şi descriu măsura în<br />
care acesta a atins scopul şi obiectivul scontat.<br />
12.3 Elementele <strong>bugetului</strong> pe programe<br />
Un buget pe programe este constituit din următoarele elemente:<br />
1. Programe;<br />
2. Scopuri;<br />
3. Obiective;<br />
4. Indicatori de performanţă.<br />
12.3.1 Programe<br />
Un program este misiunea generală sau oricare alt gen de declaraţii a scopurilor care<br />
determină direcţia de dezvoltare adoptată de un minister pe termen scurt, mediu sau lung.<br />
Dacă programul este prea general, vast şi respectiv dificil de gestionat, atunci acesta poate<br />
fi divizat în subprograme.<br />
Principiul de bază este faptul că fiecare program reflectă o totalitate de bunuri şi servicii<br />
prestate părţilor externe de către APC şi de către instituţiile lor subordonate care sunt<br />
finanţate din contul <strong>bugetului</strong> APC. Părţile externe sunt cetăţenii, sectorul privat, alte<br />
ministere, organizaţii publice, sau demnitarii (de ex. consilier politic). Programele reflectă<br />
o totalitate de bunuri şi servicii similare, prestate de către un minister, astfel încît să<br />
262
asigure transparenţă la alocarea resurselor, planificare, gestiune şi monitorizare.<br />
Produsele şi serviciile pot fi un set coerent de activităţi. Avînd bunurile şi serviciile<br />
similare sau interdependente grupate în programe, este facilitată procedura de stabilire a<br />
indicatorilor de performanţă coerenţi la o etapă mai tîrzie de dezvoltare a bugetelor pe<br />
programe.<br />
La <strong>elaborarea</strong> programelor, executorii de buget trebuie să respecte următoarele reguli:<br />
1. Programele trebuie formulate astfel încît să reflecte toate sferele de activitate ale unei<br />
APC cu scopul de a realiza obiectivele politice;<br />
2. Programul trebuie să reprezinte alternativa prioritară şi cea mai eficace şi eficientă<br />
alternativă de realizare a obiectivelor politice ale unei APC;<br />
3. Toate bunurile şi serviciile unui minister de ramură şi ale unei instituţii subordonate<br />
acestuia, care se finanţează prin bugetul ministerului respectiv, trebuie să fie acoperite<br />
cu programe;<br />
4. Bunurile şi serviciile nu trebuie să se repete în diferite programe. Bunurile şi serviciile<br />
trebuie să aparţină în exclusivitate programului la care au fost allocate;<br />
5. Alocarea veniturilor, cheltuielilor şi capitalului pe programe trebuie să fie fezabilă;<br />
6. Programele pot fi specifice pentru fiecare autoritate (instituţie publică) sau comune<br />
pentru mai multe autorităţi (instituţii publice);<br />
7. Numărul programelor variază în dependenţă de mai mulţi factori precum dimensiunea<br />
şi funcţiile unui minister. Ministerele trebuie să generalizeze bunurile şi serviciile<br />
prestate pînă la un nivel care este util pentru planificarea strategică şi pentru analiză de<br />
către persoanele cu funţii de rang înalt, miniştri şi guvern. Numărul programelor<br />
trebuie să fie sensibil şi în scopul alocării resurselor;<br />
8. Programele urmează structura ilustrată în figura de mai jos.<br />
Figura 12.1. Relaţiile între elementele programului<br />
Scop<br />
Obiective<br />
Indicatori de<br />
resurse<br />
Indicatori de<br />
produs<br />
Indicatori de<br />
eficienţă<br />
263
Boxa 12.1. Exemple de programe şi subprograme:<br />
Exemple de programe: • Transport<br />
• Protecţie Socială<br />
• Managementul Finanţelor Publice<br />
Exemple de<br />
• Dezvoltarea drumurilor<br />
subprograme:<br />
• Protecţia familiei şi copilului<br />
• Administrarea veniturilor Bugetului Public Naţional<br />
9. Descrierea narativă a programului trebuie să constituie un echilibru între concizie şi<br />
explicaţii suficiente pentru a permite utilizatorului să identifice programul şi să înţeleagă<br />
obiectivele şi indicatorii programului. Descrierea narativă a programului răspunde la<br />
cîteva din următoarele întrebări:<br />
• Ce realizăm noi prin Program?<br />
• Care sunt problemele abordate prin Program?<br />
• Care sunt beneficiarii serviciilor oferite de Programul respective?<br />
Boxa 12.2. Exemplu de descriere narativă:<br />
Exemplu de descriere narativă: Programul “Prevenirea şi combaterea corupţiei şi fraudelor economice”.<br />
Nivelul corupţiei, fraudelor economice şi a spălării banilor este monitorizat în permanenţă de către<br />
Centrul pentru Combaterea Crimelor Economice şi Corupţiei. Procesul de diminuare a acestor<br />
parametri este bazat pe o activitate tridimensională: prevenire, combatere şi educare. În acest aspect<br />
activităţile rezidă în depistarea şi cercetarea cazurilor de corupţie şi fraudă economică (inclusiv spălarea<br />
banilor), <strong>elaborarea</strong> politicilor de prevenire şi desfăşurare a campaniilor de sensibilizare a opiniei<br />
publice.<br />
12.3.2 Scopuri<br />
Scopurile reflectă rezultatele finale ale politicii implementate de un minister de ramură pe<br />
parcursul perioadei planificate (“ce dorim noi să realizăm prin program?”). scopurile<br />
sunt priorităţi pe termen lung. Rolul scopurilor este de a structura dezbaterile politice.<br />
Scopurile trebuie să reflecte intenţiile politice principale pe termen lung ale guvernului.<br />
Unele din scopuri nu sunt doar pe termen lung, dar au o continuitate permanentă. Aceasta<br />
se referă la funcţiile de bază ale statului precum colectarea eficientă a impozitelor,<br />
asigurarea cadrului legal şi menţinerea ordinii, apărarea naţională. Deoarece aceste funcţii<br />
au caracter permanent după natura lor, ele ar putea să nu fie abordate explicit în agenda<br />
de politici a guvernului. Aceasta nu înseamnă că resursele disponibile pentru programele<br />
ce cad sub incidenţa acestor obiective strategice rămîn şi ele stabile.<br />
La <strong>elaborarea</strong> scopurilor se iau în considerare următoarele principii:<br />
1. Scopurile se definesc în mod clar şi exact. Formularea trebuie să fie concisă şi clară<br />
(propoziţiile utilizate trebuie să fie limitate pe cît de mult posibil în utilizarea<br />
virgulelor, a conjuncţiei “şi”, precum şi a numărului de cuvinte).<br />
2. Numărul scopurilor trebuie să fie limitat pentru a facilita generalizarea, totuşi numărul<br />
nu trebuie să fie limitat numai la un scop sau două.<br />
264
3. Trebuie să existe posibilitatea de a face legătura cu principalele documente de politici<br />
sau declaraţii politice la care se referă scopurile (Constituţia, legi, conceptele de<br />
politici ale guvernului în anumite sectoare, regulamentul ministerului, strategii, etc.).<br />
4. Scopurile trebuie să rămînă valide şi neschimbate pe parcursul întregii perioade de<br />
implementare a programului.<br />
Boxa 12.3. Exemple de scopuri:<br />
Exemple de scopuri<br />
generale<br />
Exemple de scopuri care<br />
reflectă o stare dorită şi care<br />
trebuie maximizată sau o<br />
stare nedorită efectele<br />
căreia trebuie minimizate<br />
• Acumularea eficientă a veniturilor la bugetul public naţional<br />
• Optimizarea şi diversificarea sportului pentru cetăţeni<br />
• Prevenirea şi combaterea corupţiei şi fraudelor economice<br />
• Sporirea speranţei de viaţă<br />
• Reducerea ratei mortalităţii infantile<br />
12.3.3 Obiective<br />
După formularea scopurilor, următorul pas este formularea obiectivelor cu caracter mai<br />
operaţional. Obiectivele trebuie corelate cu scopurile definite cărora le aparţin.<br />
Obiectivele se consideră o reformulare a scopurilor în termeni mai detaliaţi şi mai<br />
concreţi. Obiectivele concrete sunt necesare pentru a înţelege activităţile şi proiectele<br />
specifice programului. “Concret” semnifică faptul că obiectivele operaţionale trebuie să<br />
fie măsurabile şi gestionabile de către minister. Caracterul măsurabil semnifică faptul că<br />
gradul de realizare a obiectivului trebuie să poată fi măsurat, iar direcţia de dezvoltare<br />
dorită trebuie să fie clară. Caracterul gestionabil semnifică faptul că ministerul trebuie să<br />
fie încrezut că ar putea implementa în linii mari tendinţele sale.<br />
La identificarea şi specificarea obiectivelor se aplică următoarele reguli:<br />
1. Pentru fiecare scop se formulează un număr de obiective corelate în mod logic;<br />
2. Instituţiile bugetare trebuie să asigure faptul că obiectivele operaţionale sunt corelate<br />
numai cu un singur scop;<br />
3. Instituţiile bugetare trebuie să verifice dacă obiectivele nu sunt în contradicţie unul cu<br />
altul dacă se află în responsabilitatea aceluiaşi minister;<br />
4. Obiectivele stabilite de către instituţiile bugetare în cadrul unui program se include în<br />
ordinea importanţei lor;<br />
5. Pentru a evalua dacă obiectivul este bine formulat, acesta trebuie analizat prin prisma<br />
cerinţelor pentru obiective enumerate în următorul tabel:<br />
Tabelul 12.1. Cerinţele pentru stabilirea obiectivelor<br />
Cerinţe<br />
Provocator • A fost inclusă valoarea ţintă?<br />
Explicaţii<br />
Specific în timp • Este indicat cînd, şi anume pe parcursul cărei perioade rezultatul/ problema trebuie<br />
realizat/soluţionată?<br />
• S-a inclus un calendar cu ţinte intermediare? (obiective intermediare)<br />
Client-orientat • Sunt indicate grupurile ţintă ale politici?<br />
Măsurabil/verificabil • Cu formularea existentă este oare posibil de monitorizat realizarea obiectivelor pe<br />
265
Cerinţe<br />
Explicaţii<br />
termen mediu prin intermediul indicatorilor de performanţă şi/sau studiilor de<br />
evaluare?<br />
• Este oare posibil de tras la răspundere pentru obiective ex post?<br />
Gestionabil • Ar putea o organizaţie de stat direcţiona obiectivele?<br />
Responsabilitate • Indică oare obiectivele dacă organizaţiile publice sunt responsabile de rezultate?<br />
Concis • Este oare obiectivul formulat succint şi la subiect? Este clară esenţa politicii?<br />
Fezabil • Obiectivele au fost formulate realist? Este posibilă evaluarea calitativă a fezabilităţii?<br />
Boxa 12.4. Exemple de obiective:<br />
Exemple de<br />
• Construirea a 300 km de autostradă, pînă în 2010<br />
obiective:<br />
• Reducerea cu 5% a abandonului şcolar în licee în 2008<br />
• Reducerea cu 60% a numărului de cazuri care aşteaptă a fi judecate, pînă<br />
în 2010<br />
Exemple de<br />
obiective<br />
intermediare<br />
2008: Construirea a 100 km de autostradă<br />
2009: Construirea a 150 km de autostradă<br />
2010: Construirea a 50 km de autostradă<br />
12.3.4 Indicatori de performanţă<br />
Rezultatul şi performanţa programelor se exprimă prin indicatori. Scopul indicatorilor de<br />
performanţă este de a măsura progresul programului în realizarea obiectivelor sale.<br />
Indicatorii de performanţă reprezintă o valoare concretă sau o trăsătură specifică utilizată<br />
pentru a măsura intrările, activităţile, produsele şi rezultatele. Indicatorii de performanţă<br />
constituie informaţii valoroase despre o situaţie şi/sau o evoluţie şi este corelată cu<br />
informaţia necesară conducătorilor şi/sau politicienilor. Indicatorii de performanţă pot fi<br />
exprimaţi în termeni cantitativi sau calitativi. Astfel cuvintele cheie sunt “informaţie<br />
valoroasă” şi “necesar de informaţie”.<br />
Există diferite tipuri de indicatori: de resurse, de produs, de eficienţă şi de rezultat .<br />
Indicatorii de resurse reflectă resursele (financiare, umane şi materiale) utilizate pentru<br />
realizarea activităţilor vizînd producerea mărfurilor şi prestarea serviciilor, precum<br />
personal, echipament, material, etc. Instituţiile bugetare trebuie să identifice şi să includă<br />
în programe indicatori de resurse exacţi, astfel încît să asigure relevanţa maximă a<br />
resurselor impuse de natura obiectivelor.<br />
Indicatorii de produs caracterizează aspectul produsului şi evaluează cantitatea<br />
produselor sau serviciilor, aferente atingerii obiectivelor, ce se realizează în procesul<br />
derulării programului. Exemple sunt: kilometri de drum construit sau numărul de cazuri<br />
de evaziune fiscală trimise în instanţă. Indicatorii de produs indică volumul bunurilor<br />
publice produse sau serviciilor prestate cetăţenilor, întreprinderilor şi organizaţiilor<br />
publice. Produsele apar în rezultatul activităţilor sau eforturilor interne. Acestea ar putea<br />
fi servicii sau bunuri livrate în afara ministerului (produs final), dar şi altor organizaţii<br />
publice (produs intermediar). Conceptul de produse nu se limitează doar la bunurile<br />
tangibile şi la serviciile prestate direct cetăţenilor. Conceptul mai include şi fluxuri<br />
266
intangibile care se reflectă asupra agenţiilor, instituţiilor şi altor entităţi care prestează<br />
servicii în conformitate cu politicile publice. Produsele sunt controlate în mare parte de<br />
instituţii publice fiind măsurabile fie cantitativ fie calitativ. Astfel, produsele pot fi<br />
utilizate pentru managementul de performanţă cu mai puţine dificultăţi decît rezultatele.<br />
Indicatorii de produs sunt utili la măsurarea solicitărilor de finanţare şi pentru<br />
determinarea resurselor necesare pentru un program.<br />
Indicatorii de eficienţă caracterizează aspectul eficienţei, exprimă relaţia dintre bunurile<br />
produse şi serviciile prestate şi resursele utilizate pentru producerea sau prestarea lor.<br />
Exemple de indicatori de eficienţă sunt: Costul mediu al întreţinerii şi reparaţiilor pentru<br />
un km de stradă, Cheltuieli pentru un copil abandonat, Numărul mediu de zile necesare<br />
pentru instrumentarea unui caz de evaziune fiscală.<br />
Indicatorii de rezultat determină aspectul rezultatelor şi, spre deosebire de ceilalţi<br />
indicatori, caracterizează efectul sau calitatea programului. Indicatorii de rezultat descriu<br />
în ce măsură s-a reuşit realizarea scopurilor şi obiectivelor programului. Aceşti indicatori<br />
prezintă o importanţă deosebită şi trebuie să fie stabiliţi în cadrul fiecărui program şi<br />
pentru fiecare obiectiv al programului. Indicatorii de rezultat indică scopul atins prin<br />
producerea bunurilor sau prestarea serviciilor. Un indicator de rezultat ar putea reflecta<br />
modificarea mediului economic, fizic, social sau cultural pe care o organizaţie publică are<br />
drept scop de a le influenţa. Rezultatele – fie cu intenţie sau fără intenţie – nu pot fi<br />
controlate întotdeauna pe deplin de stat. Nivelul controlului depinde de influenţa<br />
factorilor externi asupra obiectivelor în cauză, eficienţa implementării şi calitatea<br />
politicilor pentru atingerea obiectivelor. Exemple de indicatori de rezultat sunt: (i) Gradul<br />
de creştere a accesibilităţii la drumurile depărtate; (ii) Procentul elevilor de 18 ani care<br />
absolvesc cursurile liceale; (iii) Suma arieratelor fiscale şi amenzilor colectate ca rezultat<br />
al condamnării.<br />
<strong>Setul</strong> final de indicatori de performanţă trebuie prioritizat corespunzător scopurilor şi<br />
obiectivelor. <strong>Setul</strong> indicatorilor de performanţă trebuie să ofere o viziune completă şi de<br />
încredere în anumite situaţii sau evoluţii, şi trebuie să acopere toate aspectele<br />
semnificative ale programului. De altfel, un set neechilibrat va avea lipsuri sau erori în<br />
evaluarea performanţei măsurate ceea ce ar putea promova modificări nedorite de<br />
comportament.<br />
Există mulţi factori care stabilesc dacă un indicator este util, informativ şi efectiv.<br />
Indicatorii de performanţă de preferinţă trebuie să respecte anumite trăsături:<br />
1. Clar: precis, poate fi înţeles şi nu este ambiguu;<br />
2. Relevant: potrivit şi util obiectivului dat;<br />
3. Economic: informaţia să fie accesibilă cu costuri rezonabile;<br />
4. Adecvat: atribuibil, oferă o bază de încredere şi oportună pentru evaluarea<br />
performanţei;<br />
5. Monitorizabil: accesibilitatea informaţiei, consistent în timp şi între organizaţii<br />
similare, deschis pentru discuţii.<br />
Boxa de mai jos descrie criteriile şi explicaţiile principale ce trebuie luate în considerare<br />
la stabilirea şi revizuirea indicatorilor de performanţă.<br />
267
Tabelul 12.2. Criteriile şi cerinţele pentru stabilirea indicatorilor de performanţă<br />
Criteriu<br />
Clar<br />
Relevant<br />
Economic<br />
Adecvat<br />
Explicaţii<br />
O definiţie precisă şi fără ambiguităţi pentru a asigura colectarea consistentă a informaţiei şi<br />
pentru a facilita o comparaţie echitabilă. Indicatorul de performanţă trebuie să fie uşor de<br />
înţeles pentru utilizatori respectivului indicator, fie că sunt manageri, grupuri ţintă, sau<br />
utilizatorii finali ai bunurilor şi serviciilor. Trebuie evitată definirea unui indicator prea dificil,<br />
astfel încît oamenii ar avea dificultăţi la colectarea informaţiei. Definiţiile prea specifice sau<br />
prea vagi la fel ar putea cauza probleme. Definiţiile prea specifice pot crea dificultăţi pentru<br />
furnizorii de date, în timp ce definiţiile prea vagi permit existenţa mai multor metode de calcul<br />
pentru o singură măsură.<br />
Indicatorul trebuie să fie relevant pentru ceea ce guvernul intenţionează să realizeze. Un<br />
anumit indicator trebuie să măsoare realizarea unui obiectiv concret. Pentru a promova<br />
relevanţă indicatorii de performanţă trebuie să fie corelaţi cu scopurile strategice şi obiectivele<br />
organizaţiei sau ale unui program specific. Aceasta va reduce riscul de a selecta indicatori de<br />
performanţă numai din considerentele accesibilităţii informaţiei şi va permite selectarea<br />
indicatorilor pentru a reflecta obiectivele concrete.<br />
Costul pentru colectarea informaţiei trebuie să fie echilibrat cu utilitatea acesteia. În măsura<br />
posibilităţilor, indicatorii trebuie să se axeze pe informaţiile accesibile corelate cu activităţile<br />
de colectare a datelor.<br />
Indicatorii de performanţă trebuie să măsoare ceea ce instituţia bugetară în mod rezonabil<br />
poate influenţa. Trebuie să fie clar cine este responsabil de performanţa instituţiei evaluată de<br />
acest indicator. În mod ideal, indicatorul trebuie să indice ce cotă a modificării poate fi<br />
atribuită instituţiei. Unii indicatori pot reflecta mai mult de un aspect al bunului sau serviciului,<br />
ceea ce ar îngreuna atribuirea instituţiei rolului pentru orice modificare. Uneori nivelul de<br />
atingere a rezultatelor dorite prin activităţi nu este clar. În astfel de cazuri tot este potrivit de<br />
stabilit ţeluri pentru rezultate. Aceste ţeluri ajută focusarea unei organizaţii pe priorităţi şi<br />
scopul general.<br />
Indicatorii trebuie să fie de încredere, ceea ce înseamnă că trebuie să fie suficient de exacţi<br />
pentru a fi utilizaţi după cum s-a intenţionat. Pentru a fi de valoare, informaţia de performanţă<br />
trebuie să fie de încredere. Toţi utilizatorii trebuie să fie siguri că informaţia de performanţă<br />
reprezintă ceea ce pretinde a fi. Un indicator de performanţă trebuie să fie statistic valid – un<br />
indicator bazat pe un eşantion mic de cazuri ar putea arăta variaţii mari. Indicatorul trebuie să<br />
fie sensibil la schimbare, ceea ce înseamnă că acesta trebuie să sesizeze modificarea<br />
semnificativă a performanţei.<br />
Indicatorul trebuie să ofere date suficient de des pentru a monitoriza modificările care au loc<br />
avînd scopul de a reacţiona la aceste modificări. Indicatorul trebuie să ofere informaţie de<br />
ultimă oră cu o perioadă de întîrziere mică dintre perioada la care se referă datele şi<br />
momentul cînd aceste date sunt disponibile. Importanţa de a dispune de date frecvente,<br />
depinde de viteza cu care politicile se schimbă şi au efecte asupra rezultatelor precum şi de<br />
perioada de timp pînă la expirarea ţelului. Deseori există o concordanţă dintre exactitate şi<br />
oportunitate (timp util). Producerea datelor statistice repede înseamnă că unele surse de<br />
informaţii nu pot fi utilizate şi mai puţin timp este acordat pentru verificarea datelor. Le fel,<br />
există şi o concordanţă dintre costul de colectare a datelor şi frecvenţa colectării acestora.<br />
268
Criteriu<br />
Monitorizabil<br />
Explicaţii<br />
De preferinţă, un indicator trebuie să poată fi comparat cu perioadele trecute sau cu<br />
programele similare. Pentru a contribui la facilitarea comparabilităţii indicatorului, este<br />
necesar de minimizat modificarea în timp a definiţiei indicatorului respectiv. Dacă vor fi<br />
necesare anumite modificări, este util de a estima efectul modificărilor date asupra<br />
indicatorilor existenţi astfel încît să poată fi asigurate comparaţii dintre perioadele de înainte<br />
şi după modificare. Utilizaţi definiţii standard unde acestea există, pentru a permite ca<br />
instituţiile publice să măsoare concepte similare, sau definiţii internaţionale care permit<br />
asigurarea comparaţiilor dintre state. Este posibil ca indicatorii noi să nu poată fi comparaţi în<br />
timp, dar odată cu colectarea mai multor date de acest fel, vor fi posibile şi comparaţiile.<br />
Acest criteriu nu trebuie să stopeze selectarea indicatorilor noi.<br />
Indicatorii trebuie colectaţi şi calculaţi într-un mod care ar permite verificarea informaţiei şi<br />
datelor. Criteriu “clar” este un prim pas pentru a asigura ca indicatorii de performanţă să fie<br />
colectaţi şi documentaţi într-un mod care permite altor persoane verificarea sau validarea<br />
măsurii. Verificabilitatea indicatorului este importantă pentru păstrarea consistenţei, şi pentru<br />
a asigura că <strong>elaborarea</strong> indicatorului nu depinde numai de o persoană. La fel şi dispunerea<br />
de documentaţie clară sprijină promovarea încrederii în indicator. Trebuie să existe<br />
posibilitatea de a verifica exactitatea informaţiei şi consistenţa metodelor utilizate. Aceasta<br />
accentuează importanţa calităţii bune a controlului intern la diferite nivele ale organizaţiei. În<br />
mod ideal, auditul extern este complementar procedurilor de control intern.<br />
Mulţi dintre indicatori vor eşua respectarea acestor cerinţe. De aceea, poate fi necesar de<br />
început cu indicatorii care respectă doar unele criterii şi de perfecţionat continuu calitatea<br />
indicatorilor în timp.<br />
Este o practică bună ca atunci cînd se decide includerea sau nu a unui indicator de<br />
performanţă, de stabilit care este percepţia personalului cheie şi a ministrului vizavi de<br />
valoarea acestui indicator. Mai mult ca atît, trebuie consultat şi personalul cu funcţii de<br />
execuţie deoarece are o cunoaştere de cauză mai bună despre riscul ca definiţia unui<br />
indicator specific ar putea conduce la acţiuni neadecvate cu scopul de a atinge ţelurile<br />
asociate acestui indicator, dar care nu sunt orientate la îmbunătăţirea bunurilor sau<br />
serviciilor.<br />
Indicatorii de performanţă trebuie să fie măsuraţi astfel încî să ofere informaţii despre<br />
eficienţa şi eficacitatea programelor după cum este ilustrat în figura de mai jos.<br />
269
Figura 12.2: Relaţiile între indicatorii de performanţă<br />
Factori<br />
externi<br />
Necesităţi<br />
Objective<br />
Eficacitate<br />
Resultate<br />
Resurse<br />
Eficienţa tehnică<br />
efficiency<br />
Produse<br />
Cost-eficacitate<br />
12.4 Elaborarea, aprobarea şi modificarea bugetelor pe programe<br />
În procesul elaborării <strong>bugetului</strong> în bază de programe, autorităţile publice centrale de<br />
specialitate în comun cu instituţiile bugetare din subordine vor urma instrucţiunile <strong>privind</strong><br />
<strong>elaborarea</strong> şi prezentarea propunerilor de buget, descrise în capitolul 4 al <strong>Setul</strong>ui <strong>unic</strong>.<br />
În procesul elaborării propunerilor de buget, autorităţile pot propune formulări (denumiri)<br />
noi de programe, dacă consideră că acele existente nu reflectă corect misiunea<br />
activităţilor pe care o realizează. Totuşi, trebuie să se ţină cont că înaintarea propunerilor<br />
de creare a noilor programe se efectuează la etapa iniţială a ciclului bugetar anual cînd se<br />
analizează propunerile de politici.<br />
La <strong>elaborarea</strong> bugetelor pe programe, conducătorii instituţiilor bugetare şi ai<br />
subdiviziunilor acestora, sunt responsabili de colectarea şi sistematizarea datelor<br />
financiare şi nefinanciare. Deasemenea ei trebuie să raporteze rezultatele realizate.<br />
În conformitate cu îndrumările Ministerului Finanţelor, instituţiile bugetare ajustează<br />
propunerile de programe, astfel încît să fie asigurate:<br />
• încadrarea în limitele de cheltuieli stabilite;<br />
• justificarea obiectivelor şi criteriilor de evaluare ale performanţei propuse;<br />
• formularea adecvată a atributelor programului.<br />
Propunerile de buget pe programe trebuie să fie însoţite de calcule şi note explicative care<br />
trebuie să conţină:<br />
• justificarea, în conformitate cu actele normative, a programelor, subprogramelor,<br />
scopurilor şi obiectivelor acestora, precum şi explicarea priorităţilor şi dimensionării<br />
obiectivelor;<br />
270
• estimarea costurilor tuturor componentelor programelor;<br />
• alte informaţii relevante menite să completeze argumentarea şi justificarea<br />
propunerilor.<br />
Executorii primari de buget aprobă bugetele fundamentate pe programe în baza volumului<br />
total de resurse aprobat prin lege pentru fiecare program la nivel de executor primar de<br />
buget. Executorii primari de buget împart resursele alocate pentru programe concrete<br />
între instituţiile publice subordonate, care realizează programele/ subprogramele date. La<br />
rîndul lor, instituţiile publice aprobă programul/ subprogramul propriu, definind obiective<br />
şi indicatori individuali de performanţă pentru care au fost alocate mijloacele financiare<br />
respective.<br />
În scopul monitorizării programelor şi subprogramelor prin sistemul informaţional al<br />
Ministerului Finanţelor, programelor li se atribuie coduri distincte potrivit clasificaţiei<br />
programelor.<br />
Codul programului/ subprogramului / activităţii conţine 7 semne, precum urmează:<br />
XX XX XXX<br />
!__ - codul activităţii<br />
| |_______ – codul subprogramului<br />
| ___________ – codul programului<br />
271
13 Regulamentul-cadru <strong>privind</strong> <strong>elaborarea</strong><br />
<strong>bugetului</strong> la nivelul APC<br />
Acest capitol descrie conţinutul unui Regulament-cadru <strong>privind</strong> <strong>elaborarea</strong> <strong>bugetului</strong> la<br />
nivelul APC, ce poate fi utilizat pentru organizarea proceselor interne cu privire la<br />
<strong>elaborarea</strong> <strong>bugetului</strong> în relaţie cu instituţiile bugetare subordonate şi cu direcţiile din<br />
cadrul APC.<br />
Fiecare APC trebuie să elaboreze un astfel de regulament, care trebuie să fie aprobat de<br />
către conducătorul APC şi să fie distribuit tuturor subdiviziunilor APC şi instituţiilor din<br />
subordine. Acest regulament-cadru poate fi modificat pentru a reflecta propriile<br />
necesităţi.<br />
Regulamentul N° ... din ... ..<br />
<strong>privind</strong> asigurarea procesului de elaborare a <strong>bugetului</strong> în cadrul APC …<br />
Aprobat: Conducătorul APC<br />
Coordonat: Şeful subdiviziunii responsabile de planificarea <strong>bugetului</strong>, Tel.:<br />
APC (de indicat denumirea deplină), emite acest Regulament cu respectarea legislaţiei,<br />
regulamentelor şi metodologiilor existente.<br />
Dispoziţii generale<br />
1. Obiectivul prezentului Regulament este formalizarea procedurilor pentru <strong>elaborarea</strong><br />
<strong>bugetului</strong> APC.<br />
2. Prezentul Regulament este obligatoriu pentru APC … (în continuare “APC”) şi<br />
instituţiile subordonate acestuia sau pentru instituţiile care gestionează resurse în<br />
sectorul dat ….<br />
3. Acest document reglementează următoarele activităţi:<br />
i) Participarea la <strong>elaborarea</strong> Strategiilor Sectoriale de Cheltuieli ;<br />
ii) Elaborarea propunerilor de buget şi prezentarea acestora Ministerului Finanţelor ;<br />
iii) Participarea la <strong>elaborarea</strong> Legii Bugetare Anuale;<br />
273
iv) Com<strong>unic</strong>area şi dezagregarea <strong>bugetului</strong> aprobat de Parlament instituţiilor<br />
subordonate.<br />
4. Direcţia bugetară 10 este subdiviziunea responsabilă de coordonarea generală a<br />
procesului de elaborare a <strong>bugetului</strong> în cadrul APC şi în special asigură următoarele:<br />
• diseminează circulara Ministerului Finanţelor şi, în caz de necesitate,<br />
elaborează instrucţiuni ulterioare ;<br />
• stabileşte termenele limită intermediare pentru <strong>elaborarea</strong> proiectului<br />
<strong>bugetului</strong> ;<br />
• este responsabilă de examinarea şi analiza impactului financiar al<br />
propunerilor de politici, de generalizarea şi discutarea acestora în cadrul<br />
APC ;<br />
• prezintă propunerile finale către Ministerul Finanţelor ;<br />
• participă la audierile bugetare.<br />
5. Direcţia analiza, evaluarea şi monitorizarea politicilor este responsabilă de analiza<br />
implementării politicilor existente, examinarea iniţiativelor de politici noi şi evaluarea<br />
impactului multi-dimensional al acestora.<br />
Elaborarea <strong>bugetului</strong> anual<br />
Elaborarea CBTM<br />
1. Conducerea APC desemnează persoanele care vor face parte din grupurile sectoriale<br />
de lucru, acestea fiind responsabile de <strong>elaborarea</strong> şi actualizarea strategiilor sectoriale<br />
de cheltuieli pentru sectorul căruia aparţine APC. În mod obligatoriu în grupul de<br />
lucru se vor include şeful direcţiei responsabile de analiza, evaluare şi monitorizarea<br />
politicilor, precum şi şeful direcţiei responsabile de planificarea <strong>bugetului</strong>. De regulă,<br />
responsabilitatea pentru coordonarea şi organizarea procesului de elaborare a<br />
strategiilor sectoriale de cheltuieli revine subdiviziunii responsabile de planificarea<br />
<strong>bugetului</strong>.<br />
2. Direcţia bugetară diseminează circulara CBTM a Ministerului Finanţelor<br />
subdiviziunilor APC şi, după caz, instituţiilor din subordine. În caz de necesitate,<br />
aceasta elaborează instrucţiuni ulterioare, precum şi stabileşte termenele limită<br />
intermediare pentru <strong>elaborarea</strong> CBTM şi a proiectului <strong>bugetului</strong>.<br />
3. Direcţiile din cadrul APC analizează situaţia curentă şi evaluează capacităţile APC de<br />
a aborda necesităţile cetăţenilor care sunt parte la domeniul politicilor APC, şi<br />
înaintează propuneri pentru următorul an bugetar în vederea perfecţionării acestor<br />
capacităţi. Aceasta se efectuează în procesul analizei <strong>privind</strong> implementarea<br />
strategiilor sectoriale de cheltuieli din CBTM în vigoare şi actualizării acestora pentru<br />
următorul ciclu CBTM.<br />
4. Direcţiile APC şi, după caz, instituţiile bugetare subordonate, prezintă analiza<br />
efectuată potrivit punctului 3 al prezentului regulament şi înaintează propuneri de<br />
10 Direcţia bugetară reprezintă subdiviziunea responsabilă de planificarea <strong>bugetului</strong> în cadrul APC. Denumirea concretă poate<br />
varia în funcţie de volumul şi aria de responsabilităţi exercitate de această direcţie.<br />
274
politici noi către Direcţia de analiză, evaluare şi monitorizare a politicilor şi Direcţia<br />
bugetară pentru examinare şi comentarii. Aceste propuneri de buget sunt prezentate şi<br />
discutate în conformitate cu formatul descris în Anexa 13.A.<br />
5. Direcţia bugetară şi Direcţia analiza, evaluarea şi monitorizarea politicilor sunt<br />
consultate ca o sursa primordială pentru procesul de luare a deciziilor şi este implicată<br />
activ la revizuirea şi actualizarea strategiilor sectoriale de cheltuieli. Rezultatul acestui<br />
proces trebuie să fie setul de priorităţi şi deciziile <strong>privind</strong> activităţile care trebuie<br />
continuate, modificate, începute sau încetate în următorul an bugetar şi care va<br />
constitui baza pentru strategia sectorială de cheltuieli a APC.<br />
6. Direcţia bugetară consolidează propunerile şi determină dacă sunt justificate oricare<br />
modificări ale limitelor preliminare de cheltuieli stabilite de Ministerul Finanţelor. În<br />
caz de necesitate, Direcţia bugetară poate discuta propunerile de buget cu instituţiile<br />
subordonate, şi poate solicita participarea la aceste discuţii a direcţiei responsabile de<br />
această instituţie. De comun cu Direcţia analiza, evaluarea şi monitorizarea politicilor<br />
Direcţia bugetară verifică propunerile de buget din punctul de vedere al conformării cu<br />
priorităţile APC şi cu cerinţele expuse în Circulara CBTM, precum şi verifică<br />
corectitudinea estimărilor prezentate.<br />
7. Direcţia bugetară înaintează o generalizare a propunerilor cu propriile recomandări<br />
către conducerea APC. Generalizarea indică explicit devierea solicitării de la limita de<br />
cheltuieli preliminară. Conducerea APC evaluează propunerea şi ia decizia cu privire<br />
la acceptarea sau respingerea propunerilor.<br />
8. Conducerea poate cere direcţiilor APC şi, după caz, instituţiilor bugetare să facă<br />
prezentări verbale cu scopul de a explica /justifica propunerile lor şi pentru a verifica<br />
că propunerile sunt în conformitate cu priorităţile APC şi a Guvernului.<br />
9. Direcţia bugetară ajustează propunerile în conformitate cu deciziile conducerii APC,<br />
le discută în cadrul Grupului de lucru sectorial căruia aparţine acest APC şi le prezintă<br />
Ministerului Finanţelor în conformitate cu cerinţele şi formatul solicitat de acesta.<br />
10. În cadrul examinării şi discutării propunerilor înaintate la Ministerul Finanţelor,<br />
direcţia bugetară prezintă orice informaţie adiţională solicitată.<br />
11. După definitivarea limitelor de cheltuieli pe sectoare şi autorităţi publice centrale,<br />
strategia de cheltuieli se ajustează pentru a fi corelată cu limita de cheltuieli stabilită.<br />
Proiectul <strong>bugetului</strong> anual<br />
12. Ulterior aprobării limitelor de cheltuieli de către Guvern, Direcţia bugetară emite o<br />
circulară bugetară internă la care se anexează Circulara Bugetară a Ministerului<br />
Finanţelor.<br />
13. Direcţia bugetară coordonează <strong>elaborarea</strong> <strong>bugetului</strong> pe programe de către APC … şi<br />
identifică programele APC.<br />
275
14. Direcţia bugetară numeşte persoanele responsabile de <strong>elaborarea</strong> şi gestiunea<br />
programelor şi anunţă conducerii numele lor timp de 15 zile calendaristice de la<br />
intrarea în vigoare a prezentului Regulament. Direcţia bugetară anunţă conducerea<br />
despre modificările în lista persoanelor în cauză în limita a 10 zile calendaristice.<br />
15. Angajaţii nominalizaţi sunt responsabili de pregătirea informaţiei pentru programe în<br />
conformitate cu cerinţele Ministerului Finanţelor şi cu formatele incluse în <strong>Setul</strong><br />
<strong>metodologic</strong> <strong>unic</strong>.<br />
16. După primirea informaţiei, în rezultatul revizuirii programelor şi convenirea acestora<br />
cu direcţiile şi instituţiile bugetare vizate, Direcţia bugetară pregăteşte un raport de<br />
sinteză pentru conducere. Comentariile Direcţiei bugetare sunt parte a raportului.<br />
17. Raportul include:<br />
• Comparaţia dintre produsele şi rezultatele planificate şi realizate în anul precedent<br />
şi rezultatele scontate în anul curent, precum şi prognoza produselor şi rezultatelor<br />
planificate pentru următorul an bugetar şi estimările pentru încă doi ani ulteriori.<br />
• Identificarea insuficienţelor precum: (i) obiective stabilite incorect pentru care<br />
lipseşte informaţia de realizare; (ii) eşecul la stabilirea graficelor realiste pentru<br />
implementarea obiectivelor; şi (iii) stabilirea indicatorilor de performanţă care nu<br />
sunt adecvaţi pentru realizarea obiectivelor sau care nu reflectă realizarea lor.<br />
• Măsuri pentru înlăturarea carenţelor identificate şi informaţii <strong>privind</strong> statutul<br />
acestor măsuri.<br />
18. Conducerea APC discută propunerile de buget. Direcţia bugetară, precum şi direcţiile<br />
care au înaintat propunerile oferă orice informaţie necesară pentru luarea deciziilor de<br />
către conducerea APC.<br />
19. Direcţia bugetară completează formularele după cum este indicat în Circulara bugetară<br />
şi în <strong>Setul</strong> Unic şi le înaintează pentru aprobare finală conducerii APC, după care le<br />
transmite oficial la Ministerul Finanţelor.<br />
20. Direcţia bugetară asistă conducerea APC în timpul audierilor cu Ministerul Finanţelor.<br />
Conducerea APC poate solicita prezenţa şi participarea în cadrul negocierilor a<br />
personalului relevant din cadrul subdiviziunilor şi instituţiilor subordonate.<br />
21. După desfăşurarea ultimelor discuţii ce ţin de prezentarea propunerilor de buget de<br />
către autorităţile publice centrale şi după adoptarea legii bugetare anuale, Ministerul<br />
Finanţelor informează APC cu privire la alocaţiile bugetare aprobate pentru anul<br />
bugetar următor şi solicită dezagregarea bugetelor aprobate în conformitate cu<br />
prevederile capitolului 5 al <strong>Setul</strong>ui.<br />
22. Direcţia bugetară a APC efectuează dezagregarea preliminară a <strong>bugetului</strong> aprobat şi<br />
informează conducătorii tuturor direcţiilor şi instituţiilor bugetare subordonate <strong>privind</strong><br />
alocaţiile bugetare aprobate pentru anul ce urmează.<br />
23. Instituţiile bugetare efectuează dezagregarea <strong>bugetului</strong> aprobat în conformitate cu<br />
cadrul legal şi regulatoriu în vigoare şi le prezintă spre aprobare APC în subordinea<br />
căreia se află.<br />
276
24. Fiecare APC stabilesc controale interne şi desfăşoară procese de gestiune pentru a<br />
îndeplini responsabilităţile de aprobare /modificare/ încheiere a unui program existent<br />
şi iniţierea programelor noi.<br />
25. Începînd cu luna ianuarie fiecare APC începe procesul de implementare a <strong>bugetului</strong><br />
pentru noul an şi implementarea programelor. Direcţia bugetară în mare parte este<br />
implicată în acest proces.<br />
Dispoziţii finale<br />
Acest regulament intră în vigoare la ... .<br />
Conducătorul APC<br />
277
Anexa 13.A: Formate pentru prezentarea<br />
propunerilor de cheltuieli<br />
Mai jos se prezintă exemplele unui format extins, care poate fi utilizat de către APC şi<br />
subdiviziunile / instituţiile subordonate în procesul discuţiilor interne pe marginea noilor<br />
propuneri de cheltuieli, cît şi pentru prezentarea propunerilor concrete.<br />
Primul format poate fi utilizat pentru a facilita discuţiile interne înainte de a decide<br />
privitor la expedierea unei propuneri. Al doilea format poate fi utilizat atunci când se va<br />
decide de a expedia propunerea pentru finanţare adiţională.<br />
Acestea ar putea fi ajustate în funcţie de mărimea APC, caracteristicile şi natura<br />
propunerii pentru finanţare adiţională.<br />
Format pentru a analiza propunerea de cheltuieli<br />
Dimensiune<br />
Identificarea problemei<br />
Politici/rezultate dorite<br />
Conformarea cu priorităţile<br />
Programului de activitate a<br />
Guvernului şi alte documente<br />
strategice la nivel naţional<br />
Prioritate<br />
Non-discreţionar<br />
Întrebări cheie<br />
Care problemă/obiectiv este abordată de către propunere?<br />
Care sunt obiectivele propunerii?<br />
Solicitarea este consecventă cu scopurile Programului de activitate a<br />
Guvernului sau alte documente strategice aprobate la nivel naţional?<br />
În ce mod va contribui la realizarea acestora?<br />
Cît de importantă este această propunere comparativ cu alte propuneri?<br />
Această propunere a fost înaintată la etapele anterioare ale ciclului<br />
bugetar şi a fost respinsă sau a fost aprobată parţial? Daca da, atunci de<br />
ce s-a întîmplat astfel, şi a suportat oare propunerea respectivă<br />
modificări de atunci?<br />
Cum se încadrează propunerea în activitatea curentă a instituţiei<br />
bugetare?<br />
O cheltuială este non discreţionară dacă acesta rezultă din:<br />
Legislaţia curentă<br />
Decontări care comportă costuri semnificative ce nu pot fi acoperite<br />
Riscuri semnificative legate de capacităţi care au un efect direct asupa<br />
prestării serviciilor<br />
Costuri asociate cu o politică convenită a Guvernului<br />
Observaţi că aceste costuri pentru cheltuieli non discreţionare trebuie să<br />
fie pentru activitatea cea mai practică. Costurile adiţionale pentru opţiuni<br />
mai mari de program (dacă se prefereă o mărime mai mare) trebuie<br />
prezentate ca discreţionare.<br />
279
Dimensiune<br />
Discretionare<br />
Probe<br />
Re-prioretizare<br />
Costurile aşteptate fiscale,<br />
sociale<br />
Beneficii aşteptate (fiscale,<br />
sociale)<br />
Riscuri<br />
Întrebări cheie<br />
Solicitările sunt discreţionare dacă APC are de ales între finanţarea şi<br />
nefinanţarea solicitării (adică nu se potriveşte criteriilor de mai sus).<br />
Aceasta include orice cheltuieli adiţionale pentru opţiunile de program<br />
mai mari.<br />
Care sunt probele ce sugerează că propunerea va aborda problema<br />
identificată şi va realiza obiectivul dorit?<br />
S-a determinat oare logica clară de implementare?<br />
Reflectă oare propunerea principiul raport calitate preţ?<br />
Cum este determinat raportul calitate preţ?<br />
Există cerere suficientă pentru propunerea dată sau pentru activitate?<br />
Propunerea înaintată reprezintă cel mai bun mod de realizare a<br />
obiectivelor enunţate?<br />
Ce opţiuni alternative au fost analizate şi de ce acestea din urmă au fost<br />
respinse în favoarea propunerii respective?<br />
Este posibilă finanţarea propunerii în totalitate sau parţial prin modificarea<br />
priorităţilor de finanţare existente la moment?<br />
Dacă s-au identificat economii pentru compensarea cheltuielilor, acestea<br />
se referă în mod direct la propunere (şi anume, acestea nu se vor realiza<br />
dacă propunerea nu va fi implementată)? Există anumite riscuri că<br />
acestea nu se vor realiza (de ex., acestea sunt generate de cerere)?<br />
Propunerea poate fi finanţată în totalitate sau parţial din prestarea<br />
serviciilor cu plată sau din alte surse? (sectorul privat) Daca nu de ce?<br />
Care sunt presupunerile ce stau la baza estimării costurilor (sau unde<br />
poate fi găsită această informaţie)?<br />
Cum au fost determinate costurile (de ex., utilizarea jaloanelor<br />
externe/interne, analiza factorilor costurilor)?<br />
Au fost luate în considerare vreun cost ne-financiar?<br />
Care sunt beneficiile aşteptate în rezultatul implementării propunerii?<br />
Cît timp va dura pînă la realizarea beneficiilor aşteptate?<br />
S-a efectuat analiza cost-beneficiu?<br />
Solicitarea va rezulta în reducerea costurilor sau venituri adiţionale<br />
pentru Guvern în anii ce urmează?<br />
Există anumite beneficii economice sau de altă natură cu caracter mai<br />
general care sunt greu de cuantificat?<br />
A fost efectuată analiza riscurilor?<br />
Ce riscuri au fost identificate dacă propunerea va fi/ nu va fi<br />
implementată?<br />
Ce strategii de gestiune a riscurilor vor fi implementate pentru a tempera<br />
riscurile identificate?<br />
Există riscuri regulatorii sau legislative ce nu au fost identificate?<br />
Implementare<br />
Care sunt aspectele cu referinţă la implementare (orarul,capacitatea,<br />
proeictul şi managementul riscurilor)?<br />
Există necesitatea de a pilota propunerea înainte de implementarea<br />
deplină a acesteia?<br />
Poate implementarea parţială genera riscuri pentru viitoarele bugete?<br />
280
Dimensiune<br />
Revizuire, evaluare şi<br />
monitorizare<br />
Consultaţie<br />
Capabilitate<br />
Întrebări cheie<br />
Cum va conştientiza APC dacă propunerea şi-a atins obiectivele?<br />
Ce aranjamente vor fi asigurate pentru monitorizarea şi/sau evaluarea<br />
eficienţei şi eficacităţii iniţiativei?<br />
Informaţia cu privire la performanţă poate fi colectată cu uşurinţă cu<br />
costuri minime sau cît de costisitoare va fi colectarea datelor cu privire la<br />
performanţă?<br />
Au fost oare consultate alte instituţii bugetare, agenţii şi grupuri de<br />
beneficiari, şi-au manifestat aceştia acordul pentru propunerea înaintată?<br />
Solicitările trebuie să demonstreze ca aţi analizat în mod clar<br />
următoarele:<br />
Implicaţiile de mediu, sociale, culturale şi economice şi interacţiunile<br />
dintre acestea, acolo unde aceste implicaţii sunt semnificative (fie directe<br />
sau indirecte)<br />
Efectele pe termn mediu şi lung şi riscurile (ex. efectele peste 5,10, 20<br />
ani şi ulterior, în funcţie de problemă). Alte iniţiative sau programe<br />
existente, inlcusiv orice legături ce trebuie analizate ca un tot întreg.<br />
Formatul de prezentare a unei propuneri de cheltuieli<br />
Program/subprogram<br />
Indicaţi codul şi denumirea programului /subprogramului /elementului<br />
legat de propunere.<br />
Participant al<br />
programului/subprogramului<br />
Indicaţi direcţia sau instituţia bugetară respectivă ce particiapă în<br />
program/subprogram<br />
Legătura dintre propunere şi Programul<br />
Guvernului<br />
Indicaţi modul în care propunerea se încadrează în priorităţile<br />
Guvernului (sau partea acestora aferentă APC)<br />
Legătura dintre propunere cu<br />
obiectivele Ministerului ____________<br />
Indicaţi modul în care propunerea se încadrează în obiectivele APC<br />
(concepte, strategii, documente de program etc.)<br />
Legătura dintre propunere cu legislaţia<br />
Specificaţi cum se conformează propunerea cu legislaţia în vigoare<br />
din Republica Moldova<br />
281
Probe<br />
Indicaţi care sunt probele ce sugerează că propunerea va aborda<br />
problema identificată şi va realiza obiectivul dorit?<br />
Indicaţi dacă propunerea reflectă principiul „raport calitate preţ”?<br />
Indicaţi dacă există cerere suficientă pentru propunerea dată sau<br />
pentru activitate şi cît de e de mare?<br />
Re-prioritizare<br />
Costurile aşteptate<br />
Indicaţi dacă propunerea înaintată reprezintă cel mai bun mod de<br />
realizare a obiectivelor enunţate?<br />
Indicaţi de opţiuni alternative au fost analizate şi de ce acestea din<br />
urmă au fost respinse în favoarea propunerii respective?<br />
Indicaţi dacă propunerea poate fi finanţată în totalitate sau parţial de<br />
o parte terţă sau din alte surse? (Sector privat. Dacă nu de ce)<br />
Indicaţi care sunt presupunerile ce stau la baza estimării costurilor şi<br />
care sunt factori determinanţi?<br />
Indicaţi cum au fost determinate costurile (de ex., utilizarea jaloanelor<br />
externe/interne, analiza factorilor costurilor)?<br />
Au fost luate în considerare vreun cost ne-financiar?<br />
Beneficii aşteptate<br />
Indicaţi care sunt beneficiile aşteptate în rezultatul implementării<br />
propunerii şi cît timp va dura pînă la realizarea beneficiilor aşteptate<br />
Indicaţi dacă s-a efectuat analiza cost-beneficiu<br />
Indicaţi dacă propunerea va conduce spre reducerea costurilor sau<br />
generare de venituri în anii ce urmează<br />
Analiza riscurilor<br />
Indicaţi dacă există anumite beneficii economice sau de altă natură<br />
cu caracter mai general care sunt greu de cuantificat<br />
Indicaţi dacă a fost efectuată analiza riscurilor<br />
Indicaţi ce riscuri au fost identificate dacă propunerea va fi sau nu va<br />
fi implementată<br />
Analiză şi evaluare<br />
Indicaţi cum vor fi colectate datele <strong>privind</strong> admiterea indicatorilor şi<br />
care sunt costurile colectării datelor.<br />
Consultaţie<br />
Surse de finanţare<br />
Indicaţi dacă au fost consultate alte instituţii bugetare, agenţii şi<br />
grupuri de beneficiari, şi-au manifestat aceştia acordul pentru<br />
propunerea înaintată<br />
Indicaţi din ce surse se propune a fi finanţat programul/sub<br />
programul/elementul (bugetul de stat, bugetele UAT sau alte fonduri)<br />
282
Cererea pentru propunerea bugetară<br />
(000 Lei)<br />
Specificarea economica a propunerii<br />
(000 Lei)<br />
Indicaţi suma propunerii<br />
Codul:<br />
Salarii, alte venituri şi prime<br />
Bunuri şi servicii<br />
Transferuri curente<br />
Cheltueli capitale<br />
Scop<br />
Indicaţi scopul programului /subprogramului<br />
Obiective<br />
Indicator măsurabil<br />
Valoarea indicatorului<br />
Indicaţi obiectivul/ obiectivele programului/subprogramului/<br />
elementului<br />
Indicaţi indicatorul măsurabil<br />
(indicatorii) aferenţi obiectivului<br />
(objectivelor)<br />
Tip<br />
Descrierea succintă a activităţii în raport<br />
cu obiectivul stabilit<br />
Descrieţi succint activităţile ce urmează a fi realizate şi modul în cafre<br />
acestea vor contribui la realizarea obiectivului<br />
Elaborat de<br />
Indicaţi numele, data şi semnătura<br />
Aprobat de<br />
Indicaţi numele, data şi semnătura<br />
283