Ãncetarea contractului individual de muncÄ
Ãncetarea contractului individual de muncÄ
Ãncetarea contractului individual de muncÄ
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Trebuie avut în ve<strong>de</strong>re că nici învoiala părţilor şi nici angajamentul <strong>de</strong> plată nu constituie titluri<br />
executorii; drept urmare, în baza lor nu se pot face reţineri în rate lunare din drepturile salariale (în sensul <strong>de</strong><br />
poprire, ca modalitate <strong>de</strong> executare silită, forţată). Prin aceste modalităţi, salariatul poate să se oblige ca, <strong>de</strong><br />
bună-voie, să plătească el direct, lunar, din salariu, sumele stabilite, până la acoperirea integrală a pagubei.<br />
Procedându-se în acest mod, se poate evita <strong>de</strong>clanşarea unor procese inutile.<br />
b) În situaţia în care părţile nu se înţeleg, când salariatul nu recunoaşte producerea pagubei ori nu este<br />
<strong>de</strong> acord cu întin<strong>de</strong>rea acesteia, sau, încălcând învoiala părţilor ori angajamentul asumat, refuza <strong>de</strong>spăgubirea,<br />
singura cale aflată la în<strong>de</strong>mâna angajatorului păgubit este aceea <strong>de</strong> a sesiza instanţa competentă. Acţiunea (care<br />
exprimă un conflict <strong>de</strong> drepturi) este una în realizarea dreptului, <strong>de</strong>oarece angajatorul urmăreşte obligarea<br />
salariatului la repararea prejudiciului.<br />
Termenul pentru sesizarea instanţei este <strong>de</strong> 3 ani <strong>de</strong> la data naşterii dreptului la acţiune.<br />
§6. Executarea silită a <strong>de</strong>spăgubirilor<br />
În mod normal, salariatul răspunzător urmează să acopere prejudiciul cauzat <strong>de</strong> bună voie, fără să fie<br />
silit <strong>de</strong> angajatorul păgubit sau <strong>de</strong> executorul ju<strong>de</strong>cătoresc. În situaţia contrară se poate apela la executarea silită.<br />
Calea obişnuită <strong>de</strong> executare o reprezintă reţinerile din drepturile salariale (o formă particulară <strong>de</strong> poprire). În<br />
mod excepţional se poate apela la urmărirea silită asupra bunurilor salariatului <strong>de</strong>bitor.<br />
Potrivit art. 273 alin. 1 din Codul muncii, suma stabilită pentru acoperirea daunelor se reţine în rate<br />
lunare din drepturile salariale care se cuvin persoanei în cauză din partea angajatorului la care este încadrată în<br />
muncă. Aceste reţineri sunt posibile (conform art. 164 alin. 2 din Codul muncii) numai dacă, datoria salariatului<br />
este sca<strong>de</strong>ntă, lichidă şi exigibilă şi a fost constatată ca atare printr-o hotărâre ju<strong>de</strong>cătoreasca <strong>de</strong>finitivă şi<br />
irevocabilă.<br />
Ratele nu pot fi mai mari <strong>de</strong> o treime din salariul lunar net, fără a putea <strong>de</strong>păşi, împreună cu eventuale<br />
alte reţineri, jumătate din salariu (art. 278 alin. 2).<br />
În cazul în care contractul <strong>individual</strong> <strong>de</strong> muncă încetează înainte ca salariatul să îl fi <strong>de</strong>spăgubit pe<br />
angajator şi cel în cauză se încadrează la un alt angajator ori <strong>de</strong>vine funcţionar public, reţinerile din salariu se fac<br />
<strong>de</strong> către noul angajator sau noua instituţie ori autoritate publică, după caz, pe baza titlului executoriu transmis în<br />
acest scop <strong>de</strong> către angajatorul păgubit (art. 274 alin. 1).<br />
Dacă reţinerile din drepturile salariale reprezintă regula pentru acoperirea pagubelor cauzate<br />
angajatorilor <strong>de</strong> către salariaţi, urmărirea silită a bunurilor reprezintă excepţia. Executarea silită asupra bunurilor<br />
salariatului poate interveni:<br />
- când, în urma încetării <strong>contractului</strong> <strong>de</strong> muncă, cel în cauză nu s-a încadrat la un alt angajator, ori nu a<br />
<strong>de</strong>venit funcţionar public (art. 274 alin. 2);<br />
- când acoperirea prejudiciului prin reţineri lunare din salariu nu se poate face într-un termen <strong>de</strong><br />
maximum 3 ani <strong>de</strong> la data la care s-a efectuat prima rata <strong>de</strong> reţineri. În acest ultim caz, angajatorul se poate<br />
adresa executorului ju<strong>de</strong>cătoresc în condiţiile Codului <strong>de</strong> procedură civilă (art. 275 din Codul muncii).<br />
În legătură cu art. 275 din Codul muncii, pe cale <strong>de</strong> interpretare se consi<strong>de</strong>ră că recurgerea la urmărirea<br />
silită prin executorul ju<strong>de</strong>cătoresc poate avea loc numai după în<strong>de</strong>plinirea termenului <strong>de</strong> 3 ani şi nu <strong>de</strong> la început<br />
(chiar dacă, procedându-se la un simplu calcul matematic, ar rezulta că nu apare posibilă recuperarea integrală a<br />
creanţei înăuntrul termenului respectiv, avându-se în ve<strong>de</strong>re cuantumul <strong>de</strong>bitului raportat la salariul net al<br />
salariatului obligat).<br />
IX. Conflictele <strong>de</strong> drepturi şi jurisdicţia muncii<br />
§1. Noţiunea <strong>de</strong> conflict <strong>de</strong> drepturi<br />
Potrivit art. 5 din Legea nr. 168/1999, conflictele <strong>de</strong> muncă ce au ca obiect exercitarea unor drepturi sau<br />
în<strong>de</strong>plinirea unor obligaţii <strong>de</strong>curgând din legi sau din alte acte normative, precum şi din contractele colective sau<br />
<strong>individual</strong>e <strong>de</strong> muncă sunt conflicte referitoare la drepturile salariaţilor şi se numesc conflicte <strong>de</strong> drepturi.<br />
Astfel, sunt conflicte <strong>de</strong> drepturi următoarele:<br />
- conflictele în legătură cu încheierea, executarea, modificarea, suspendarea şi încetarea contractelor<br />
<strong>individual</strong>e <strong>de</strong> muncă;<br />
- conflictele în legătură cu executarea contractelor colective <strong>de</strong> muncă;<br />
- conflictele în legătură cu plata unor <strong>de</strong>spăgubiri pentru acoperirea prejudiciilor cauzate <strong>de</strong> părţi prin<br />
neîn<strong>de</strong>plinirea sau în<strong>de</strong>plinirea necorespunzătoare a obligaţiilor stabilite prin contractul <strong>individual</strong> <strong>de</strong> muncă;<br />
- conflictele în legătură cu constatarea nulităţii contractelor <strong>individual</strong>e sau colective <strong>de</strong> muncă ori a<br />
unor clauze ale acestora;<br />
- conflictele în legătură cu constatarea încetării aplicării contractelor colective <strong>de</strong> muncă.