Etape şi momente din istoria învăţământului în Transilvania (sec ...
Etape şi momente din istoria învăţământului în Transilvania (sec ...
Etape şi momente din istoria învăţământului în Transilvania (sec ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Etape</strong> [i <strong>momente</strong> <strong>din</strong> <strong>istoria</strong><br />
<strong>în</strong>v`]`m<strong>în</strong>tului <strong>în</strong> <strong>Transilvania</strong><br />
(<strong>sec</strong>. XVIII - XIX)<br />
Dup` dou`zeci [i cinci de ani de<br />
studii [i cercet`ri <strong>în</strong> domeniul istoriei<br />
<strong>în</strong>v`]`m<strong>în</strong>tului <strong>din</strong> <strong>Transilvania</strong>, istoriograful<br />
Iacob Mârza î[i regrupeaz`<br />
textele, publicate <strong>în</strong> diverse reviste de<br />
specialitate, <strong>în</strong> volumul <strong>Etape</strong> [i<br />
<strong>momente</strong> <strong>din</strong> <strong>istoria</strong> <strong>în</strong>v`]`m<strong>în</strong>tului <strong>în</strong><br />
<strong>Transilvania</strong> (<strong>sec</strong>. XVIII - XIX).<br />
Segment important al culturii, <strong>istoria</strong><br />
<strong>în</strong>v`]`m<strong>în</strong>tului ocup` un loc special <strong>în</strong><br />
redimensionarea evolu]iei sociale a<br />
i n t e l e c t u a l i t ` ] i i .<br />
Volumul de fa]` este împ`r]it <strong>în</strong><br />
dou` <strong>sec</strong>]iuni, Dialog <strong>în</strong>tre [coal` [i<br />
societate: cazul Blaj [i Politic` [i cul -<br />
tur` <strong>în</strong> Mun]ii Apuseni, <strong>în</strong> <strong>sec</strong>olul<br />
Luminilor: ra]iuni culturale [i<br />
finalit`]i regionale, care urm`resc<br />
efortul [colilor transilv`nene de a<br />
trece la noi structuri [i formule organizatorice.<br />
De asemenea, se pune<br />
accentul pe influen]a benefic` a iluminismului,<br />
romantismului [i liberalismului<br />
<strong>în</strong> institu]iile de <strong>în</strong>v`]`m<strong>în</strong>t<br />
<strong>din</strong> <strong>Transilvania</strong>.<br />
Prima parte a c`r]ii cuprinde paisprezece<br />
studii grupate <strong>în</strong> jurul vie]ii<br />
[colilor <strong>din</strong> Blaj [i debuteaz`, firesc,<br />
cu prezentarea ideii de educa]ie <strong>în</strong> viziunea<br />
unor reprezentan]i ai ßcolii<br />
Ardelene. Dasc`lul, simplu transmi]`tor<br />
de cuno[tin]e, devine un militant<br />
cultural cu rol de a forma cet`]eni<br />
[i patrio]i.<br />
Gheorghe ßincai se arat` preocupat<br />
nu numai de cunoa[terea “legilor<br />
fire[ti ale naturii”, ci [i de pre]ul<br />
c`r]ilor. Petru Maior aborda problema<br />
responsabilit`]ii educa]iei [i instruirii<br />
copiilor atît <strong>în</strong> [coli cît [i <strong>în</strong> familie.<br />
Pentru Samuil Micu, educa]ia era un<br />
act cultural ce trebuia s` aib` un caracter<br />
larg popular. Pe l<strong>în</strong>g` ace[tia,<br />
au mai existat [i al]i <strong>în</strong>v`]a]i ca Ioan<br />
Molnar Piuariu, Radu Tempea, P.<br />
78<br />
Iorgovici, Constantin Diaconovici<br />
Loga, D. ¥ichindeal etc. care [i-au<br />
expus ideile despre educa]ie <strong>în</strong> epoc`.<br />
Alte personalit`]i ca Ioan Iacob<br />
Aron (cap. Activism [i op]iune cultural`<br />
<strong>în</strong> <strong>sec</strong>olul al XVIII-lea: Ioan<br />
Iacob Aron), Simion B`rnu]iu (cap.<br />
Simion B`rnu]iu, profesor de filosofie<br />
la liceul <strong>din</strong> Blaj), precum [i<br />
numero[i profesori [i elevi ai liceului<br />
completeaz` galeria de portrete a<br />
acestui volum de studii. Ioan Iacob<br />
Aron constat` realit`]ile istorice, culturale<br />
[i religioase ale epocii [i intervine<br />
la <strong>în</strong>dreptarea neajunsurilor <strong>în</strong>tîlnite.<br />
Profesorul Iacob Mârza î[i<br />
opre[te aten]ia [i asupra elevilor care<br />
s-au perindat prin [colile Blajului [i au<br />
devenit mai tîrziu persoane importante<br />
ale vie]ii politice, sociale, culturale<br />
[i religioase <strong>din</strong> <strong>Transilvania</strong> <strong>sec</strong>olului<br />
XIX. În capitolul Elevi ai<br />
liceului <strong>din</strong> Blaj (1836 -1837),<br />
cercet`torul ofer` informa]ii despre<br />
folcloristul Nicolae Pauleti, despre<br />
Nicolae Vl`du] – cel ce avea s` fie<br />
prefectul revolu]iei de la 1848, <strong>în</strong><br />
zona Cîmpiei, despre publicistul [i<br />
istoricul Iosif Sterca ßulu]iu de<br />
C`rpini[, sau despre Ioan Brad - prefect<br />
de gloate <strong>din</strong> scaunul Sibiului <strong>în</strong><br />
vremea aceleia[i revolu]ii –, informa]ii<br />
<strong>din</strong> perioada 1837-1838, c<strong>în</strong>d<br />
ace[tia audiau cursul de filosofie al<br />
liceului episcopal <strong>din</strong> Blaj.<br />
O preocupare constant` a lui<br />
Iacob Mârza este investigarea<br />
vechilor tip`rituri de la Blaj. În oficina<br />
Blajului, pe l<strong>în</strong>g` c`r]i de cult sau<br />
manuale s-au tip`rit [i altfel de c`r]i<br />
dedicate elevilor [i profesorilor.<br />
Capitolul Tip`rituri vechi de la Blaj,<br />
izvoare pentru <strong>istoria</strong> <strong>în</strong>v`]`m<strong>în</strong>tului,<br />
prezint` patru exemple de carte<br />
româneasc` veche, a c`ror problematic`<br />
trimite la diferite <strong>momente</strong> <strong>din</strong><br />
via]a institu]iilor de <strong>în</strong>v`]`m<strong>în</strong>t. Este<br />
vorba de Opera philosophica et teo -<br />
l o g i c a (1763) de J. Damascenus,<br />
În[tiin]are despre r`dicarea capitulu -<br />
mului <strong>în</strong> Blaj (1808) de I. Bobb, D e<br />
urmare lui Hristos (1812) de Th. à<br />
Kempis – volum important mai ales<br />
pentru cuv<strong>în</strong>tul <strong>în</strong>ainte, C ` t r e<br />
C e t i t o , r semnat i de I. Bobb [i pentru<br />
“programa analitic`”, singura cunoscut`<br />
p<strong>în</strong>` acum printre tip`riturile<br />
[colilor Blajului – [i Cuv<strong>în</strong>t`ri <strong>în</strong> cin -<br />
stea Exelen]ii sale Ioann Bobb<br />
( 1813 ).<br />
ßcolile Blajului au beneficiat de<br />
dona]ii <strong>în</strong> c`r]i sau de achizi]ion`ri de<br />
carte, prin aceasta donatorii dove<strong>din</strong>du-[i<br />
concep]iile iluministe fa]` de<br />
menirea obiectului tip`rit. Gheorghe<br />
ßincai nu se opre[te la a face observa]ii<br />
cu privire la redactarea manualelor<br />
pentru a fi accesibile tuturor,<br />
ci face eforturi pentru dotarea bibliotecilor<br />
<strong>din</strong> [coli. El procur` un<br />
volum cu dou` colligate: Titus<br />
Lucretius Carus – De rerum natura<br />
l i b r i[i Dacius Ausonius – O p u s c u l a<br />
v a r i a, imprimate la Lyon <strong>în</strong> 1548.<br />
Un document pre]ios pentru istoriografia<br />
româneasc` este protocolul<br />
[colar de la seminarul <strong>din</strong> Blaj, <strong>din</strong><br />
perioada 1806-1883. Acest act<br />
l`mure[te unele metode aplicate de<br />
seminarul arhidiecezan <strong>din</strong> Blaj [i<br />
prezint` o etap` important` <strong>din</strong><br />
func]ionarea unei institu]ii de<br />
<strong>în</strong>v`]`m<strong>în</strong>t superior. Seminarul<br />
bl`jean a jucat cu siguran]` un rol<br />
important <strong>în</strong> dezvoltarea culturii autohtone<br />
iar studierea acestui act ce face<br />
referiri la istoricul [colii e binevenit`<br />
pentru <strong>în</strong>cadrarea institu]iei <strong>în</strong> circuitul<br />
valoric al culturii europene.<br />
Alte documente cercetate de pro-
fesorul Iacob Mârza se dovedesc<br />
interesante pentru modul pred`rii<br />
unor obiecte de studiu (pe l<strong>în</strong>g` cele<br />
umaniste [i religioase) ca aritmetica,<br />
algebra, geometria, fizica, chimia etc.<br />
În acest mod p`trund <strong>în</strong> [colile transilv`nene<br />
ideile ra]ionalismului, elementele<br />
materialismului [i alte concep]ii<br />
progresiste. Un capitol aparte se<br />
ocup` de problemele organizatorice<br />
<strong>în</strong> ceea ce prive[te predarea [i<br />
<strong>în</strong>v`]area acestor discipline. Astfel,<br />
afl`m c` unul <strong>din</strong>tre primele manuale<br />
de aritmetic` a fost scris de Gheorghe<br />
ßincai dup` modelul lui Johann Ignaz<br />
von Felbiger.<br />
Capitolul Materiale didactice<br />
pentru liceul <strong>din</strong> Blaj (1845), aduce<br />
noi dovezi ale p`trunderii ideilor<br />
ra]ionaliste [i materialiste <strong>în</strong><br />
<strong>Transilvania</strong>, prin intermediul<br />
[tiin]elor cu aplica]ii <strong>în</strong> via]a practic`.<br />
Pentru predarea fizicii, conducerea<br />
institu]iei a f`cut eforturi serioase pentru<br />
procurarea materialului didactic<br />
corespunz`tor. C o n s i g n a t i o<br />
I n s t r u m e n t o r u m … i n v e n t a r i a z `<br />
instrumentele de fizic` avute <strong>în</strong> eviden]`<br />
de G. Bari] <strong>în</strong> anul [colar 1835-<br />
1836 .<br />
O alt` problem` important` cu<br />
privire la materiile studiate <strong>în</strong> [colile<br />
Blajului este predarea limbii germane,<br />
<strong>în</strong> prima jum`tate a <strong>sec</strong>olului al<br />
XIX-lea. Prin impunerea cunoa[terii<br />
limbii germane <strong>în</strong> [colile latine, Iosif<br />
al II-lea urm`rea adaptarea<br />
<strong>în</strong>v`]`m<strong>în</strong>tului la politica de centralizare,<br />
uniformizare [i unificare a<br />
statului habsburgic. La Blaj, predarea<br />
limbii germane, pe l<strong>în</strong>g` rolul politic<br />
[i cultural avea s` aib` [i un rol educativ<br />
[i informativ.<br />
Capitolul Un plan tematic pentru<br />
examenul de istorie al profesorului<br />
Ioan Rus (1842), cuprinde o scurt`<br />
biografie a profesorului de cronologie,<br />
geografie [i istorie de la catedra<br />
de istorie universal` a facult`]ii de<br />
filosofie a liceului episcopal <strong>din</strong> Blaj,<br />
precum [i analiza documentului<br />
Positiones ex Auxiliaribus H<strong>istoria</strong>e<br />
Scientiis et H<strong>istoria</strong> Universali ad an:<br />
Ch 800. În acest act, profesorul Ioan<br />
Rus propune, <strong>în</strong> anul 1842, 52 de<br />
teme pentru examenul de cronologie,<br />
geografie [i istorie universal`,<br />
subiecte importante pentru stabilirea<br />
felului <strong>în</strong> care erau împ`r]ite materiile<br />
respective.<br />
Tot informa]ii despre subiectele<br />
propuse pentru examene ne sunt<br />
prezentate [i <strong>în</strong> capitolul S i m i o n<br />
B`rnu]iu, profesor de filosofie la<br />
liceul <strong>din</strong> Blaj. Trei documente<br />
inedite, m`rturii pre]ioase ale activit`]ii<br />
de dasc`l a lui B`rnu]iu –<br />
Propositiones e Metaphysica<br />
A p p l i c a t a– con]in subiectele cursului<br />
de metafizic` aplicat` [i aretologie.<br />
Unul <strong>din</strong> documente <strong>în</strong>globeaz` la<br />
sfir[it o pre]ioas` list` cu numele<br />
elevilor care au participat la acest curs<br />
<strong>în</strong> 1843, iar altul este o scrisoare<br />
adresat` episcopului Ioan Lemeni,<br />
directorul liceului, scrisoare prin care<br />
S. B`rnu]iu îl invit` s` ia parte la<br />
desf`[urarea examenului.<br />
Predarea filosofiei lui Kant <strong>în</strong><br />
cadrul cursului de metafizic`, la liceul<br />
<strong>din</strong> Blaj, <strong>în</strong> anii ce au precedat revolu]ia,<br />
a contribuit la formarea unei<br />
genera]ii cu o orientare intelectual`<br />
nou`, devotat` poporului [i care a luptat<br />
pentru “ideile progresiste ale<br />
filosofiei b`rnu]iene despre libertate<br />
na]ional` [i ecleziastic`, proprietate,<br />
limb`, cultur`, republic`, independen]`<br />
etc.”<br />
Urm`rind centralizarea [i uniformizarea<br />
<strong>în</strong>v`]`m<strong>în</strong>tului,<br />
autorit`]ile habsburgice cereau informa]ii<br />
periodice, materiale sintetizatoare<br />
despre activitatea [colilor <strong>din</strong><br />
<strong>Transilvania</strong>, despre situa]ia<br />
localurilor, frecven]a la cursuri,<br />
instruirea <strong>în</strong>v`]`torilor, numirea<br />
inspectorilor locali sau a profesorilor,<br />
dotarea [colilor cu material didactic,<br />
desf`[urarea examenelor, rezultatele<br />
unor inspec]ii, caracterizarea cadrelor<br />
didactice de c`tre director etc.<br />
Analiz<strong>în</strong>d coresponden]a<br />
Guberniului transilv`nean cu I.<br />
Lemeni, cercet`torul extrage<br />
numeroase informa]ii despre corpul<br />
profesorilor de la liceul <strong>din</strong> Blaj.<br />
Capitolul Corpul profesoral de la<br />
liceul <strong>din</strong> Blaj <strong>în</strong> anii 1843-1845<br />
urm`re[te dou` tabele sintetizatoare<br />
ale personalit`]ii [i activit`]ii didactice<br />
a celor cinci profesori ai clasei de<br />
filosofie, S. B`rnu]iu (filosofie), N.<br />
Marcu (fizic`), D. Ladai (istorie universal`),<br />
D. Boer (religie), V. Pop<br />
(matematic`), pentru anul [colar<br />
1843-1844, respectiv I.Turcu<br />
(religie), D. Ladai (istorie universal`<br />
[i filosofie), Gr. Gall (matematic`), I.<br />
Fekete (fizic`), pentru anul 1844-<br />
1845 .<br />
TRANSILVANIA
Prima parte a volumului se<br />
<strong>în</strong>cheie cu capitolul Venituri [i cheltu -<br />
ieli pentru [colile <strong>din</strong> Blaj (1840-<br />
1848 ,)<br />
cu referiri la formarea unei<br />
baze materiale a [colilor. În aceste<br />
cîteva pagini de istorie economic`<br />
s-au urm`rit izvoarele <strong>din</strong> care a<br />
rezultat venitul anual al fondului de<br />
studii precum [i cheltuielile<br />
institu]iilor de cultur`.<br />
Partea a doua a <strong>Etape</strong>lor [i<br />
<strong>momente</strong>lor <strong>din</strong> <strong>istoria</strong> <strong>în</strong>v`]`m<strong>în</strong>tu -<br />
l u i …- Politic` [i cultur` <strong>în</strong> mun]ii<br />
Apuseni, <strong>în</strong> <strong>sec</strong>olul luminilor: ra]iuni<br />
centrale [i finalit`]i regionale - se<br />
organizeaz` <strong>în</strong> jurul existen]ei gimnaziului<br />
<strong>din</strong> Zlatna.<br />
Un document important al vechiului<br />
a[ez`m<strong>în</strong>t de cultur` <strong>din</strong><br />
mun]ii Apuseni este P r o t o c o l l u m<br />
Regii Gymnasii Zalathnensis. A c e s t<br />
protocol cr`iesc <strong>din</strong> Zlatna a fost doar<br />
amintit de cei care s-au ocupat de<br />
via]a lui Avram Iancu. Dar, pe l<strong>în</strong>g`<br />
perioada [colar` de la Zlatna a<br />
eroului, actul con]ine date importante<br />
despre gimnaziu, despre <strong>istoria</strong> unor<br />
locuri sau evenimente, toate acestea<br />
contribuind la clarificarea viziunii<br />
asupra <strong>în</strong>v`]`m<strong>în</strong>tului <strong>din</strong><br />
<strong>Transilvania</strong> <strong>în</strong> <strong>sec</strong>olele XVIII-XIX.<br />
Registrul con]ine <strong>în</strong>semn`ri referitoare<br />
la istoricul gimnaziului, dar [i<br />
date despre func]ionarea [i organizarea<br />
gimnaziului – conducere, profesori,<br />
aspectul interior al claselor,<br />
materialul didactic, lista donatorilor,<br />
un tabel al c`r]ilor <strong>din</strong> bibliotec` etc.<br />
Acela[i registru mai de]ine un fel de<br />
catalog care, pe l<strong>în</strong>g` notele elevilor,<br />
ofer` numeroase informa]ii despre<br />
condi]ia lor social`, vîrst`, religie,<br />
put<strong>în</strong>du-se deduce de aici num`rul<br />
aproximativ al elevilor români [i al<br />
celor de alte na]ionalit`]i, sau zonele<br />
geografice de unde veneau ace[ti<br />
elevi. Nu mai pu]in important este<br />
faptul c` <strong>din</strong> acest catalog s-ar putea<br />
<strong>în</strong>tocmi foile matricole ale<br />
absolven]ilor gimnaziului <strong>din</strong> Zlatna.<br />
Dintre numero[ii elevi ai liceului,<br />
o mare parte au devenit personalit`]i<br />
politice, culturale, religioase [i s-au<br />
remarcat <strong>în</strong> lupta na]ional` a<br />
românilor. Cei mai des aminti]i <strong>în</strong><br />
paginile acestei c`r]i sunt Alexandru<br />
Sterca ßulu]iu, Gheorghe Anghel,<br />
80<br />
Petru Ivanette, Petru Dobra, Iosif<br />
Sterca ßulu]iu de C`rpini[, Ioan Pipo[<br />
[i nu <strong>în</strong> ultimul r<strong>în</strong>d Avram Iancu.<br />
În capitolul Patru documente<br />
despre Regium Gymnasium<br />
Z a l a t h n e n s , e istoriograful Iacob<br />
Mârza, prin analiza acestor dovezi<br />
referitoare la cea mai important` institu]ie<br />
<strong>din</strong> zona mun]ilor Apuseni <strong>din</strong><br />
preajma revolu]iei de la 1848, aduce<br />
complet`ri importante la datele existente<br />
<strong>în</strong> protocolul mai sus amintit.<br />
Primul act, f`r` titlu, prezint` o<br />
situa]ie general` scris` de prefectul<br />
gimnaziului, Sebastian Schlauff, cu<br />
rezultatele la <strong>în</strong>v`]`tur` a [aptezeci [i<br />
[apte de elevi <strong>din</strong> clasele de umanit`]i,<br />
gramatic` [i candida]i. Al doilea document,<br />
Materia Tentaminis Publici<br />
– cuprinde subiectele examenului<br />
public semestrial <strong>din</strong> septembrie<br />
1821, la materii analoage cu cele studiate<br />
<strong>în</strong> gimnaziul cr`iesc <strong>din</strong> Sibiu [i<br />
gimnaziul [i liceul <strong>din</strong> Blaj. M a t e r i a<br />
Tentaminis Publici pentru anul 1829<br />
difer` de cea <strong>din</strong> 1821 doar prin tematica<br />
mai variat`. Textul L e c t u r i s<br />
Salutem ab Domino Sempiternam<br />
arat` c` printre donatorii gimnaziului<br />
se num`r` cet`]eni ai ora[ului, profesori,<br />
oameni <strong>în</strong>st`ri]i, dar [i elevi [i<br />
fo[ti elevi care î[i manifest` astfel<br />
recuno[tin]a lor.<br />
Cum este [i firesc, un capitol<br />
aparte este dedicat lui Avram Iancu,<br />
fost elev al gimnaziului cr`iesc <strong>din</strong><br />
Zlatna, <strong>în</strong> perioada 1837-1841.<br />
Diver[i cercet`tori, urm`rind alte<br />
finalit`]i, au amintit <strong>în</strong> analizele lor de<br />
perioada studiilor eroului f`r` a face o<br />
analiz` special` a situa]iei [colare <strong>din</strong><br />
acea perioad`. O astfel de analiz` se<br />
dovede[te important` prin faptul c`<br />
situa]ia str`lucit` la <strong>în</strong>v`]`tur` a lui<br />
Avram Iancu a constituit o prob` a<br />
capacit`]ii sale intelectuale [i chiar<br />
“<strong>în</strong>tr-o manier` simbolic` o prevestire<br />
a viitoarelor sale ac]iuni militare [i<br />
politice…”.<br />
Ultimul capitol al acestei c`r]i discut`<br />
un raport <strong>în</strong>tocmit de prelatul,<br />
dasc`lul [i omul politic Grigore<br />
Mihali pentru Ioan Lemeni, la 27<br />
august 1856. Dup` o schi]` biografic`<br />
bine conturat` a lui Mihali, Iacob<br />
Mârza urm`re[te problematica actului.<br />
Dasc`lul face unele propuneri <strong>în</strong><br />
scopul îmbun`t`]irii <strong>în</strong>v`]`m<strong>în</strong>tului<br />
românesc <strong>din</strong> mun]ii Apuseni. El mai<br />
ofer` informa]ii despre starea [colilor<br />
<strong>din</strong> Bistra, Bucium, Valea Alb`,<br />
Câmpeni [i Vidra, precum [i despre<br />
[coala <strong>din</strong> Zlatna unde a func]ionat ca<br />
p r o f e s o r .<br />
Volumul de fa]` nu se adreseaz`<br />
doar cititorilor specializa]i, ci tuturor<br />
celor interesa]i de cultura [i <strong>istoria</strong><br />
na]ional`. Numeroasele documente<br />
cercetate, precum [i anexele prezente<br />
aproape la orice sfîr[it de capitol,<br />
demonstreaz` str`dania [i lupta marilor<br />
c`rturari ai Transilvaniei pentru<br />
ridicarea [i luminarea maselor prin<br />
cultur`.