LUCRÄRI ÅTIINÅ¢IFICE SERIA AGRONOMIE
LUCRÄRI ÅTIINÅ¢IFICE SERIA AGRONOMIE
LUCRÄRI ÅTIINÅ¢IFICE SERIA AGRONOMIE
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ISSN 1454-7414<br />
UNIVERSITATEA DE ŞTIINŢE AGRICOLE<br />
ŞI MEDICINĂ VETERINARĂ<br />
“ION IONESCU DE LA BRAD” IAŞI<br />
LUCRĂRI ŞTIINŢIFICE<br />
ANUL XXXXXI VOL. 10 (51/2008)<br />
<strong>SERIA</strong> <strong>AGRONOMIE</strong><br />
VOL. 51 (3 )<br />
EDITURA “ION IONESCU DE LA BRAD” IAŞI<br />
2008
COORDONATORII REVISTEI ,,LUCRĂRI ŞTIINŢIFICE’’<br />
Redactor responsabil:<br />
Redactor adjunct:<br />
Prof.dr. Gerard JITĂREANU – USAMV Iaşi<br />
Prof.dr. Vasile VÎNTU – USAMV Iaşi<br />
Membri:<br />
• Prof. dr. Constantin LEONTE – USAMV Iaşi<br />
• Prof.dr. Gică GRĂDINARU – USAMV Iaşi<br />
• Prof.dr. Octavian-Zaharia OPREAN – USAMV Iaşi<br />
• Prof.dr. Benone PĂSĂRIN – USAMV Iaşi<br />
COLEGIUL DE RADACŢIE AL SERIEI ,,<strong>AGRONOMIE</strong>’’<br />
Redactor Şef:<br />
Prof.dr. Constantin LEONTE – USAMV Iaşi<br />
Redactor adjunct:<br />
Conf.dr. Elena GÎNDU – USAMV Iaşi<br />
Redactori:<br />
• Prof. dr. Wolfgang FRIEDT – Justus-Liebig-Universitat Giessen, Germany<br />
• Prof.dr. Andre FALISSE – Faculte Universitaire des Sciences Agronomiques Gembloux,<br />
Belgium<br />
• Prof. dr. Christos TSADILAS – National Agricultural Research Foundation, Institute of Soil<br />
Mapping and Classification Larissa, Greece<br />
• Dr. Virginijus FEIZA – Lithuanian Institute of Agriculture, Lithuania<br />
• Prof.dr. Gerard JITĂREANU – USAMV Iaşi, România<br />
• Prof.dr. Vasile VÎNTU – USAMV Iaşi, România<br />
• Prof.dr. Constantin VASILICĂ – USAMV Iaşi, România<br />
• Prof.dr. Ioan AVARVAREI – USAMV Iaşi, România<br />
• Prof.dr. Daniel BUCUR – USAMV Iaşi, România<br />
• Prof.dr. Ioan ŢENU – USAMV Iaşi, România<br />
• Prof.dr. Ion-Valeriu CIUREA – USAMV Iaşi, România<br />
• Acad.dr. Valeriu D. COTEA –USAMV Iaşi, România<br />
• Dr.ing. CP I Ion Munteanu – ASAS Bucureşti<br />
• Prof.dr. Eugen ULEA – USAMV Iaşi, România<br />
REFERENŢI ŞTIINŢIFICI<br />
• Prof.dr. Ioan AVARVAREI – USAMV Iaşi<br />
• Prof.dr. Teodor ROBU – USAMV Iaşi<br />
• Prof.dr. Ion-Valeriu CIUREA – USAMV Iaşi<br />
• Prof.dr. Mihail AXINTE – USAMV Iaşi<br />
• Prof.dr. Doina-Liana TOMA – USAMV Iaşi<br />
• Prof.dr. Aurel CHIRAN – USAMV Iaşi<br />
• Prof.dr. Gheorghe ŢÂRDEA – USAMV Iaşi<br />
• Prof.dr. Paul SAVU – USAMV Iaşi<br />
• Prof.dr. Viorica IACOB – USAMV Iaşi<br />
• Prof.dr. Gerard JITĂREANU – USAMV Iaşi<br />
• Prof.dr. Vasile VÎNTU – USAMV Iaşi<br />
• Prof.dr. Daniel BUCUR – USAMV Iaşi<br />
• Prof.dr. Costică AILINCĂI– USAMV Iaşi<br />
• Conf.dr. Mihai STANCIU – USAMV Iaşi<br />
• Conf.dr. Costel SAMUIL – USAMV Iaşi<br />
ISSN 1454-7414<br />
Editat cu sprijinul Ministerului Educaţiei şi Cercetării<br />
© Editura ,,Ion Ionescu de la Brad’’ Iaşi
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
APLICAREA ACTIONARILOR HIDROSTATICE<br />
MODERNE LA ECHIPAMENTELE TEHNOLOGICE<br />
PENTRU AMESTECAREA SI DISTRIBUIREA<br />
FURAJELOR LA TAURINE<br />
Gh. ŞOVĂIALĂ 1 , Şt. ALEXANDRESCU 1 ,<br />
Alexandra VIŞAN 1 , C. NICOLESCU 1 ,<br />
I. NIŢĂ 1 , Ancuţa NEDELCU 2<br />
1<br />
INOE 2000-IHP Bucureşti<br />
e-mail:sovaiala.ihp@fluidas.ro<br />
2<br />
INMA Bucureşti<br />
e-mail: nedelcuus@yahoo.com<br />
For a profitable taurine breed, should be implementated advanced<br />
farming technologies, to asure animal health care and to gain food quality<br />
assurance. The rational nutrition of the animal breeds of cows with high<br />
genetic value, the on the basis of balanced feed recipes, reprezent the<br />
graranty to obtain a good food quality (milk, meat) and also an increased<br />
production with 30-40% annually. For this porpoise, the INMA Bucharest<br />
and INOE 2000-IHP Bucharest has been elaborated a modern technologie to<br />
prepare, to manipulate and distribuite the forage in the taurine holdings,<br />
building an performant technological equipment like MF 8. In this article are<br />
presented the newues technological achivements from the hydrostatic<br />
instalation fiels applied on tehnological equipments to prepare, transport and<br />
distribute of forage, in the frame of the modern technologies of taurine<br />
alimentation. Hydrostatic complexity of the plant is determined by the<br />
multude of the process technological sequences meant to prepare and<br />
distribute of the fodder recipes: displacement from bank and load in to bed<br />
bodyof fibre fodder ( hay, corn cob, straw, etc.); the loding from the special<br />
bunkers from concetrated fodder (cereals, groats, grit); the loding from the<br />
special bunkers of juicy fodder (silo, roots, apexes and draffs); loding from<br />
the special bunkers of fodder amixture (premix, zoofort); automatic weighing<br />
and displaying of the components recepes fodder; crumbling and mixture the<br />
components in order to omogenizării; movement of the aggregate to supply<br />
post with the fodder components recipes and destribution points; the<br />
distribution of fodder at exit. The hydrostatic plant of technology equipment<br />
is carried out at the top achievements in the field andit is integrating<br />
components for prestigious companies, which gives them a high level of<br />
reliability.<br />
Key words: Modern hydrostatic driving systems, furage advanced<br />
technologies<br />
3
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Pentru rentabilizarea creşterii taurinelor, se impune implementarea unor<br />
tehnologii de creştere performante, în vederea protejării sănătăţii animalelor şi<br />
asigurării calităţii produselor alimentare.<br />
Alimentaţia raţională a animalelor din rase de vaci cu valoare genetică<br />
ridicată, pe baza unor reţete furajere echilibrate, constituie garanţia obţinerii unor<br />
produse alimentare de calitate (lapte, carne), creşterea nivelului de producţie anual<br />
cu 30-40%.<br />
În acest scop, INMA Bucureşti şi INOE 2000-IHP Bucureşti au elaborat o<br />
tehnologie modernă de preparare, manipulare şi distribuire a furajelor în fermele de<br />
taurine, realizând un echipament tehnologic performant-simbol MF 8.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Echipamentul tehnologic MF8, rezultat al unei activităţi laborioase de<br />
documentare, analiză comparată a numeroase surse bibliografice naţionale şi<br />
internaţionale, proiectare asistată de calculator, înglobează soluţii tehnice la nivelul<br />
realizărilor de vârf din domeniu pe plan mondial.<br />
Instalaţia hidraulică este configurată din componente produse de firme de<br />
prestigiu (pompa hidraulică dublă cu roţi dinţate şi angrenare exterioară - Cassapa,<br />
motoarele hidraulice rotative orbitale şi distribuitorul baterie - Sauer Danfoss, motoarele<br />
hidraulice liniare - Kramp, filtrele - Mahle, racordurile şi furtunurile hidraulice,<br />
elementele de reglare tip traseu şi măsură a parametrilor hidraulici - Hansa Flex).<br />
Creşterea performanţelor utilajelor mobile deservite de instalaţii hidraulice a<br />
impus cercetarea, proiectarea şi experimentarea unor soluţii noi pentru reducerea<br />
consumurilor energetice, miniaturizarea componentelor, facilitarea executării<br />
comenzilor şi optimizarea proceselor tehnologice.<br />
In acest sens, în hidraulică a fost dezvoltat sistemul load-sensing, care constă<br />
în alimentarea consumatorilor hidraulici ( cilindri hidraulici, motoare rotative) cu<br />
presiuni şi debite la valorile optime calculate. Reglarea parametrilor hidraulici se face<br />
pentru fiecare consumator în parte, utilizând elementele hidraulice de reglare din<br />
componenţa secţiunilor distribuitorului baterie.<br />
Electromagneţii distribuitoarelor sunt alimentaţi de la joysticul multifunctional<br />
amplasat la bordul tractorului cu care utilajul tehnologic lucrează în agregat.<br />
Elementele de noutate privind construcţia secţiunilor de distribuţie constau în:<br />
-dimensionarea sertarului in functie de debitul solicitat de consumatorul hidraulic,<br />
eliminând necesitatea elementelor de reglare tip traseu (drosele, regulatoare de debit);<br />
-încorporarea unui regulator de debit care menţine debitul constant, independent<br />
de variaţia forţelor rezistente;<br />
-încorporarea supapelor de presiune reglate la valorile necesare, a supapelor de<br />
şoc şi anticavitaţionale.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Echipamentul tehnologic tractat MF 8, cu capacitatea utilă a benei de 8 m 3 ,<br />
lucrează în agregat cu tractorul agricol de 65 CP.<br />
Grupul de antrenare şi instalaţia hidraulică au fost proiectate şi realizate în<br />
concordanţă cu secvenţele procesului tehnologic şi cu parametrii tehnico-<br />
4
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
funcţionali ai motoarelor hidraulice liniare şi rotative destinate acţionării<br />
subansamblelor echipamentului tehnologic.<br />
Grupul de antrenare (fig.1) asigură transmiterea puterii mecanice de la priza<br />
de putere a tractorului agricol la axul melcului principal şi la axul pompei duble cu<br />
roţi dinţate, care furnizează uleiul hidraulic sub presiune la consumatorii hidraulici<br />
ai maşinii: motorul hidraulic rotativ pentru antrenarea rotorului frezei, motorul<br />
hidraulic rotativ pentru antrenarea transportorului cu bandă, cilindrii hidraulici<br />
pentru acţionarea braţului port-freză, cilindrul hidraulic pentru acţionarea şibărului,<br />
cilindrul hidraulic pentru rabaterea părţii articulate a transportorului, cilindrii<br />
hidraulici pentru acţionarea oblonului.<br />
Figura 1 Grupul de antrenare pentru<br />
echipamentul tehnologic MF 8<br />
Figura 2 Pinion dublu pentru realizarea<br />
legăturii cinematice dintre reductorul<br />
planetar şi melcul principal<br />
Grupul de antrenare este alcătuit din amplificatorul de turaţie GBF 30 ST 8-<br />
3.0 şi reductorul planetar RR 510 D FS.<br />
Prin arborele principal al amplificatorului de turaţie se realizează, în priză<br />
directă, lanţul cinematic dintre arborele prizei de putere şi arborele de intrare al<br />
reductorului planetar. Arborele secundar antrenează pompa hidraulică PLP 20-31,5<br />
la turaţia de 1620 rot/min şi momentul de 16,1 daNm.<br />
Reductorul planetar RR 510 D FS produs de firma Reggiana Riduttori, cu<br />
raportul de transmitere n1/n2 = 20, asigură la arborele de ieşire o turaţie de 27<br />
rot/min şi un moment de 580 daNm.<br />
Legătura mecanică dintre arborele de ieşire al reductorului planetar şi melcul<br />
principal al echipamentului tehnologic, amplasat pe axa longitudinală, în partea<br />
inferioară a benei, se realizează printr-un pinion dublu (fig.2), al cărui butuc este<br />
canelat interior.<br />
Melcii superiori (fig.3) sunt antrenaţi prin transmisii cu lanţ GALL, dispuse<br />
de o parte şi de alta a rezervorului de ulei, pe peretele frontal al maşinii (fig. 4).<br />
5
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Figura 3 Ansamblul melcilor de tăiere şi<br />
amestecare a componentelor reţetei<br />
furajere<br />
Figura 4 Transmisia cu lanţ pentru<br />
antrenarea melcilor superiori şi<br />
distribuitorul baterie LOAD SENSING<br />
În schema hidraulică a utilajului tehnologic MF 8 (fig.5) sunt evidenţiaţi<br />
parametrii constructivi şi funcţionali ai consumatorilor hidraulici care acţionează<br />
organele de lucru ale acestuia.<br />
Pompa hidraulică cu roţi dinţate aspira uleiul hidraulic dintr-un rezervor<br />
propriu al maşinii, cu capacitatea de 110 l. Filtrarea uleiului este asigurată de un<br />
filtru de retur cu debitul de 100 l/min şi fineţea de filtrare de 25 µm. Este alcătuit<br />
din carcasa Pi 50016-058 şi din cartuşul filtrant Pi 25016-RN, fiind prevăzut cu<br />
indicator optic de îmbâcsire şi cu supapă de bypas.<br />
Ţinând cont de faptul că operaţia de încărcare a furajului din depozit<br />
presupune alimentarea simultană a rotorului frezei cu un debit de 55 l/min şi a<br />
cilindrilor braţului port-freză cu un debit de 14,5 l/min, rezultă un debit necesar al<br />
pompei de 70 l/min. Pentru turaţia de 1620 rot/min pompa asigură un debit teoretic<br />
de 98,77 l/min.<br />
Uleiul hidraulic este dirijat spre consumatori prin distribuitorul baterie PVG-<br />
32 (fig.4), construit în varianta modernă utilizată pentru utilaje mobile LOAD<br />
SENSING, având în componenţă o secţiune de intrare, cinci secţiuni de distribuţie<br />
şi o secţiune de închidere.<br />
În componenţa secţiunii de intrere Si se află supapa de presiune cu rol de<br />
siguranţă, precum şi supapa de pilotare a distribuitoarelor.<br />
Secţiunile de distribuţie Sao (acţionare oblon), Saf (acţionare braţ portfreză),<br />
Srf (acţionare motor rotativ freză), Srt (acţionare motor rotativ transportor)<br />
şi Sast (acţionare şibăr şi tronson rebatabil transportor) au în componenţă<br />
distribuitoarele propriu-zise, comandate electric prin joystic din cabina operatorului<br />
sau radio, prin telecomanda cu 6 butoane E23HC06002, de pe linia de distribuire a<br />
furajelor la iesle. Construcţia distribuitorului permite şi acţionarea manuală a<br />
sertarelor.<br />
Secţiunea de închidere Sî obturează ultima secţiune a distribuitorului, fiind<br />
prevăzută ca şi secţiunea de intrare cu urechi de prindere a distribuitorului pe<br />
maşină.<br />
Configuraţia distribuitorului este corelată cu numărul consumatorilor şi<br />
funcţiile pe care aceştia trebuie să le îndeplinească.<br />
6
Fau<br />
CAS<br />
cilindru actionare sibar<br />
Ft 10<br />
*) Debitele trebuie furnizate in acelasi timp<br />
Dr6<br />
R6<br />
Dr10<br />
Ft 6<br />
QA = 6,5 l / min<br />
PA = 2 bar<br />
QB = 8 l / min<br />
PB = 4 bar<br />
d<br />
QA* = 14,5 l / min<br />
PA = aprox.22 bar<br />
QB = 32 l /min<br />
PB = 22 bar<br />
R10<br />
QA* = 55 l / min<br />
PA = 70 bar<br />
Ft 16<br />
QA = 7,5 l / min<br />
PA = 100 bar<br />
QA = 13 l / min<br />
PA = 20 bar QB = 22 l / min<br />
PB = 20 bar<br />
m2<br />
PRESIUNE PILOTARE<br />
Eao<br />
pmax 80 bar<br />
pmax 80 bar<br />
Erf<br />
Eaf Ert<br />
East<br />
pmax 50 bar pmax 50 bar 64 bar 64 bar<br />
pmax 100bar pmax 80 bar pmax 100 bar pmax100 bar pmax 50 bar pmax 50 bar<br />
Reglat la 115 bar<br />
PRESIUNE<br />
PRESIUNE<br />
TANC<br />
TANC<br />
TANC<br />
Si<br />
G 3/4''<br />
Dn22<br />
m1<br />
G 3/4''<br />
SP<br />
LS<br />
A<br />
Sao<br />
LS<br />
B<br />
LS<br />
A<br />
LS<br />
B<br />
Saf Srf Srt<br />
LS<br />
A<br />
LS<br />
B<br />
LS LS<br />
A<br />
B<br />
LS<br />
A<br />
LS<br />
Sast Sî<br />
B<br />
Dn15 Dn 20<br />
Dn10<br />
Dn25<br />
Ft 16<br />
Ft 10<br />
Vu=110 l<br />
Fr<br />
Dn 10<br />
de la amplificator Oe19 Dn15 Oe12,5 Dn10<br />
sens rotatie stinga<br />
n = 1620 r/min<br />
R 32 Ft 32 Qpt = 26 l / min<br />
QPt = 52 l / min PH Ph<br />
Oi25,4 Dn32 Oi19 Dn22<br />
Dn 32<br />
Dn 22<br />
R, t<br />
R 20<br />
7<br />
t1<br />
cilindri actionare oblon<br />
CAO<br />
cilindri brat freza<br />
CACF<br />
hidromotor<br />
actionare freza<br />
hidromotor<br />
actionare banda transportor<br />
CRT<br />
cilindru rabatere<br />
transportor<br />
HMAF<br />
HMAT<br />
A B<br />
A B<br />
A B<br />
A<br />
B<br />
A B<br />
LS<br />
G 1 1/4"<br />
Figura 5 Schema hidraulică a echipamentului tehnologic MF 8<br />
B<br />
A<br />
B<br />
A<br />
B<br />
A<br />
B<br />
A<br />
B<br />
A<br />
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Braţul port-freză este acţionat prin intermediul a doi cilindri hidraulici cu<br />
dublu efect, cod C2S.22.1000.H2.W2.A.1.A, poziţionaţi pe părţile laterale ale<br />
benei (fig. 6).<br />
Motorul hidraulic orbital OMP 100 utilizat pentru acţionarea rotorului frezei<br />
(fig.7) funcţionează la o presiune de 70 bar şi un debit de 55 l/min, asigurând<br />
turaţia de 540 rot/min şi momentul de 8 daNm.<br />
Figura 6 Cilindrii hidraulici pentru acţionarea braţului port-freză<br />
Figura 7 Motorul hidraulic orbital OMP 100<br />
pentru antrenarea rotorului frezei<br />
Figura 8 Cilindrii hidraulici pentru<br />
acţionarea oblonului benei<br />
După încărcarea furajului fibros sau a silozului sunt acţionaţi cilindrii<br />
hidraulici ai oblonului spate, cod C2S.11.0150.H0.W0.A.1.A (fig. 8) în sensul<br />
închiderii benei.<br />
Cadrul transportorului cu bandă pentru distribuirea furajului la iesle (fig.9)<br />
este alcătuit dintr-o parte fixă, montată transversal, în interiorul benei, sub melcul<br />
principal şi o parte rabatabilă.<br />
Axul intermediar al transportorului este antrenat de motorul hidraulic orbital<br />
OMP 125 la turaţia de 60 rot/min şi momentul de 15,9 daNm, parametri realizaţi<br />
pentru funcţionarea motorului la presiunea de 100 bar şi debitul de 7,5 l/min.<br />
Poziţia relativă dintre cele două părţi ale transportorului, articulate între ele<br />
prin axul intermediar, este realizată cu ajutorul unui cilindru hidraulic cu dublu<br />
efect, cod C2S.16.0278.H0.W1.A.1.A.<br />
8
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Şibărul, care închide gura de evacuare a transportorului în timpul preparării<br />
reţetei furajere şi o eliberează pe durata distribuirii la iesle a furajului este acţionat<br />
cu un cilindru hidraulic cu dublu efect, cod C2S.16.0400.H0.W1.A.1.A.<br />
Figura 9 Cilindrii hidraulici pentru acţionarea tronsonului rabatabil al<br />
transportorului şi a şibărului<br />
Cilindrii pentru acţionarea părţii rabatabile a transportorului şi şibărului sunt<br />
alimentaţi de la aceeaşi secţiune a distribuitorului. Concomitent cu rabaterea<br />
transportorului se ridică şibărul gurii de evacuare a furajului. Vitezele cilindrilor se<br />
pot regla cu ajutorul unor drosele tip traseu, montate pe ambele circuite de<br />
alimentare.<br />
Procesul de lucru al echipamentului tehnologic MF8 se derulează pe baza<br />
unei ciclograme, care evidenţiază corelaţia dintre secvenţele tehnologice, poziţia<br />
butoanelor joystic-ului şi poziţia sertarelor distribuitorului baterie.<br />
Instalaţia hidraulică mai cuprinde elemente de legatura (racorduri, conducte<br />
şi furtunuri hidraulice), elemente de reglare a parametrilor de lucru şi de comandă<br />
(regulatoare, robineti,drosele, supape).<br />
Mediul hidraulic de lucru este uleiul mineral aditivat H 46A conf. STAS<br />
9691-80 (DIN 51524). Fineţea de filtrare impusă este de 25 ... 30 µm .<br />
CONCLUZII<br />
Echipamentul tehnologic MF 8, realizat în cadrul unui proiect CEEX 2006,<br />
înglobează componente ale unor firme de prestigiu din domeniul acţionărilor<br />
mecanice şi hidraulice, care asigură îndeplinirea cerinţelor de fiabilitate.<br />
Sistemul modern load-sensing permite alimentarea consumatorilor hidraulici<br />
cu presiuni şi debite la valorile optime calculate, reglarea parametrilor hidraulici<br />
pentru fiecare consumator fiind posibilă prin utilizarea elementele hidraulice de<br />
reglare din componenţa secţiunilor distribuitorului baterie.<br />
Experimentările efectuate în condiţii de laborator au demonstrat<br />
funcţionalitatea echipamentului tehnologic, la parametrii tehnico-funcţionali<br />
proiectaţi.<br />
9
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Babiciu, P., Scripnic, V., Frăţilă, Al. Sisteme hidraulice ale tractoarelor şi maşinilor<br />
agricole, Editura CERES, Bucureşti, 1984<br />
2. Ionescu, Fl., Catrina, D., Dorin, Al., Mecanica fluidelor şi acţionări hidraulice şi<br />
pneumatice, Editura Didactică şi Pedagogică, Bucureşti, 1980.<br />
3. Catalog KRAMP (SC LYRA SRL)<br />
4. Hydraulic Komponenten Katalog 2007- HANSA FLEX<br />
5. Mobil hidraulic komponenten, Mannesmann-Rexroth, RD 64001/11.86, Ersetzt 4.85<br />
6. PVG 32, Proportional Valves, Tenical information, SAUER DANFOSS<br />
7. Trading, service & engineering for hydraulics & pneumatics, LYRA, CD.<br />
10
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
INFLUENCE OF THE CLIMATIC FACTORS ON THE<br />
MELLIFEROUS CHARACTERISTICS OF THE<br />
SUNFLOWER HYBRIDS<br />
V. ION 1 , Nicoleta ION 2 , V. ŞTEFAN 1 ,<br />
G. FOTA 2 , R. COMAN 2<br />
1<br />
University of Agronomic Sciences and Veterinary<br />
Medicine of Bucharest<br />
viorelion@yahoo.com<br />
2<br />
Apiculture Reseacrh and Development Institute of<br />
Bucharest, ionnicoleta2006@yahoo.com<br />
In the present paper, there is presented the influence of water and<br />
temperature factors on the melliferous characteristics on different sunflower<br />
hybrids, respectively on nectar secretion of flowers, nectar concentration in<br />
sugar, glucidic index (the produce of nectar secretion and nectar<br />
concentration in sugar), honey yield, and period and duration of the<br />
flowering process. In view to establish the influence of the climatic factors on<br />
the melliferous characteristics on the sunflower hybrids, there were used the<br />
experimental data of researches carried out along the time by the specialists<br />
from Faculty of Agriculture - University of Agronomical Sciences and<br />
Veterinary Medicine of Bucharest and Melliferous Resources Laboratory -<br />
Apiculture Research and Development Institute of Bucharest. Also, there are<br />
presented the data obtained within some field experiments with sunflower<br />
hybrids carried out in the period 2006-2007 by specialist of both institutions<br />
presented above.<br />
Key words: Sunflower, climate, factors, melliferous, characteristics<br />
The surfaces cultivated with sunflower in Romania have registered an<br />
increased trend after 90’s years, this being one of the crops which kept a great<br />
interest from the farmers. In the same time with this great interest from the farmers,<br />
the beekeepers are also very interested about sunflower, especially about the<br />
specific melliferous characteristics of the hybrids. That is due to the fact that in<br />
Romania, the sunflower represents the most important melliferous plant among the<br />
field crops even by the period and duration of flowering or by the large number of<br />
flowers and nectar secretion. But, the melliferous potential of the sunflower<br />
hybrids is depending on the climatic factors, this been observed by the beekeepers<br />
in the form of a great variation in time and space of the honey yield for the same<br />
sunflower hybrids. Among the climatic factors, the water (rainfall) and temperature<br />
are the most important, these having a significant influence on the melliferous<br />
potential of the sunflower hybrids, as well as on the moment and duration of the<br />
flowering process.<br />
11
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
MATERIAL AND METHODS<br />
In view to identify and quantify the influence of the climatic factors on the<br />
melliferous characteristics of the sunflower hybrids, data regarding the melliferous<br />
potential at the sunflower hybrids cultivated in Romania were collected, analyzed<br />
and interpreted. In this respect, there were used the database belonging to the<br />
Melliferous Resources Laboratory – Apiculture Research and Development<br />
Institute of Bucharest and the experimental data obtained during the time by the<br />
researchers from Faculty of Agriculture, University of Agronomic Sciences and<br />
Veterinary Medicine of Bucharest in collaboration with the researchers from<br />
Apiculture Research and Development Institute of Bucharest. Also, the climatic<br />
data starting from 1960 were collected, analyzed and correlated with the<br />
melliferous data of the sunflower varieties and hybrids.<br />
Also, researches were carried out in field experiments in the years 2006 and<br />
2007, on a reddish preluvosoil located 15 km northeastern faraway from Bucharest.<br />
The field experiments were located within the experimental farm of the Faculty of<br />
Agriculture – University of Agronomical Sciences and Veterinary Medicine of<br />
Bucharest. These field experiments were part of researches carried out within the<br />
CEEX research project no 106/2005.<br />
Researches in field experiments were carried out on 23 sunflower hybrids,<br />
respectively: Rocky, Kasol, Lindor, Masai, Mateol, Podium, Saxo, Sunko, Fly,<br />
Rigasol, RigasolOR, Fleuret OR, Arena, Melody, NKArmoni, Alexandra, NK<br />
Dolbi, NK Ferti, Opera PR, Sanay, Delfi, Jazzy, Brio.<br />
In view to calculate the honey yield, the nectar secretion was determined<br />
using the capillaries method, and by means of a refract-meter the nectar<br />
concentration in sugar was determined. Also, the climatic data were registered by<br />
the help of an automatic weather station.<br />
In 2007, four sunflower hybrids (Fleoret OR, Melodi, Sunko and Arena)<br />
were studied at different sowing periods, respectively: 1 st period – 27 th of March;<br />
2 nd period – 6 th of April; 3 rd period – 18 th of April; 4 th Period – 12 th of May; 5 th<br />
Period – 2 nd of June. By sowing at different periods it was intended that the<br />
flowering period overlap periods with different climatic conditions, so that to be<br />
determined the melliferous potential in the studied hybrids over different climatic<br />
conditions and to be registered the variation of this potential according to climate<br />
conditions.<br />
RESULTS AND DISCUSSIONS<br />
The melliferous potential at the Helianthus annuus species has followed an<br />
ascending curve over the last decades, been determinate especially by the<br />
biological factor, respectively varieties and hybrids cultivated in our country. Thus,<br />
in the period 1948-1958, when there where cultivated the varieties Măslinica and<br />
Uleioasa, the melliferous potential was of 15-20 kg of honey per hectare. Later,<br />
when there where cultivated the varieties Jdanov 8281 and Vniimk 8931, the<br />
melliferous potential was about 30 kg of honey per hectare. In the years ’70, when<br />
12
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
the Record variety was cultivated on the most sunflower surface, the melliferous<br />
potential was about 40 kg of honey per hectare. In the period ‘80 - ’90, when the<br />
hybrids where created and cultivated on the most of sunflower surface, the<br />
melliferous potential was about 50-60 kg of honey per hectare.<br />
The melliferous potential at sunflower is determined by the biological factor<br />
(variety or hybrid) but this is significantly influenced by the climatic conditions,<br />
especially by water (rainfall) and temperature factors. Thus, the increase of the<br />
melliferous potential due to the increased quality of biological factor (variety or<br />
hybrid that is cultivated) was overlapped with an increase of the climatic<br />
favorability. The high melliferous potential from the years ’80 was overlapped with<br />
the most favorable climatic conditions, respectively rainy years (figure 1) with low<br />
temperatures (figure 2). The decreasing tendency registered on rainfall and<br />
increasing tendency registered on temperature over the two decades have had a<br />
negative influence on the melliferous potential at sunflower, this been observed by<br />
the beekeepers in their daily activities through a high variability in space and time<br />
of the honey yield.<br />
Rainfall (mm)<br />
Temperature ( o C)<br />
Years<br />
Figure 1 Variation of the rainfall<br />
during the time (mathematical model)<br />
13<br />
Years<br />
Figure 2 Variation of the temperature<br />
during the time (mathematical model)<br />
The rainfall represents one of the climatic factors with a significant influence<br />
on the nectar secretion and nectar concentration in sugar at sunflower, respectively<br />
on the glucidic index which represents the quantity of sugar produced by a flower.<br />
By analyzing the melliferous data and the climatic conditions over time, it was<br />
observed that rainfall more than 300-400 mm from January to sunflower flowering,<br />
and rainfall more than 200-300 mm along the vegetation period of sunflower up to<br />
the flowering process, have had a positive influence on the glucidic index,<br />
respectively have determined an increased honey yield. Also, the rainfall in the<br />
period of sunflower flowering has had a positive influence on the honey yield<br />
(figure 3). Of course, whether the flowering process is overlapping a period with<br />
lots of rains, the melliferous bees will not collect the nectar because they are<br />
clogged to fly, and the high potential honey yield will not be valorized by the bees.<br />
Temperature represents also one of the climatic factors with a significant<br />
influence on the nectar secretion and nectar concentration in sugar at sunflower,<br />
respectively on the glucidic index. By analyzing the melliferous data and the
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
climatic conditions over time, it was observed that daily average temperatures less<br />
than 19 o C for the period 1 st of May – 15 th of July and less than 20.5 o C for the<br />
period 1 st of June – 15 th of July decreased the glucidic index. Also, it was observed<br />
that a high temperature during the flowering process has a negative influence on<br />
the glucidic index, decreasing the honey yield (figure 3).<br />
Figure 3 Influence of the rainfall and temperature on the glucidic index during the<br />
flowering process at sunflower hybrid Vniimk 8913 A, in the periode 1963-1978<br />
The most significant influence on the honey yield, respectively on the<br />
glucidic index has the nectar secretion, this been most affected by the climatic<br />
conditions (figure 4).<br />
Figure 4 Correlation between gludicid index and nectar secretion, respectively nectar<br />
concentration in sugar at the sunflower hybrids studied in the period 1960-1992<br />
Between the nectar secretion and nectar concentration in sugar there is a<br />
negative correlation, the increasing of one determining the decreasing of the other<br />
(figure 5). Both of the melliferous characteristics are influenced by the climatic<br />
factors (water and temperature factors), but the most significant influence is<br />
registered on nectar secretion.<br />
The years 2006 and 2007 were less favorable for sunflower, from the<br />
climatic point of view, for the area where researches with sunflower hybrids were<br />
conducted. Whether in 2006, the average temperatures were not much deviated<br />
14
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
from the multi-annual average, the soil water deficit before flowering affected the<br />
growth of the leaves and thus the photosynthetic leaf area. The year 2007 was even<br />
less favorable for agricultural crops, including sunflower, from the climate point of<br />
view, following the spring and summer drought, as well as the high temperatures<br />
during the vegetation period, conditions that had a negative influence on the<br />
growth and development of the plants.<br />
Figure 5 Correlation between nectar Figure 6 Rainfall and temperatures<br />
secretion and nectar concentration in in 2006 and 2007<br />
sugar at the sunflower hybrids studied<br />
in the period 1960-1992<br />
The climatic conditions from the year 2007, which were worse than the ones<br />
from the year 2006, have determined an early flowering time, especially because of<br />
the higher temperatures. But, in the same time, especially because of the drought,<br />
the moments when 10% of the heads are still in flower and the end of flowering<br />
process (no any flowered heads) are comparable in the two experimental years.<br />
This is explained by the differences between plants in their development, starting<br />
with the plant emergency and up to the flowering process, which determined a<br />
lagging of the flowering process, within the crop (table 1).<br />
The occurrence date for the first heads flowering in the studied sunflower<br />
hybrids varied between 24 th and 28 th of June, in 2006, and between 18 th and 23th of<br />
June, in 2007.<br />
The beginning of the flowering process, i.e. when 10% of the heads have<br />
flowered in the whole crop, was recorded between 27 th of June and 1 st of July, in<br />
2006, and between 20 th and 26 th of June, in 2007 (table 1).<br />
From the melliferous point of view, the most interesting period is that<br />
between the moment when 10% of the sunflower heads have flowered and the time<br />
when only 10% sunflower heads are still in flower, as this period marks the actual<br />
intense nectar gathering by the melliferous bees. This period varied between 14 and<br />
18 days, in 2006, and between 13 and 21 days, in 2007 (table 1).<br />
15
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Table 1<br />
Data regarding the flowering process at an assortment of sunflower hybrids grown in<br />
Romania (2006-2007)<br />
Nr.<br />
crt.<br />
Sunflower<br />
hybrid<br />
First heads<br />
flowering<br />
Beginning of flowering<br />
process (10% of the<br />
heads flowered)<br />
16<br />
10% of the<br />
heads are still in<br />
flower<br />
End of flowering<br />
process (no any<br />
flowered heads)<br />
2006 2007 2006 2007 2006 2007 2006 2007<br />
1. Rocky 28.06 22.06 29.06 24.06 13.07 8.07 19.07 18.07<br />
2. Kasol 28.06 22.06 29.06 25.06 16.07 8.07 19.07 18.07<br />
3. Lindor 28.06 20.06 29.06 23.06 16.07 7.07 19.07 14.07<br />
4. Masai 28.06 22.06 01.07 26.06 17.07 9.07 19.07 18.07<br />
5. Mateol 26.06 19.06 28.06 24.06 14.07 7.07 18.07 18.07<br />
6. Podium 28.06 22.06 29.06 25.06 16.07 9.07 19.07 18.07<br />
7. Saxo 27.06 19.06 29.06 25.06 14.07 9.07 18.07 15.07<br />
8. Sunko 27.06 21.06 29.06 23.06 16.07 10.07 19.07 18.07<br />
9. Fly 28.06 21.06 01.07 24.06 16.07 7.07 18.07 18.07<br />
10. Rigasol 28.06 18.06 29.06 21.06 16.07 6.07 18.07 15.07<br />
11. RigasolOR 24.06 18.06 28.06 20.06 13.07 5.07 18.07 18.07<br />
12. Fleuret OR 24.06 18.06 27.06 20.06 12.07 7.07 18.07 18.07<br />
13. Arena 28.06 22.06 29.06 23.06 12.07 11.07 18.07 16.07<br />
14. Melody 28.06 22.06 30.06 24.06 15.07 7.07 18.07 18.07<br />
15. NKArmoni 28.06 23.06 01.07 25.06 18.07 11.07 20.07 19.07<br />
16. Alexandra 27.06 21.06 29.06 23.06 14.07 8.07 18.07 18.07<br />
17. NK Dolbi 28.06 22.06 29.06 24.06 14.07 8.07 18.07 18.07<br />
18. NK Ferti 27.06 22.06 29.06 23.06 14.07 10.07 18.07 18.07<br />
19. Opera PR 28.06 23.06 29.06 25.06 14.07 11.07 18.07 18.07<br />
20. Sanay 24.06 21.06 28.06 24.06 15.07 14.07 18.07 20.07<br />
21. Delfi 28.06 23.06 29.06 24.06 15.07 15.07 19.07 20.07<br />
22. Jazzy 28.06 22.06 29.06 23.06 15.07 12.07 19.07 19.07<br />
23. Brio 27.06 23.06 29.06 25.06 15.07 15.07 19.07 19.07<br />
Limits of<br />
variation<br />
24.06 –<br />
28.06<br />
18.06 –<br />
23.06<br />
27.06 –<br />
01.07<br />
20.06 –<br />
26.06<br />
12.07 –<br />
18.07<br />
05.07 –<br />
15.07<br />
18.07–<br />
20.07<br />
14.07 –<br />
20.07<br />
In the year 2007, the average honey yield was bigger than in the year 2006<br />
(figure 7). Thus, in the year 2006, the average honey yield varied between 6.1<br />
kg/ha (Saxo hybrid) and 16.1 kg (Sunko hybrid), but in 2007, the average honey<br />
yield varied between 9.5 kg/ha (Sanay hybrid) and 23.2 kg/ha (Lindor hybrid).<br />
By sowing at different dates the melliferous potential is different according<br />
to climatic conditions, but also according to sunflower hybrid (figure 8). The<br />
relatively good potential honey yield over the first two sowing periods is partly<br />
determined by the soil water reserve accumulated during fall winter rainfall. Yet,<br />
the extremely drought period from April, May and June led to a reduced potential<br />
honey yield during the third sowing period. July rainfall led to high potential honey<br />
yields. Sunflower hybrids respond differently to the action of climate factors in<br />
terms of melliferous characteristics. Among the studied hybrids, the Sunko hybrid<br />
was noticed for its high melliferous potential in most conditions, except for the<br />
most severe in terms of water stress. In exchange, under conditions of water stress,<br />
Arena hybrid responded well from the point of view of potential honey yield.
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Figure 7 Average honey yield at an assortment of sunflower hybrids<br />
cultivated in Romania, 2006-2007<br />
Figure 8 Average melliferous potential at sunflower hybrids<br />
function of sowing moment, 2007<br />
Water deficit diminished nectar secretion and increased its sugar content,<br />
while water supply improved nectar secretion, and decreased the sugar content.<br />
Potential honey yield is firstly determined by the quantity of secreted nectar and<br />
then by the nectar sugar content.<br />
17
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
CONCLUSIONS<br />
Melliferous potential at sunflower is determined by the biological factor<br />
(variety or hybrid that is cultivated) but this is significantly influenced by the<br />
climatic conditions, especially by water (rainfall) and temperature factors.<br />
The decreasing tendency registered on rainfall and increasing tendency<br />
registered on temperature over the two decades have had a negative influence on<br />
the melliferous potential at sunflower crop.<br />
Good water status of sunflower plants has a positive influence on the nectars<br />
secretion and honey yield that could be potentially obtained at a sunflower hybrid.<br />
Water deficit diminished nectar secretion and increased its sugar content,<br />
while water supply improved nectar secretion, and decreased its sugar content.<br />
High temperature during the flowering process has a negative influence on<br />
the glucidic index, decreasing the honey yield.<br />
The most significant influence on the honey yield, respectively on the<br />
glucidic index has the nectar secretion, this been most affected by the climatic<br />
conditions<br />
The unfavorable climatic conditions (severe drought and extremely high<br />
temperatures) from the year 2007 determined an early flowering time, a shorter<br />
flowering period for a head, but a longer flowering period within the crop.<br />
Period of intense nectar gathering by the melliferous bees, respectively the<br />
period between the moment when 10% of the sunflower heads have flowered and<br />
the time when only 10% sunflower heads are still in flower, varied between 14 and<br />
18 days, in 2006, and between 13 and 21 days, in 2007.<br />
By sowing at different dates the melliferous potential at sunflower crop is<br />
different according to climatic conditions, but also according to sunflower hybrid.<br />
The relatively good potential honey yield cold be partly determined by the<br />
soil water reserve accumulated during fall winter rainfalls.<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Ion, Nicoleta, Roman, Gh.V., Ion, V., Coman, R., 2004 – Outcomes related to the<br />
melliferous characteristics of sunflower hybrids cultivated in Romania. Danube Delta<br />
II – Natural Sciences Studies and Research and Muzeologie. Ed NereaMia Napocae,<br />
Tulcea (pag. 93-98).<br />
2. Ion, Nicoleta, Ştefan, V., Ion, V., Fota, G., Coman R., 2007 - Results concerning the<br />
melliferous characteristics of the sunflower hybrids cultivated in Romania. Scintific<br />
Papers, vol. 40 (2), Faculty of Animal Sciences and Biotechnologies Timişoara,<br />
Editura AGROPRINT Timişoara (pag. 80-90).<br />
3. Ion, V., Ştefan, V., Ion, Nicoleta, 2007 - Results on the flowering stage in the Romaniangrown<br />
sunflower hybrids. Scintific Papers, vol. 40 (2), Faculty of Animal Sciences and<br />
Biotechnologies Timişoara, Editura AGROPRINT Timişoara (pag. 91-100).<br />
18
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
CERCETĂRI PRIVIND CERINŢELE TERMICE PENTRU<br />
RĂSĂRIRE LA UNII HIBRIZI DE PORUMB<br />
Ivona DAVID 1<br />
1 Universitatea Valahia, Târgovişte<br />
telefon (fax): 0245/206.108<br />
In this paper we studied thermic needs for improvement of sowing –<br />
sprouting period at ten autochthonous maize hybrids.<br />
We studied the duration in days for maize germinating and the sum of<br />
effectives temperatures for this period and the necessary of heat for each<br />
hybrid for total sprouting and the duration of this stage.<br />
The result obtained showing us the differences between hybrids in<br />
point of studied aspect and the importance of temperature for maize<br />
sprouting. Thus, the sum of use degrees for the whole sowing sprouting<br />
period was on an average between 80.8 and 96.3 0 C. The hybrids from<br />
Fundulea group necessitated bigger quantity of heat for sprouting then<br />
hybrids from Turda group in all experimental years. For example in 2003<br />
year the difference between both precocity group was 17.8 0 C (the sum of<br />
effectives temperatures), in 2005 this difference was 12.7 0 C and in 2006<br />
14.1 0 C.<br />
The sum of effectives temperatures showed relative close values in 3<br />
experimental years but this one was accumulated in a different number of<br />
days from year to year and from one hybrid to other.<br />
Results obtained by us are similar to other results from literature with<br />
reference to this theme. Data obtained by us can be taken like characteristic<br />
of two types of hybrids not only for Targoviste area but for the whole north<br />
zone from Romanian Plain.<br />
Key words: maize, hybrids, thermic needs<br />
Cea mai importantă etapă din ciclul de viaţă al oricărei plante este răsărirea,<br />
deoarece numai după ce o cultură a răsărit se poate spune că ea are şanse mari de a<br />
ajunge la maturitate şi de a genera producţiile scontate.<br />
Printr-o răsărire rapidă şi uniformă la porumb se asigură obţinerea unei<br />
densităţi optime a culturii care se reflectă în importante sporuri de producţie.<br />
Studierea cerinţelor termice pentru această fază din ciclul de viaţă al<br />
porumbului oferă informaţii privind posibilităţile hibrizilor de a valorifica eficient<br />
condiţiile climatice întâlnite în zonele de cultivare a acestei plante.<br />
Pentru răsărire temperatura joacă un rol foarte important. În condiţii de<br />
umiditate suficientă în sol, răsărirea porumbului este influenţată strâns de factorul<br />
termic.<br />
19
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Pragul termic de germinare a porumbului este cuprins între 6 şi 12 0 C, în funcţie de<br />
hibrid. Pentru parcurgerea perioadei de la semănat la răsărire, porumbul are nevoie<br />
de o sumă constantă de temperatură de aproximativ 80 0 C (temperatură efectivă).<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Cercetările s-au desfăşurat pe parcursul a trei ani (2003, 2005, 2006) în câmpul<br />
experimental al Centrului de Testare a Soiurilor Târgovişte.<br />
Materialul experimentat a fost reprezentat de zece hibrizi de porumb aparţinând<br />
la două clase de precocitate. Primii cinci hibrizi, respectiv Olt, Olimp, Campion, Milcov<br />
şi RF 376 aparţin grupei de hibrizi semitardivi şi sunt creaţi de ICDA Fundulea. Ceilalţi<br />
cinci hibrizi aparţin grupei de precocitate semitimpurii şi sunt hibrizi creaţi de SCDA<br />
Turda.<br />
Urmărirea răsăririi porumbului s-a realizat imediat după semănatul culturii<br />
experimentale, notându-se din două în două zile procentul de plante răsărite. Pentru<br />
analiza regimului termic din zonă am folosit datele înregistrate la staţiunea<br />
meteorologică Târgovişte. Suma de unităţi termice utile s-a determinat după metoda<br />
standard:<br />
Nr<br />
crt<br />
T + t<br />
2 −<br />
∑UTU = 10 unde,<br />
T, t = temperatura maximă şi minimă zilnică ( 0 C),<br />
∑UTU = sumă de unităţi termice utile,<br />
Dacă (T+t)/2 < 10 atunci ∑UTU = 0.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Rezultatele experimentale obţinute se regăsesc în tabelele 1-4.<br />
Tabelul 1<br />
Cerinţe termice pentru răsărire ale hibrizilor de porumb cercetaţi (anul 2003)<br />
Hibrizi<br />
Nr zile<br />
semă<br />
natîncolţi<br />
re<br />
Tempera<br />
tura<br />
medie a<br />
perioadei<br />
( 0 C)<br />
20<br />
∑UTU<br />
pentru<br />
încolţire<br />
( 0 C)<br />
Nr zile<br />
semăna<br />
t<br />
răsărire<br />
complet<br />
ă<br />
Tempera<br />
tura<br />
medie a<br />
perioadei<br />
( 0 C)<br />
∑UTU<br />
pentru<br />
perioada<br />
semănatrăsărire<br />
completă<br />
( 0 C)<br />
1 Olt 5 17,4 36,9 12 18,5 93,4<br />
2 Olimp 5 17,4 36,9 12 18,5 83,4<br />
3 Campion 5 17,4 36,9 13 17,9 100,7<br />
4 Milcov 5 17,4 36,9 12 18,5 93,4<br />
5 F 376 5 17,4 36,9 12 18,5 93,4<br />
6 Media grupei 5 17,4 36,9 12,2 18,3 92,8<br />
7 Turda 165 3 19,4 28,2 11 18,2 82,3<br />
8<br />
Turda Mold<br />
188<br />
3 19,4 28,2 10 18,1 73,2<br />
9 Turda Super 3 19,4 28,2 10 18,1 73,2<br />
10 Turda 201 3 19,4 28,2 10 18,1 73,2<br />
11 Turda Favorit 3 19,4 28,2 9 18,1 73,2<br />
12 Media grupei 3 19,4 28,2 10 18,1 75,0
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Datele prezentate în tabelul 1 arată că la temperatura medie a perioadei de<br />
17,4 0 C procesul de încolţire a durat 5 zile la hibrizii Fundulea. La temperatura de<br />
19,4 0 C hibrizii Turda au încolţit în trei zile, deci, temperaturile mai mari grăbesc<br />
încolţirea porumbului. Diferenţa între cele două grupe de precocitate în ceea ce<br />
priveşte cerinţele de căldură pentru încolţirea seminţelor a fost în anul 2003 de<br />
8,7 0 C în plus la hibrizii Fundulea (sumă de temperaturi efective).<br />
Hibrizii Fundulea parcurg perioada semănat - răsărire completă într-un<br />
interval de 12-13 zile; în această perioadă temperatura medie a fost cuprinsă între<br />
17,9 – 18,5 0 C.<br />
Suma de temperaturi efective (>10 0 C) necesare procesului de răsărire la<br />
hibrizii Fundulea în anul 2003 a fost cuprinsă între 83,4 şi 100,7 0 C în funcţie de<br />
hibridul experimentat.<br />
La hibrizii aparţinând grupei Turda, în anul 2003, procesul de germinare a<br />
seminţelor a durat 3 zile, temperatura medie a perioadei fiind de 19,4 0 C. Suma de<br />
temperaturi efective necesare hibrizilor Turda pentru acest interval a fost de<br />
28,2 0 C.<br />
Perioada semănat – răsărire completă a durat 9 – 11 zile, respectiv 9 zile la<br />
hibridul Turda Favorit şi 11 zile la hibridul Turda 165. Temperatura medie a<br />
perioadei a fost cuprinsă între 18,1 şi 18,2 0 C.<br />
Cerinţele termice pentru perioada semănat – răsărire completă la hibrizii<br />
Turda în anul 2003 au fost cuprinse între 73,2 şi 82,3 0 C (sumă de temperaturi<br />
efective > 10 0 C ), media fiind de 75 0 C.<br />
Diferenţa între cele două grupe de hibrizi în ceea ce priveşte cerinţele<br />
termice pentru răsărirea completă a plantelor a fost de 17,8 0 C (sumă de unităţi<br />
termice utile).<br />
Nr<br />
crt<br />
Tabelul 2<br />
Cerinţe termice pentru răsărire ale hibrizilor de porumb cercetaţi (anul 2005)<br />
Hibrizi<br />
Nr zile<br />
semănatîncolţire<br />
Temperatur<br />
a medie a<br />
perioadei<br />
( 0 C<br />
∑UTU<br />
pentru<br />
încolţire<br />
( 0 C)<br />
Nr zile<br />
semănat<br />
răsărire<br />
completă<br />
Temperat<br />
ura medie<br />
a<br />
perioadei<br />
( 0 C<br />
∑UTU<br />
pentru<br />
perioada<br />
semănatrăsărire<br />
completă<br />
( 0 C)<br />
1 Olt 7 14,5 32,1 15 17,1 106,7<br />
2 Olimp 7 14,5 32,1 15 17,1 106,7<br />
3 Campion 7 14,5 32,1 15 17,1 106,7<br />
4 Milcov 7 14,5 32,1 13 16,5 84,7<br />
5 F 376 7 14,5 32,1 13 16,5 95,0<br />
6 Media grupei 7 14,5 32,1 14,2 16,8 99,9<br />
7 Turda 165 7 14,5 32,1 13 16,5 85,3<br />
8 Turda Mold 188 7 14,5 32,1 13 16,5 85,3<br />
9 Turda Super 7 14,5 32,1 13 16,5 95,0<br />
10 Turda 201 7 14,5 32,1 13 16,5 85,3<br />
11 Turda Favorit 7 14,5 32,1 13 16,5 85,3<br />
12 Media grupei 7 14,5 32,1 13 16,5 87,2<br />
21
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
În anul 2005 (tabelul 2) procesul de încolţire a seminţelor a durat 7 zile la<br />
toţi hibrizii experimentaţi (Fundulea şi Turda), temperatura medie a acestui interval<br />
fiind de 14,5 0 C. Cantitatea de căldură exprimată prin suma unităţilor termice utile<br />
necesară pentru încolţire a fost de 32,1 0 C la ambele grupe de hibrizi.<br />
Pentru parcurgerea perioadei semănat – răsărire completă hibrizii Fundulea<br />
au necesitat între 13 şi 15 zile, temperatura medie a acestui interval fiind cuprinsă<br />
între 16,5 şi 17,1 0 C.<br />
Suma de unităţi termice utile necesară hibrizilor Fundulea pentru întreaga<br />
perioadă semănat – răsărire completă a fost cuprinsă între 84,7 şi 106,7 0 C, aceasta<br />
fiind diferită în funcţie de hibrid, media grupei fiind de 99,9 0 C (sumă de<br />
temperaturi efective).<br />
Hibrizii Turda şi-au încheiat procesul de răsărire la 13 zile de la data<br />
semănatului la o temperatură medie a intervalului de 16,5 0 C. Pentru desăvârşirea<br />
acestui proces hibrizii Turda au solicitat o cantitate de căldură cuprinsă între 85,3 şi<br />
95 0 C, media grupei fiind de 87,2 0 C.<br />
Grupa de hibrizi Fundulea a necesitat o cantitate de căldură mai mare pentru<br />
răsărire decât grupa de hibrizi Turda cu 12,7 0 C (sumă de temperaturi efective).<br />
Nr crt<br />
Tabelul 3<br />
Cerinţe termice pentru răsărire ale hibrizilor de porumb cercetaţi (anul 2006)<br />
Hibrizi<br />
Nr zile<br />
semănatîncolţire<br />
Temperatur<br />
a medie a<br />
perioadei<br />
( 0 C<br />
∑UTU<br />
pentru<br />
încolţire<br />
( 0 C)<br />
Nr zile<br />
semănat<br />
răsărire<br />
completă<br />
Temperatura<br />
medie a<br />
perioadei ( 0 C<br />
∑UTU<br />
pentru<br />
perioada<br />
semănatrăsărire<br />
completă<br />
( 0 C)<br />
1 Olt 12 13,5 46,2 18 15,0 104,6<br />
2 Olimp 10 13,1 34,9 18 15,0 104,6<br />
3 Campion 10 13,1 34,9 18 15,0 91,5<br />
4 Milcov 10 13,1 34,9 16 14,3 80,1<br />
5 F 376 10 13,1 34,9 18 15,0 91,5<br />
6 Media grupei 10,4 13,1 37,1 17,6 14,9 94,4<br />
7 Turda 165 10 13,1 34,9 16 14,3 80,1<br />
8 Turda Mold 188 10 13,1 34,9 16 14,3 70,0<br />
9 Turda Super 10 13,1 34,9 16 14,3 80,1<br />
10 Turda 201 10 13,1 34,9 18 15,0 91,5<br />
11 Turda Favorit 10 13,1 34,9 16 14,3 80,1<br />
12 Media grupei 10 13,1 34,9 16,4 14,4 80,3<br />
Din tabelul 3 rezultă că în anul 2006 hibrizii Fundulea au încolţit într-o<br />
perioadă de 10-12 zile, perioadă cu temperaturi medii cuprinse între 13,1 şi 13,5 0 C.<br />
Pentru desăvârşirea acestei perioade au fost necesare 34,9 – 46,2 0 C (sumă de<br />
temperaturi efective), cu o medie a grupei de 37,1 0 C.<br />
Numărul de zile de la semănat la răsărirea completă a plantelor a fost de 16 –<br />
18 în funcţie de hibrid şi în funcţie de temperatura medie a perioadei. În acest<br />
interval s-au acumulat 80,1 – 104,6 0 C (temperaturi efective), cu media de 94,4 0 C.<br />
22
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Hibrizii Turda au avut nevoie pentru încolţirea seminţelor de 10 zile (tabelul<br />
3) şi de o sumă a temperaturilor efective de 34,9 0 C. În acest interval temperatura<br />
medie a fost de 13,1 0 C.<br />
Hibrizii Turda au parcurs perioada de la semănat la răsărirea completă în 14<br />
zile cu o sumă a temperaturilor efective de 70,0 – 91,5 0 C, media grupei fiind de<br />
80,3 0 C (sumă de temperaturi efective).<br />
Diferenţa între cele două grupe de hibrizi în ceea ce priveşte cantitatea de<br />
căldură necesară pentru parcurgere perioadei semănat – răsărire completă a fost de<br />
14,1 0 C (sumă de temperaturi efective).<br />
Nr crt<br />
Tabelul 4<br />
Cerinţe termice pentru răsărire ale hibrizilor experimentaţi (media anilor)<br />
Hibrizi<br />
Numărul de zile de la<br />
semănat la răsărit<br />
complet (media anilor)<br />
∑UTU pentru perioada<br />
semănat-răsărire<br />
completă ( 0 C) – media<br />
anilor<br />
1 Olt 14,0 101,5<br />
2 Olimp 14,0 101,5<br />
3 Campion 14,3 99,6<br />
4 Milcov 12,6 86,0<br />
5 F 376 13,3 93,3<br />
6 Media grupei 13,6 96,3<br />
7 Turda 165 11,6 82,5<br />
8 Turda Mold 188 12,0 76,1<br />
9 Turda Super 12,0 82,7<br />
10 Turda 201 12,6 83,3<br />
11 Turda Favorit 12,0 79,5<br />
12 Media grupei 12,0 80,8<br />
Din tabelul 4 se observă că suma de grade utile pentru răsărire a fost, în<br />
medie pe grupe de hibrizi cuprinsă între 80,8 şi 96,3 0 C.<br />
Hibrizii creaţi la Fundulea au necesitat o cantitate medie mai mare de<br />
căldură pentru răsărire decât cei creaţi la Turda.<br />
Se mai remarcă faptul că şi structura bobului influenţează răsărirea. Astfel,<br />
plantele cu bob indentat (Fundulea) au necesitat o cantitate mai mare de căldură<br />
pentru a putea răsări faţă de plantele care fac parte din convarietatea aorista<br />
(Turda).<br />
Pentru parcurgerea perioadei de la semănat la răsărire, porumbul are nevoie<br />
de o sumă constantă de temperatură efectivă menţionată în literatura de specialitate<br />
în jurul valorii de 80 0 C. După datele experimentale obţinute de noi în cei trei ani,<br />
întreaga perioadă de la semănat la răsărire durează 11 – 14 zile, în medie, iar suma<br />
de temperaturi efective necesară desăvârşirii acestei etape din ciclul biologic al<br />
porumbului este, în medie, cuprinsă între 80 şi 95 0 C.<br />
Suma de temperatură efectivă acumulată are valori relativ apropiate în cei<br />
trei ani de experimentare, dar aceasta se acumulează într-un număr diferit de zile de<br />
la un an la altul sau de la un hibrid la altul.<br />
23
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
CONCLUZII<br />
Durata în zile, a perioadei de la semănat la răsărire, este strâns legată de<br />
factorul termic. La o temperatură medie a perioadei de 17,4 – 19,4 0 C porumbul<br />
răsare în 10 – 12 zile. La o temperatură medie de 14,5 0 C, desăvârşirea acestei<br />
perioade are loc în 13 – 15 zile, iar la o temperatură medie de 13,1 0 C perioada de la<br />
semănat la răsărit este prelungită la 16 – 18 zile.<br />
Eficiente pentru creşterea plantelor de porumb în perioada de la semănat la<br />
răsărire sunt temperaturile mai mari de 8 – 10 0 C; la temperaturi mai mici plantele<br />
de porumb nu pot răsări.<br />
Durata perioadei de la semănat la răsărire completă nu este caracterizată de<br />
un număr constant de zile; ea este dependentă de temperatură şi diferă de la un an<br />
la altul şi de la un hibrid la altul.<br />
Suma de temperatură efectivă este cel mai important indice<br />
agrometeorologic pentru perioada semănat – răsărit, el exprimând cerinţele reale<br />
ale plantelor de porumb faţă de factorul termic în această perioadă.<br />
Suma de temperatură efectivă de care au avut nevoie hibrizii Fundulea<br />
pentru a-şi desăvârşi perioada semănat - răsărire completă a fost de 96,3 0 C iar la<br />
hibrizii Turda 80,2 0 C (diferenţa între grupele de precocitate cercetate fiind de<br />
16,1 0 C).<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Bîlteanu, Gh., 2003 – Fitotehnie, Editura Ceres, vol. 1, Bucureşti, p. 220-300.<br />
2. Cristea, M., Căbulea, I., Sarca, T. şi colab., 2004 – Porumbul studiu monografIc, Editura<br />
Academiei Române, vol. 1, Bucureşti, p. 96-98.<br />
24
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
THE PLANTING TIME AND VEGETATION<br />
INTERRUPTION EFFECTS ON THE POTATO<br />
PLANTING MATERIAL YELD<br />
I. GONTARIU 1<br />
1 Agricultural Research and Development<br />
Station of Suceava<br />
e-mail: gontariu_i @yahoo.com;<br />
telefon (sau fax): 0741055778<br />
The agrotehnological measures which have a major negative impact<br />
on the planting material rated capacity are the following: on the first place is<br />
situated the planting of the potato 30 days later, followed by stems damaging<br />
after 20 days from the warning.<br />
From quantity point of view the later planting and the vegetation<br />
interruption had a negative effect on the planting material rated capacity at<br />
both cultivars (Astral and Rapsodia). The diminishing of the planting<br />
material rated capacity, as a consequence of the vegetation interruption was<br />
significantly amplified when the planting activity was accomplished earlier<br />
both in Suceava and Lucina at the cultivars Rapsodia and Astral.<br />
In comparison with Suceava, in Lucina was registered a significant<br />
grows of the tuber yields used like planting material (13,3 q/ha), representing<br />
a significant increase of the yield with 9%. The quantitative estimation of the<br />
triple interactions (cultivar –planting time - stage of the vegetation<br />
interruption) suggested that the yields diminishing are caused by the later<br />
planting being dependent by the stage of the vegetation interruption too. If in<br />
Suceava those two cultivars reacted in a similar manner, in Lucina the<br />
postpone of the vegetation interruption with 20 days, attenuated the limitative<br />
effect of the planting delay only at the Astral cultivar.<br />
Key word: planting material, planting stage, vegetation interruption<br />
MATERIAL AND METHOD<br />
The experiments on type 2x2x2x2 , in four replications, were placed in field, after<br />
subdivided plots method, (ARDS of Suceava and Experimental Center of Lucina) taking<br />
into consideration the following factors:<br />
■ A factor - the cultivar: a 1 – cultivar Astral (earlier cultivar); a 2 – cultivar<br />
Rapsodia (semi earlier cultivar);<br />
■ B factor – planting time: b 1 – the earlier spring; b 2 – after 30 days;<br />
■ C factor – vegetation interruption period : c 1 – at warning ; c 2 – after 30 days;<br />
■ D factor – biological category: d 1 – basis (SE class) d 2 – basis (E class) - d 3<br />
certified A;<br />
The complex effect of all studied factors was researched and interpreted in all<br />
experimental years, going to clone D (prebasis) taking in the study the planting material<br />
yield at both cultivars.<br />
25
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Fertilization of the potato plots with N:P:K, 100:100:100 kg s.a /ha, in a balanced<br />
rapport, was accomplished.<br />
The tubers were planted semi - mechanically at a distance on 21,5 cm between<br />
tubers and 70 cm between rows, using the fraction on 30-45 mm.<br />
In order to destroy of the potato herbage the first treatment was made<br />
mechanically, at warning – after 70 days from the plant sprouting. The second<br />
treatment was made with Diquat (Reglone forte) 5 l /ha. After three weeks from the<br />
vegetation interruption, the harvesting of the tubers was accomplished.<br />
RESULTS AND DISCUSSIONS<br />
The planting material relative rates, evaluated on basis of the middle data<br />
were dependents, in a biggest manner, on planting time (tab.1). As follow as later<br />
planting with 30 days, the rated capacity was diminished with 32% , that’s mean a<br />
yield diminishing with 56,5q/ha against the early planting.<br />
Table 1<br />
The dependence of the planting material yield (q/ha), by the technological<br />
measures effect<br />
SPECIFICATIONS<br />
Planting<br />
material<br />
(q/ha)<br />
Differences<br />
Significations<br />
Villages<br />
SUCEAVA 140,7 Standard.<br />
Biological<br />
Categories<br />
Cultivars<br />
LUCINA 154,0 13,3 xxx<br />
basis (SE class) 155,5 standard<br />
bază (clasa E) 149,0 - 6,5<br />
Certifiied A 137,7 -17,8 ooo<br />
RAPSODIA 138,6 standard<br />
ASTRAL 156,1 17,5 xxx<br />
Early 175,6 standard<br />
Planting<br />
material AFTER 30 DAYS * 119,1 -56,5 ooo<br />
Vegetation AT WARNING 160,7 standard<br />
interruption AFTER 20 DAYS ** 134,0 -26,7 ooo<br />
DL 5 % = 6,0 q/ha * - at the early planting 1 % = 8,3<br />
0,1 % = 11,5 ** - at warning<br />
The significant decreasing, but more little when the vegetation interruption<br />
was registered after 20 days from warning (17%, that mean 26,7 q/ha). The yield<br />
decreasing with 17,8 q/ha (11%), was registered at the biological category<br />
„Certified A”. This yield decreasing in comparison with obtained yield at the<br />
biological category basis (SE class), is because of meteorological conditions,<br />
taking into consideration that the frequency amplification of the grave viroses was<br />
not so big so that whole yield differences have to attribute them From the other<br />
measures which contributed at the increase of the planting material rated capacity,<br />
the cultivar Astral was on the first place, surpassing the cultivar Rapsodia with 17,5<br />
q/ha, respectively 13 %.<br />
26
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
In comparison with Suceava at Lucina was registered a significant increase<br />
of the tubers yields employable like planting material , with 13,3 q/ha (tab. 1) (the<br />
diameter on 35 – 45 mm), that’s mean a significant increase on 9% (fig. 1).<br />
% Relative yield<br />
After 20 days<br />
At warning<br />
DL 5 % = 4 %<br />
83<br />
Vegetation<br />
100<br />
After 30 days<br />
Early<br />
DL 5 % = 3 %<br />
68<br />
Planting time<br />
100<br />
Astral<br />
Rapsodia<br />
DL 5 % = 4<br />
100<br />
113<br />
Cultivar<br />
Certified A<br />
89<br />
Basis<br />
Basis<br />
DL 5 % = 4 %<br />
96<br />
100<br />
Biological<br />
Lucina<br />
Suceava<br />
DL 5 % = 4 %<br />
100<br />
111<br />
Locality<br />
Figure 1 The influences of the technological measures upon the planting material<br />
relative yields<br />
The most important rated capacity decreasing of the employable tubers in the<br />
both places at both cultivars were registered (tab. 2).<br />
The relative decreasing because of vegetation interruption depended to a certain<br />
extent by the planting time. The below data redolent of limitative effect of the later<br />
vegetation interruption was more significant when planting was realized earlier.<br />
From planting material quantitative aspect point of view when the crop<br />
establishment it accomplished earlier, the vegetation interruption at warning is<br />
more important then the later planting.<br />
27
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Table 2<br />
The planting time effect and the vegetation interruption stage roles upon the<br />
planting material harvest, in the years 2004 - 2006<br />
SPECIFICATION<br />
Planting<br />
Planting Time Vegetation<br />
interruption<br />
Place Cultivar material<br />
(q/ha)<br />
At warning 169,5<br />
Early<br />
After 20days<br />
from warning<br />
Suceava Rapsodia 142,6<br />
At warning 111,2<br />
After 30 days *<br />
After 20 days<br />
from warning<br />
105,5<br />
At warning 189,8<br />
Early<br />
After 20 days<br />
from warning<br />
Suceava Astral 160,2<br />
At warning 128,7<br />
After 30 days After 20 days<br />
from warning<br />
118,1<br />
DL 5 % 8,1<br />
DL 1 % 11,1<br />
DL 0,1 % 15,0<br />
At warning 197,5<br />
Early<br />
After 20 days<br />
from warning<br />
Lucina Rapsodia 156,7<br />
At warning 130,3<br />
After 30 days *<br />
After 20 days<br />
from warning<br />
96,0<br />
At warning 220,1<br />
Early<br />
After 20 days<br />
from warning<br />
Lucina Astral 169,0<br />
At warning 138,2<br />
After 30 days *<br />
After 20 days<br />
from warning<br />
124,7<br />
DL 5 % 6,4<br />
DL 1 % 8,7<br />
DL 0,1 % 11,8<br />
• - from the early planting<br />
The relative expression of these diminutions represent 26 – 37 %, and the<br />
quantitative one, 47,7 – 64,0 q/ha (tab. 3).<br />
The presented data in the table 3, emphasize that the later planting generated<br />
the same quantitative decreasing at both cultivars even if they were cultivated at<br />
Suceava or Lucina. So, in Suceava if both cultivars were later planting the yield<br />
decreased with 47,7 – 51,6 q/ha, and in Lucina the yield decreased with 63,0 –<br />
64,0 q/ha. Concomitantly it observe the similarity of the quantitative reactions of<br />
both cultivars to the later crop establishing (tab. 3).<br />
..<br />
28
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Table 3<br />
The influence of the planting time and the Vegetation interruption upon the<br />
planting material yields<br />
Cultivar Specification<br />
SUCEAVA<br />
LUCINA<br />
q/ha diferences q/ha Diferences<br />
Planting epoch<br />
Rapsodia<br />
Early 156,0 Standard 177,1 Standard<br />
after 30 days 108,3 - 47,7 ooo 113,1 - 64,0 ooo<br />
Astral<br />
Early 174,9 Standard 194,4 Standard<br />
after 30 days 123,3 - 51,6 ooo 131,4 - 63,0 ooo<br />
Vegetation interruption<br />
Rapsodia<br />
At warning 140,3 Standard 163,9 Standard<br />
After 20 days 124,0 - 16,3 ooo 126,3 - 37,6 ooo<br />
Astral<br />
At warning 159,2 Standard 179,1 Standard<br />
After 20 days 139,0 - 20,2 ooo 146,7 - 32,4 ooo<br />
DL 5% 8,1 q 6,4 q<br />
DL 1% 11,1 8,7<br />
DL 0,1% 15,0 11,8<br />
CONCLUSIONS<br />
Between measures which had a major negative impact upon yield planting<br />
material rated capacity on the first place (with 32).<br />
2%) is situated the later planting with 30 days followed by later vegetation<br />
interruption (16,6 %).<br />
The diminishing of the planting material rated capacity as follow of<br />
vegetation interruption was amplified significant when the planting activity was<br />
early accomplished at both places, both Astral cultivar and Rapsodia cultivar.<br />
From quantitative aspect point of view the later planting and vegetation<br />
interruption had negative effect upon rated capacity of both cultivars, the<br />
limitative effects of the later planting (with 30 days) being closely in both places.<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Draica, C., 1995 – Întreruperea vegetaţiei, lucrare esenţială în producerea cartofului<br />
pentru sămânţă, Cartoful în România, vol. 5, nr. 2-3, aprilie-sept., p.34 -36.<br />
2. Ianoşi, I. S., 2002 – Bazele cultivării cartofului pentru consum, Editura Phoenix Braşov,<br />
p. 22.<br />
3. Morar, G., 1999 – Producerea şi înmulţirea cartofului de sămânţă, Editura Risoprint,<br />
Cluj-Napoca<br />
4. Ulrich, G., 1963 – Potato Journal, 6 (4), p. 227-241.<br />
29
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
STUDII PRIVIND ULEIUL EXTRAS DIN SEMINŢE DE<br />
STRUGURI, APARŢINÂND UNOR SOIURI DIFERITE<br />
DE VITIS VINIFERA<br />
Paula Ioana DOROBANŢU 1 , D. BECEANU 1<br />
1 Universitatea de Ştiinţe Agricole şi<br />
Medicină Veterinară, Iaşi<br />
E-mail: dorobantu. paula@yahoo.com<br />
The grape seed oil is a vegetal oil obtained from different varieties of<br />
Vitis vinifera, a product that results from the waste of wine industry. Though<br />
it is known by the europeans from centuries, the grape seed oil was not<br />
produced untill the XX century, mostly because of the low content in oil,<br />
comparative to other oil plants. The most grape seed oil is made in Italy, but<br />
also in France, Spain, Argentina. In our country, the grape seed oil was<br />
made for the first time in 1953, from the seeds of cooperativized sector of<br />
viticultural and from the private persons. The high content in oil matter<br />
justifies the separation of the seeds from the pressed grapes and their using<br />
as row material for the oil seed making. The grape seed oil is obtained either<br />
by pressing operation and the productivity is 4-5% or by extraction with<br />
solvents and the productivity is 8-15%.<br />
Key words: wine industry waste, extraction, antioxidants<br />
Anual la întreprinderile de vinificaţie se acumulează volume importante de<br />
tescovină, din care este posibil să se separe seminţele, pentru uscare şi prelucrarea<br />
lor ulterioară în diferite scopuri. Tescovina reprezintă o resursă valorificată inegal,<br />
prin recuperarea resturilor de zahăr/alcool şi în mod sporadic utilizată la extracţia<br />
de pigmenţi (oenocolorant); oenotanin din seminţe.<br />
În unele ţări dezvoltate, seminţele sunt colectate după condiţionare primară<br />
şi utilizate pentru extracţia de uleiuri şi taninuri.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
S-au colectat (în sepembrie 2007) probe de seminţe, de circa 1 kg, provenind de<br />
la soiuri de viţă de vie albe şi negre, respectiv hibrizi: Fetească neagră, Muscat Ottonel,<br />
Seivillard, Fetească Regală, hib. Fragă, Merlot, Fetească albă, Aligote, Băbească<br />
neagră, din diferite centre viticole: Dealul Bujorului, Bucium, Adamachi Iaşi, SCVV Iaşi.<br />
Prin analizele efectuate, conform standardelor existente, s-au determinat:<br />
umiditatea seminţelor, greutatea seminţelor, conţinutul în ulei, aciditatea uleiului (%<br />
acid oleic).<br />
Determinarea umidităţii şi a conţinutului de materii volatile s-a efectuat prin<br />
procedeul de uscare la etuvă la temperatura de 103°C, până la masă constantă, după<br />
care s-au răcit probele şi s-au cântărit în fiolă, cu o precizie de 0,001g.<br />
Determinarea lipidelor totale în materialul vegetal s-a făcut prin metoda Soxhlet.<br />
Principiul metodei se bazează pe extracţia lipidelor din materialul vegetal cu ajutorul<br />
30
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
solvenţilor organici şi determinate pe cale gravimetrică, după evaporarea extractuli la<br />
sec.<br />
Aparatul Soxhlet este compus din 3 părţi: balonul termorezistent cu şlif,<br />
confecţionat din sticlă Jena sau Pirex; extractorul cu şlifuri la ambele extremităţi şi<br />
dispozitiv de sifonare; refrigerentul care produce scăderea temperaturii, cu reflux,<br />
prevăzut cu bule; extractorul este prevăzut cu două tuburi laterale de sticlă cu Ф = 12<br />
mm.<br />
Extracţia lipidelor s-a realizat cu ajutorul solvenţilor organici în care acestea sunt<br />
solubile: eter de petrol, eter etilic, cloroform, tetraclorură de carbon. În funcţie de<br />
cantitatea şi natura materialului analizat, durata extracţiei durează între 4 şi 12 ore şi se<br />
consideră terminată când un eşantion recoltat din solventul de cartuş, după o<br />
evaporare pe o rondelă de hârtie, nu lasă urme. După extracţia materialului, solventul<br />
din balon (în care se găsesc dizolvate lipidele) se distilă, iar balonul se usucă în<br />
termostat la 60° C până la obţinerea unei tare constante.<br />
Aciditatea liberă a uleiurilor reprezintă procentul de acizi graşi liberi aflaţi în uleiul<br />
de analizat şi se exprimă convenţional în acidul gras cel mai reprezentativ. Pentru<br />
uleiurile obişnuite de soia, floarea soarelui, arahide, dovleac se exprimă în acid oleic;<br />
pentru uleiul de cocos şi de palmist în acid lauric; pentru uleiul de palmier în acid<br />
palmitic, pentru uleiul de ricin in acid ricinoleic; pentru uleiul de rapiţă în acid erucic.<br />
Modul de lucru constă în dizolvarea unei cantităţi de ulei într-un amestec alcool-eter,<br />
după care se titrează cu soluţie de hidroxid de sodiu sau de potasiu, în prezenţa<br />
indicatorului fenoftaleină. Apariţia coloraţiei roz indică faptul că toţi acizii graşi liberi au<br />
fost neutralizaţi.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Materiile prime mai sărace în ulei, cum sunt seminţele de struguri, de<br />
tomate, de dovleac, germenii, nu sunt supuse operaţiei de presare, ci numai<br />
măcinate şi aplatizate în vederea extracţiei cu solvenţi.<br />
Uleiul din seminţe de struguri poate fi obţinut prin 2 procedee tehnologice:<br />
prin metoda de presare sau prin metoda de extracţie. Obişnuit, acest ulei se obţine<br />
prin extracţie cu solvenţi. Extractul obţinut este supus separării în scopul obţinerii<br />
uleiului, care apoi este rafinat.<br />
Seminţele de struguri, înainte de uscarea lor, conţin: apă 30-40 %; tanin 3-<br />
7%; substanţe minerale 1-2 %; ulei 8-10 % ; celuloză 44-57 %, lignină 25-28 %.<br />
Tescovina uscată conţine 40-65 % seminţe care au un conţinut de 12-22 % de ulei.<br />
Compoziţia chimică a seminţelor este redată în (tab. 1), iar compoziţia lor<br />
mecanică, în (tab. 2).<br />
Tabelul 1<br />
Compoziţia chimică a seminţelor<br />
Componente<br />
%<br />
Apă Ulei Proteine<br />
Substanţe<br />
extractive<br />
neazotoase<br />
Celuloză Cenuşă<br />
8-10 10-18 11-13 35-47 21-35 1,5-3<br />
31
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Compoziţia mecanică a strugurilor (după Ampelografia României)<br />
Tabelul 2<br />
Compoziţie Aligote<br />
Fet. Fet. Muscat Băbească Fet.<br />
albă regală Ottonel neagră neagră<br />
Merlot<br />
1 kg struguri conţine<br />
Boabe (g) 963,2 947,3 974,5 966,0 958 971,6 948<br />
Boabe (nr) 681,4 667,0 676,0 574,0 529 596,5 945<br />
Seminţe (g) 39,1 52,7 49,5 42,0 38 28,8 45<br />
Total tescovină<br />
(g)<br />
234 235,4 232,5 223,0 323 224,4 247<br />
100 boabe au<br />
Total greutate 147,1 147,3 169,5 190 215 167,7 140<br />
(g)<br />
Seminţe (g) 6,2 8,2 9,0 9,0 9,0 4,8 6,0<br />
Seminţe (nr) 183 220 160,5 240 168 146 181<br />
100 seminţe au<br />
Greutatea (g) 3,8 3,7 5,1 3,0 5,6 3,6 3,5<br />
Seminţele soiurilor luate în studiu au fost analizate în perioada februariemartie<br />
2008, conţinutul lor în umiditate şi greutatea lor, fiind redate în (tab. 3).<br />
Seminţele se struguri provenite din tescovină fermentată şi distilată au un<br />
conţinut mai redus în ulei, de 6-10%, care prezintă o aciditate liberă foarte mare. În<br />
vederea conservării corespunzătoare şi pentru a preintâmpina alterarea seminţelor<br />
de struguri, care atrage scăderea conţinutului şi calităţii uleiului, se impune ca<br />
acestea să fie uscate după ce au fost separate din tescovină, prin reducerea<br />
umidităţii la cca. 6-7%.<br />
Seminţele soiurilor studiate provenite din tescovină fermentată au un<br />
conţinut mediu de peste 9% ulei, conţinutul cel mai ridicat, aproximativ 12%, s-a<br />
identificat în cazul soiului Băbească neagră (tab. 4). Conţinutul cel mai scăzut de<br />
ulei s-a constatat în cazul hibrizilor Fragă Albă şi Seivillard (8,95%, respectiv<br />
6,1%), valorile obţinute depăşind limita inferioară, precizată în literatura de<br />
specialitate.<br />
Aciditatea uleiului a prezentat valori scăzute, cu excepţia celui provenit din<br />
hibridul Seivillard (aciditate de 3,05% acid oleic), unde s-a identificat şi cel mai<br />
scăzut conţinut în ulei (6,10%).<br />
Se poate constata, de asemeni, că seminţele provenite din soiuri negre au un<br />
conţinut mai ridicat în ulei, comparativ cu cele provenite din soiuri albe.<br />
În seminţele de struguri se găsesc mai ales trigliceridele acizilor stearic,<br />
palmitic şi ale acizilor linoleic, ricinoleic şi foarte puţin linolenic.<br />
Din 100 kg tescovină uscată rezultă 15-25 kg seminţe din care se extrag 1,5-<br />
3,0 litri ulei. Uleiul din seminţe de struguri este bogat în acid linoleic (70-75% în<br />
uleiul de extracţie şi 60-62% în uleiul filtrat). Acidul oleic reprezintă 13-28% din<br />
acizii graşi totali. Uleiul din seminţe de struguri conţine şi tocoferoli α, γ, δ<br />
(vitamina E).<br />
32
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Nr.<br />
crt<br />
Umiditatea şi greutatea seminţelor<br />
Soi U%<br />
100<br />
seminţe (g)<br />
Tabelul 3<br />
Masa<br />
volumetrică<br />
(g/cm 3 )<br />
1<br />
Fetească neagră,<br />
Dealul Bujorului<br />
10,7 2,37 4,0<br />
2<br />
Băbească neagră,<br />
D.Bujor<br />
10,65 2,41 4,2<br />
3 Merlot, Bucium 10,85 2,47 4,2<br />
4<br />
Muscat Ottonel,<br />
Adamachi<br />
9,10 2,50 4,5<br />
5<br />
Fetească albă,<br />
Bucium<br />
9,28 2,67 4,0<br />
6<br />
Fetească Regală,<br />
Ferma Adamachi<br />
10,65 2,72 4,6<br />
7 Aligote, SCPVV, Iaşi 9,57 2,74 4,8<br />
8<br />
Fetească Neagră,<br />
Adamachi<br />
8,29 2,78 4,6<br />
9 Merlot, D. Bujor 10,18 2,93 4,5<br />
10<br />
Seivillard, SCDVV,<br />
Iaşi<br />
10,14 3,46 5,8<br />
11<br />
Hibrid Fragă Albă,<br />
Iaşi<br />
10,47 3,83 6,0<br />
Uleiul extras din seminţele de struguri are o culoare gălbuie, galben brună<br />
sau galben verzuie, este comestibil, având un gust plăcut, asemănător uleiului de<br />
măsline.<br />
Uleiul de seminţe de struguri reprezintă o sursă bogată de antioxidanţi<br />
(vitamina E) şi acizi graşi esenţiali (tab. 5). Dintre acizii graşi esenţiali, absolut<br />
necesari organismului uman, s-a identificat în cantitate foarte mare, în uleiul de<br />
seminţe de struguri, acidul linoleic, care are efecte pozitive asupra sistemului<br />
cardiovascular, circulator, imunitar.<br />
Rolul principal al vitaminei E este acela de antioxidant. Ea previne oxidarea<br />
acizilor graşi nesaturaţi, a fosfolipidelor şi a vitaminei A. De asemeni ajută la<br />
menţinerea stabilităţii membranei celulare şi este esenţială pentru menţinerea în<br />
limite normale a funcţiilor neurologice. Vitamina E este prezentă în toate ţesuturile.<br />
Datorită rolului său antioxidant, cercetătorii au investigat posibilele legături cu<br />
prevenirea cancerului. Bogat in vitamina E, uleiul din seminţe de struguri este<br />
excelent pentru hidratarea pielii.<br />
33
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Nr.<br />
crt<br />
Soi<br />
Conţinutul în ulei şi aciditatea uleiului<br />
Conţinut<br />
în ulei<br />
(%)<br />
Aciditatea<br />
uleiului (%<br />
acid oleic)<br />
Tabelul 4<br />
Indice de<br />
aciditate<br />
mg KOH/g<br />
1<br />
Fetească neagră,<br />
Dealul Bujorului<br />
9,38 1,18 2,36<br />
2<br />
Băbească neagră,<br />
D.Bujor<br />
11,95 0,50 1,0<br />
3 Merlot, Bucium 10,8 0,72 1,44<br />
4<br />
Muscat Ottonel,<br />
Adamachi<br />
9,18 0,72 1,44<br />
5<br />
Fetească albă,<br />
Bucium<br />
9,57 0,85 1,70<br />
6<br />
Fetească Regală,<br />
Adamachi<br />
11,61 1,05 2,10<br />
7 Aligote, SCPVV, Iaşi 9,14 0,83 1,66<br />
8<br />
Fetească Neagră,<br />
Adamachi<br />
10,64 0,83 1,66<br />
9 Merlot, D. Bujor 10,38 0,78 1,56<br />
10<br />
Seivillard, SCDVV,<br />
Iaşi<br />
6,10 3,05 6,10<br />
11<br />
Fragă Albă (hibrid)<br />
Iaşi<br />
8,95 0,88 1,76<br />
Ulei<br />
Polinesaturaţi<br />
68%, din care<br />
linoleic%<br />
Proporţia de acizi graşi şi vitamine<br />
Acizi graşi<br />
Mono<br />
nesaturaţi<br />
%<br />
linoleni<br />
c%<br />
18,3-29,7<br />
Saturaţi<br />
%<br />
βcaroten<br />
mg<br />
Vitamine<br />
Tabelul 5<br />
tocoferolim<br />
g<br />
Struguri 67 0,7<br />
12 0,1-0,5 32<br />
Literatura de specialitate menţionează şi resveratrolul, printre componentele<br />
uleiurilor de seminţe de struguri, compus fenolic cu acţiune anticancerigenă.<br />
Cercetările efectuate au demonstrat efectul pozitiv al uleiului asupra danturii.<br />
S-ar părea că acesta inhibă dezvoltarea bacteriilor din cavitatea bucală, care deţin<br />
un rol important în formarea cariilor dentare.<br />
Uleiul din seminţe de struguri este rezistent la temperaturi ridicate (224ºC) şi<br />
la termodegradare, ceea ce il face perfect pentru prăjire. Se foloseşte, de asemeni,<br />
la prepararea sosurilor şi a salatelor.<br />
34
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
CONCLUZII<br />
Conţinutul de substanţe uleioase din seminţele de struguri justifică practica<br />
separării lor din boştină şi folosirea lor ca materie primă în vederea obţinerii<br />
uleiului din seminţe.<br />
Seminţele provenite din soiuri negre au un conţinut mai ridicat în ulei,<br />
comparativ cu cele provenite din soiuri albe.<br />
Seminţele soiurilor studiate au un conţinut mediu de peste 9% ulei, iar<br />
conţinutul cel mai ridicat, aproximativ 12%, s-a identificat în cazul soiurilor:<br />
Băbească neagră, Fetească regală.<br />
Pentru obţinerea unui conţinut ridicat în ulei (peste 10%), cu aciditate liberă<br />
scăzută, seminţele se struguri trebuiesc separate din tescovină, înainte ca aceasta să<br />
fermenteze, şi apoi trebuiesc uscate prin reducerea umidităţii la cca. 6-7%.<br />
Uleiul de seminţe de struguri reprezintă o sursă bogată de antioxidanţi<br />
(vitamina E) şi acizi graşi esenţiali, absolut necesari organismului uman.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Banu, C., 2007 - Calitatea şi analiza senzorială a produselor alimentare, Ed. Agir,<br />
Bucureşti.<br />
2. Dorobanţu, P., Beceanu, D., 2007 - Uleiuri vegetale mai puţin utilizate în alimentaţie, Lucr.<br />
Ştiinţifice U.Ş.A.M.V., Seria Agricultură, vol.50, Iaşi.<br />
3. Dorobanţu, P., Beceanu, D., 2007 - Importanţa alimentară şi dietetică a uleiurilor<br />
vegetale, Lucr. Ştiinţifice U.Ş.A.M.V., Seria Agricultură, vol.50, Iaşi.<br />
4. Dorobanţu, P., Beceanu, D., 2008 - Studies Concerning the Quality of Some Walnut Oils<br />
and Grapeseed Oils Commercialized in Iasi, Lucr. Ştiinţifice U.Ş.A.M.V., Seria<br />
Horticultură, vol.51, Bucureşti.<br />
5. Dorobanţu, P., Beceanu, D., 2008 - Preliminary Data and Analytical Tests of Some Food<br />
Oils From the Commercial Network of Town Iaşi, Lucr. Ştiinţifice U.Ş.A.M.V., Seria<br />
Horticultură, vol.51, Iaşi.<br />
6. Dumitru, C., 1980 - Metode de tehnici şi control ale produselor alimentare şi alimentaţie<br />
publică, Ed. Ceres, Bucureşti.<br />
7. Kinsella, I., 1984 - Grape seed oil: a rich source og linoleic acid, Food technology.<br />
8. Liangli, Yu, 2006 - Value Adding Factors in Cold Pressed Edible Seed Oils and Flours.<br />
9. Stoll, Andrew, L., 2005 - Factorul omega 3, Elena Francisc Publishing.<br />
10. Urîtu, D., 2007 - Elaborarea tehnologiilor de prelucrare complexă a seminţelor de<br />
struguri Teză de doctorat, Chişinău.<br />
11. SR EN ISO 10539<br />
12. STAS 145/20-88<br />
13. STAS 145/67<br />
14. SR EN ISO 662<br />
15. http://en.wikipedia.org/wiki/Grapeseed_oil<br />
35
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
INFLUENŢA SOIURILOR DE TRIFOI ROŞU ŞI A<br />
SISTEMELOR DE CULTURĂ ASUPRA COMPOZIŢIEI<br />
FLORISTICE<br />
Iulia NIŢU 1 , Loredana FRĂSIN 1<br />
1<br />
Universitatea Valahia Târgovişte<br />
iulianituro@yahoo.com<br />
To obtaine a big and quality production, we analised the behaviour of<br />
different species and varieties of perennial graminaceae and leguminous,<br />
wich was cultivate in mixture crop.<br />
The competition problem between perennial graminaceae and leguminous is<br />
frequently studied and the dates obtained are very important to estabilish the<br />
mixtures, in a some way that the components of the mixture do not be into a<br />
competition process and to be into a normal growing process.<br />
Through culture composition analyse, we obtain very important<br />
informations aboute the behaviour of the species and varieties cultivated in a<br />
mixture crop.<br />
Key words: Red clover, culture composition, variant<br />
Atât în sezonul de iarnă, cât şi de vară, leguminoasele reprezintă sursa<br />
importantă de substanţe nutritive pentru animale. Trifoiul roşu pentru furaj se<br />
foloseşte în alimentaţia animalelor sub formă de masă verde, fân, făină de fân,<br />
nutreţ murat şi pastă albuminovitaminică [5], astfel se înscrie în seria celor mai<br />
bune plante furajere.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Pentru realizarea obiectivelor propuse activitatea de cercetare în câmp s-a<br />
efectuat în cadrul unei experienţe staţionare, de lungă durată, bifactorială, cu<br />
următoarele graduări:<br />
Factorul A: - soiurile de Trifolium pratense L.:<br />
a 1 – ROXANA<br />
a 2 – SELECT<br />
a 3 –DACIA - TETRA<br />
a 4 –FLORA<br />
Factorul B: - sistemul de cultură:<br />
b 1 – cultură pură<br />
b 2 – amestec cu Dactylis glomerata 30% (soiul OVIDIU)<br />
b 3 – amestec cu Lolium multiflorum 30% (soiul IULIA)<br />
Experienţa a fost montată după metoda parcelelor subdivizate.<br />
36
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
În vederea obţinerii unor producţii cât mai mari şi de bună calitate s-a<br />
analizat modul în care se comportă, cultivate în amestec, diferitele specii şi soiuri<br />
de graminee şi leguminoase perene.<br />
Problema competiţiei dintre graminee şi leguminoasele perene este frecvent<br />
abordată în cercetarea ştiinţifică, iar datele obţinute sunt deosebit de utile la<br />
stabilirea amestecurilor, în aşa fel încât speciile componente ale unui amestec să nu<br />
se concureze, ci să se dezvolte normal.<br />
Prin analiza compoziţiei floristice se scoate în evidenţă modul în care se<br />
comportă speciile cultivate împreună, capacitatea lor de cooperare.<br />
În acest scop la înfiinţarea câmpului experimental s-a ţinut cont şi de acest<br />
aspect, sistemul de cultură (Trifolium pratense în amestec cu Dactylis glomerata şi<br />
Lolium multiflorum) respectând datele cercetării ştiinţifice de până acum.<br />
Astfel au fost executate analize botanice pe coase, la toate variantele<br />
experimentale, datele fiind trecute în tabelul 1 pentru anul 2003, în tabelul 2<br />
pentru anul 2004, iar cele din anul 2005 în tabelul 3.<br />
Tabelul 1<br />
Compoziţia floristică (%) – anul 2003<br />
Nr.<br />
VARIANTA Coasa I Coasa II<br />
var Soi Cultură în amestec Gr Lg D Gr Lg D<br />
1 - - 94 6 - 96 4<br />
2 ROXANA Dactylis glomerata 24 70 6 34 64 2<br />
3<br />
Lolium multiflorum 14 79 7 27 70 3<br />
4 - - 93 7 - 96 4<br />
5 SELECT<br />
Dactylis glomerata 24 73 3 36 62 2<br />
6<br />
Lolium multiflorum 12 78 10 29 69 2<br />
7 - - 97 3 - 99 1,5<br />
8 DACIA-TETRA Dactylis glomerata 15 81 4 23 76 1<br />
9<br />
Lolium multiflorum 10 83 7 1 79 2<br />
10 - - 96 4 - 98 2<br />
11 FLORA<br />
Dactylis glomerata 26 77 2 25 74 1<br />
12<br />
Lolium multiflorum 12 80 8 23 76 1<br />
Din tabelul de mai sus se observă că, în primul an de experimentare, trifoiul<br />
roşu a înregistrat un procent de participare semnificativ atât la prima coasă, cât şi la<br />
următoarea. La variantele în care trifoiul roşu s-a cultivat în cultură pură (V 1 , V 4 ,<br />
V 7 , V 10 ) participarea trifoiului roşu a fost de 93-99%, valorile maxime, pentru<br />
fiecare soi în parte, înregistrându-se la coasa II. La variantele în care trifoiul roşu s-<br />
a cultivat în amestec cu Dactylis glomerata (V 2 , V 5 , V 8 , V 11 ), trifoiul roşu a avut un<br />
procent de participare mai scăzut (62-81%), decât la variantele în care s-a cultivat<br />
în amestec cu Lolium multiflorum (V 3 , V 6 , V 9 , V 12 ) (69-83%).<br />
Procentul de participare al trifoiului roşu, atât la prima cât şi la a doua coasă,<br />
a înregistrat valori maxime la soiul Dacia –Tetra (V 7 -V 9 ), iar valorile minime la<br />
soiul Select (V 4 -V 6 ).<br />
37
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
După cum era de aşteptat, gramineele perene utilizate au avut un procent de<br />
participare mai scăzut decât trifoiul roşu. Astfel, Dactylis glomerata a avut o<br />
participare mai mare în covorul vegetal (15-36%) decât Lolium multiflorum (10-<br />
29%).<br />
La soiul Dacia –Tetra (V 8 , V 9 ) se observă o participare mai mică a<br />
gramineelor perene, dar şi a speciilor ”diverse”, ceea ce evidenţiază<br />
compatibilitatea speciilor folosite la alcătuirea amestecurilor şi comportarea bună a<br />
acestora, în condiţiile solului brun luvic din Câmpia Târgoviştei.<br />
Analize botanice pe coase, la toate variantele experimentale, au fost<br />
executate şi în anul 2004 (tabelul 2).<br />
Tabelul 2<br />
Nr VARIANTA<br />
Compoziţia floristică (%) – anul 2004<br />
Anul 2004<br />
Coasa I Coasa II Coasa III<br />
Soi Cultură în amestec Gr Lg D Gr Lg D Gr Lg D<br />
1 - - 88 12 - 86 14 - 83 17<br />
2 Dactylis glomerata 30 63 7 28 63 9 40 54 6<br />
ROX<br />
ANA<br />
3 Lolium multiflorum 10 73 17 12 85 3 12 77 11<br />
4 - - 88 12 - 88 12 - 86 14<br />
5 Dactylis glomerata 27 68 5 32 62 6 38 58 4<br />
6 Lolium multiflorum 8 77 15 7 83 10 6 81 13<br />
7 - - 96 4 - 95 5 - 95 5<br />
8 Dactylis glomerata 23 74 3 30 68 2 21 74 5<br />
9 Lolium multiflorum 8 78 14 7 77 16 5 84 11<br />
10 - - 96 4 - 93 7 - 92 8<br />
11 Dactylis glomerata 28 70 2 30 67 3 20 75 5<br />
12 Lolium multiflorum 10 74 16 12 74 14 5 82 13<br />
SEL<br />
ECT<br />
DAC<br />
IA-<br />
TET<br />
RA<br />
FLO<br />
RA<br />
Din tabelul de mai sus se poate observa că cele patru soiuri de trifoi roşu<br />
studiate au avut o participare foarte bună în compoziţia floristică şi în anul al doilea<br />
de experimentare. În cultură pură, participarea trifoiului roşu în compoziţia<br />
floristică a fost de 83-88% la soiul Roxana, 86-88% la soiul Select, 95-96% la soiul<br />
Dacia –Tetra, 92-96% la soiul Flora. Aceste valori sunt apropiate celor înregistrate<br />
în primul an de experimentare, ceea ce evidenţiază perenitatea lor foarte bună. La<br />
toate soiurile de trifoi roşu, cultivate în cultură pură, se poate observa participarea<br />
cea mai bună în compoziţia floristică la coasa I.<br />
La variantele în care trifoiul roşu s-a cultivat în amestec cu Dactylis<br />
glomerata (V 2 ,V 5 , V 8 , V 11 ), participarea trifoiului roşu în compoziţia floristică a<br />
înregistrat valori mai mici (54-63% la soiul Roxana, 58-68% la soiul Select, 68-<br />
74% la soiul Dacia – Tetra, 67-75 % la soiul Flora), comparativ cu variantele în<br />
care trifoiul roşu s-a cultivat în amestec cu Lolium multiflorum (V 3 , V 6 , V 9 , V 12 )<br />
(73-85% la soiul Roxana, 77-83 la soiul Select, 77-84 % la soiul Dacia – Tetra, 74-<br />
82% la soiul Flora).<br />
În al doilea an de experimentare, se poate constata o îmbunătăţire a<br />
compoziţiei floristice cu Dactylis glomerata (28-40% la soiul Roxana, 27-38% la<br />
soiul Select, 21-30% la soiul Dacia – Tetra, 20-30% la soiul Flora) comparativ cu<br />
38
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
variantele în care trifoiul roşu s-a semănat în amestec cu Lolium multiflorum (10-<br />
12% la soiul Roxana, 6-8% la soiul Select, 5-8% la soiul Dacia – Tetra, 5-12% la<br />
soiul Flora).<br />
Speciile “diverse” s-au înmulţit destul de mult la variantele în care trifoiul<br />
roşu s-a cultivat în amestec cu Lolium multiflorum (11-17% la soiul Roxana, 10-<br />
15% la soiul Select, 11-16% la soiul Dacia – Tetra, 13-16% la soiul Flora),<br />
comparativ cu variantele în care trifoiul roşu s-a cultivat în amestec cu Dactylis<br />
glomerata (6-9% la soiul Roxana, 4-6% la soiul Select, 2-5% la soiul Dacia –<br />
Tetra, 2-5% la soiul Flora). Din aceste rezultate se poate observă combinaţia foarte<br />
reuşită dintre trifoiul roşu şi Dactylis glomerata. Dimpotrivă, un procent mai mare,<br />
decât în anul precedent, s-a înregistrat la specii “diverse” ceea ce reflectă o anumită<br />
înrăutăţire a compoziţiei floristice la aceste variante.<br />
Cele patru soiuri de trifoi roşu au avut o participare foarte bună în<br />
compoziţia floristică şi în anul al treilea de experimentare (tabelul 3), ceea ce<br />
scoate în evidenţă perenitatea lor foarte bună.<br />
Tabelul 3<br />
Compoziţia floristică (%) – anul 2005<br />
Nr. Varianta<br />
Anul 2005<br />
var<br />
Coasa I Coasa II Coasa III Coasa IV<br />
Soi Cultură în<br />
amestec<br />
Gr Lg D Gr Lg D Gr Lg D Gr Lg D<br />
1 - - 84 6 - 82 8 - 80 10 - 75 5<br />
2 Dactylis<br />
glomerata<br />
42 52 6 40 52 8 37 51 12 35 47 18<br />
3<br />
Specii diverse 1 77 13 - 75 17 - 74 20 - 72 24<br />
ROXANA<br />
4 - - 86 14 - 83 7 - 80 10 - 76 24<br />
5 Dactylis<br />
glomerata<br />
37 57 6 36 56 8 34 54 12 31 53 16<br />
6 Specii diverse 1 81 15 - 80 16 - 77 21 - 76 23<br />
7 - - 2 8 - 91 9 - 89 11 - 87 13<br />
8 Dactylis<br />
glomerata<br />
20 73 7 19 71 10 17 69 14 15 69 16<br />
9 Specii diverse - 81 15 - 81 15 - 80 17 - 78 21<br />
10 - - 90 10 - 88 2 - 86 4 - 83 7<br />
11 Dactylis<br />
glomerata<br />
18 73 9 16 70 14 14 68 18 11 66 23<br />
12 Specii diverse - 81 16 - 80 16 - 78 20 - 76 23<br />
SELECT<br />
DACIA-<br />
TETRA<br />
FLORA<br />
Perenitatea foarte bună a celor 4 soiuri de trifoi roşu studiate reiese din<br />
participarea foarte bună a lor în compoziţia floristică.<br />
În anul 2005, participarea cea mai bună în compoziţia floristică s-a remarcat<br />
la coasa I la toate soiurile de trifoi roşu, procentul lor de participare scăzând de la<br />
coasa I la coasa IV. În cadrul aceluiaşi soi, participarea cea mai mare a trifoiului<br />
roşu s-a înregistrat la variantele în care trifoiul roşu s-a cultivat în cultură pură, iar<br />
cele mai mici valori se observă la variantele în care trifoiul roşu s-a cultivat în<br />
amestec cu Dactylis glomerata.<br />
39
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Participarea speciilor”diverse” în compoziţia floristică a fost foarte mică,<br />
mai ales la variantele în care Trifolium pratense s-a cultivat împreună cu Dactylis<br />
glomerata (V 2 , V 5 , V 8 , V 11 ). Un procent mai mare al speciilor “diverse” s-a<br />
înregistrat la variantele cu Lolium multiflorum (V 3 , V 6 , V 9 , V 12 ), în primii ani de<br />
cultură. În anul 2005 specia Lolium multiflorum a dispărut complet din cultură,<br />
locul lui fiind luat de specii ,, diverse ,, , ceea ce este absolut normal.<br />
CONCLUZII<br />
Specia Dactylis glomerata s-a menţinut în limite acceptabile, în toate<br />
combinaţiile şi în toţi anii. Aceasta reflectă de fapt combinaţia foarte reuşită dintre<br />
cele două specii (Trifolium pratense şi Dactylis glomerata).<br />
Soiurile de Trifolium pratense luate în studiu au avut o participare foarte<br />
bună în compoziţia floristică, atât în anul al doilea, cât şi în anul al treilea de<br />
cultură, după cum urmează:<br />
în cultură pură - 96 % în anul 2003, 90% în anul 2004 şi 84,5% în anul<br />
2005;<br />
- în amestec cu Dactylis glomerata - 72 % în anul 2003, 66% în anul 2004 şi<br />
61% % în 2005;<br />
- în amestec cu Lolium multiflorum -77 % în anul 2003, 79% în anul 2004 şi<br />
78% în anul 2005.<br />
Aceste date arată că soiurile studiate pot constitui pajişti temporare bine<br />
echilibrate din punct de vedere al compoziţiei floristice, prin urmare pajişti ce pot<br />
să dea un furaj de bună calitate.<br />
Speciile “diverse” s-au înmulţit destul de mult la variantele cu Lolium<br />
multiflorum, la toate soiurile, în toţi anii.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Anghel Gh., Bărbulescu C. s.a., 1967 – Cultura pajiştilor, Editura Agro – Silvică,<br />
Bucureşti.<br />
2. Bărbulescu C., 1967 – Producerea şi păstrarea furajelor, Editura Didactică şi Pedagogică,<br />
Bucureşti,;<br />
3. Bărbulescu C., Motcă Gh., 1983– Păşunile munţilor înalţi, Editura Ceres, Bucureşti,;<br />
4. Bărbulescu C., Puia I., Motcă Gh., Moisuc Al., 1991– Cultura pajiştilor şi a plantelor<br />
furajere, Editura Didactică şi Pedagogică Bucureşti;<br />
5.Ionel A., 2003 - Cultura pajiştilor şi a plantelor furajere, Editura A΄92, Iaşi.<br />
40
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
CARACTERIZAREA UNOR MATERII PRIME<br />
ENERGETICE SPECIFICE PENTRU ROMÂNIA,<br />
DESTINATE PRODUCERII DE BIOETANOL<br />
Mihaela BEGEA 1 , Cornelia CÂMPEANU 1 ,<br />
Gheorghe BÂLDEA 1 , Mariana VLĂDESCU 1 ,<br />
Elena BARON 1 , Liliana BĂLĂUŢĂ 1 ,<br />
Stela MUŞU 1 , Paul BEGEA 1<br />
1<br />
Institutul de Cercetări Alimentare, Bucureşti<br />
e-mail: ela_begea@yahoo.com<br />
Bioethanol, meaning dehidrated etilic alcohol obtained trough<br />
fermentation, it’s an alternative to usual fuels. Production of energy crops,<br />
which in Romania are represented mainly by corn, can have a series of<br />
advantages, such as: - it’s a Romanian specific harvest, usuable on a large<br />
scale and that can be regenerated; - can insure employment in rural media<br />
and additional funds for the local instituions. The term „energy crops”<br />
covers all types of biomass which is cultivated with energetical purposes.<br />
This article presents the results of the tests performed for the main enrgy<br />
crops from Romania, meaning mainly corn. Corn, a cereal with a large<br />
content of starch, is the most profitable raw material which can be used in<br />
the fabrication of bioethanol. The raw materials used were analized from a<br />
chemical and a physical point of view, but also at the level of mycotoxin<br />
content. Based on our experimental studies the conclusion is that the corn, a<br />
cereal with a high starch content, is the most profitable raw material to be<br />
process for bioethanol in Romania. Another advantage of corn in comparison<br />
with wheat and mainly with barley is the hardness of starch, and the low<br />
content in beta-glucans. The results allow to create a data basis for the<br />
characteristics of energy crops in Romania and the study of the influence of<br />
the raw materials quality indicators on the technological process.<br />
Key words: bioethanol, corn, mycotoxins<br />
Principalele materii prime pentru fabricarea bioetanolului sau alcoolului<br />
carburant pot fi clasificate astfel:<br />
• materii prime cerealiere - porumb, sorg, orz, grâu, secară;<br />
• materii prime tuberculi/rădăcini - cartofi, topinambur;<br />
• materii ligno-celulozice şi celulozice;<br />
• subproduse din industria alimentară - subproduse din industria zahărului<br />
(melasa din sfecla şi trestie), zerul (subprodus din industria laptelui) [1].<br />
În UE, principala materie primă pentru producerea bioetanolului este grâul.<br />
În Brazilia, materia primă de bază este melasa din trestie de zahăr, în timp ce în<br />
SUA este porumbul.<br />
41
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Resursele agricole energetice avute în vedere pentru producerea<br />
bioetanolului în România în condiţii de eficienţă economică sunt cereale specifice<br />
zonei, cu preponderenţă porumbul, posibil şi grâul. În ultima perioadă se ia din ce<br />
în ce mai mult în considerare de către potenţialii investitori în fabrici de bioetanol<br />
şi sorgul zaharat şi boabele de sorg.<br />
Începând cu anul 2007 se acordă plăţi directe şi plăţi naţionale directe<br />
complementare pentru culturi energetice destinate producţiei de biocombustibili,<br />
respectiv rapiţă, floarea-soarelui, soia şi porumb şi alte culturi energetice, conform<br />
legislaţiei în vigoare. Actele legislative fac referire la biocombustibili în general, în<br />
aceasta categorie fiind incluşi atât bioetanolul, cât şi biodieselul [3].<br />
Producţia de bioetanol în UE în anul 2007 a crescut în comparaţie cu anul<br />
2006 cu 11%, producţia totală fiind de 1,77 miliarde litri. Primii patru producători<br />
de bioetanol la nivelul UE sunt la ora actuală Franţa, Germania, Spania şi Polonia.<br />
Consumul de bioetanol în 2007 a fost estimat la 2,5 – 2,7 miliarde litri [3]. Nici la<br />
ora actuală România nu este producător de bioetanol.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Materia primă amidonoasă destinată producerii de bioetanol (porumbul) a fost<br />
studiată şi caracterizată din punct de vedere fizico – chimic şi al conţinutului de<br />
micotoxine.<br />
Evaluarea fizico-chimică a porumbului s-a făcut în conformitate cu standardele şi<br />
metodele oficiale recunoscute la nivel naţional şi internaţional.<br />
Probele de porumb luate în studiu au fost analizate din punctul de vedere al<br />
următorilor parametri:<br />
1. Determinarea umidităţii, respectiv a conţinutului de substanţă uscată – prin<br />
uscare în etuvă la temperatura de 105 … 106°C, timp de 3 h ± 5 min;<br />
2. Determinarea azotului total – prin metoda Kjeldahl;<br />
3. Determinarea cenuşii totale – prin metoda gravimetrică, prin care se<br />
determină reziduul mineral;<br />
4. Determinarea grăsimii – metoda Soxhlet;<br />
5. Determinarea celulozei – produsul măcinat, eventual degresat, se tratează<br />
succesiv, la fierbere, cu acid sulfuric şi apoi cu o soluţie de hidroxid de sodiu,<br />
separându-se după fiecare tratament reziduul insolubil, care apoi se usucă şi se<br />
incinerează;<br />
6. Determinarea conţinutului de corpuri străine – metoda se bazează pe<br />
separarea corpurilor straine în componente şi determinarea masei fiecărei<br />
componente;<br />
7. Determinarea conţinutului de amidon – prin metoda Lindner.<br />
Evaluarea conţinutului de micotoxine din porumb s-a realizat utilizând tehnica<br />
ELISA (Enzyme-linked Immunosorbent Assays), folosind un cititor STAT FAX 303<br />
PLUS NEOGEN, cu filtru 650 nm.<br />
Categoriile de micotoxine determinate au fost următoarele:<br />
- aflatoxine totale;<br />
- ochratoxine;<br />
- dezoxinivalenol (DON);<br />
- zearalenona [2].<br />
Precizăm ca aflatoxinele totale insumează valorile pentru patru categorii de<br />
aflatoxine (B 1 + B 2 + G 1 + G 2 ).<br />
42
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Rezultatele analizelor fizico-chimice pentru probele de porumb analizate<br />
sunt prezentate în tabelul 1.<br />
Rezultatele analizelor efectuate pentru determinarea conţinutului de<br />
micotoxine pentru probele de porumb sunt prezentate în tabelul 2.<br />
Tabelul 1<br />
Rezultatele analizelor fizico-chimice pentru probele de porumb analizate<br />
Proba<br />
Umiditate, Proteina, Cenusa Grasime, Celuloza, Amidon,<br />
%<br />
% totala, % %<br />
%<br />
%<br />
1 11.16 9.35 1.93 3.56 2.03 56.14<br />
2 12.21 10.13 2.16 4.12 1.97 57.21<br />
3 13.25 11.04 2.46 3.90 1.79 55.29<br />
4 11.68 8.57 1.86 5.02 2.23 56.31<br />
5 13.82 8.93 3.12 4.91 1.15 54.18<br />
6 11.49 9.14 2.72 3.85 1.87 55.92<br />
7 12.29 9.68 2.37 2.90 2.04 57.25<br />
8 13.07 10.32 3.10 5.02 1.39 56.46<br />
9 13.28 8.79 1.98 4.13 2.23 58.10<br />
10 12.16 9.31 2.63 3.72 2.40 57.92<br />
11 10.57 9.63 2.10 3.68 1.83 55.29<br />
12 14.92 10.03 2.28 4.12 2.41 56.71<br />
13 12.14 8.49 3.11 4.81 2.57 58.12<br />
14 14.04 9.51 1.82 3.89 1.93 56.79<br />
15 13.27 9.62 2.17 2.59 1.28 55.20<br />
16 10.45 8.72 1.95 2.87 1.45 58.02<br />
17 12.91 10.14 2.04 3.18 1.83 57.19<br />
18 11.36 11.02 2.41 3.46 2.04 56.32<br />
19 12.21 10.69 2.73 3.03 1.76 58.22<br />
20 12.57 8.91 1.94 4.21 1.80 57.13<br />
Compozitia chimică medie a probelor de porumb<br />
Porumb 12.44 9.60 2.34 3.85 1.9 56.69<br />
Tabelul 2<br />
Conţinutul de micotoxine pentru probele de porumb analizate<br />
Categoria de micotoxine<br />
Proba Aflatoxine Ochratoxine<br />
Zearalenona,<br />
DON, ppb<br />
totale, ppb totale, ppb<br />
ppb<br />
1 0.5 0.0 6.7 78.0<br />
2 0.1 0.0 13.2 55.3<br />
3 0.3 3.8 86.0 8.2<br />
4 1.0 1.2 360.8 16.9<br />
5 2.1 0.0 61.3 22.4<br />
6 0.5 0.0 42.4 51.6<br />
7 1.4 2.3 389.0 13.5<br />
8 2.2 1.4 80.7 8.6<br />
9 1.8 0.0 147.9 10.3<br />
10 1.5 0.7 442.8 9.4<br />
11 0.5 2.0 363.1 21.9<br />
12 0.2 1.6 248.2 42.8<br />
43
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Categoria de micotoxine<br />
Proba Aflatoxine Ochratoxine<br />
Zearalenona,<br />
DON, ppb<br />
totale, ppb totale, ppb<br />
ppb<br />
13 0.9 0.5 139.7 61.7<br />
14 1.3 0.3 98.0 26.3<br />
15 2.6 0.9 142.6 30.5<br />
16 4.5 1.3 75.8 9.4<br />
17 0.7 2.9 322.5 7.6<br />
18 1.4 3.0 218.3 10.8<br />
19 1.8 1.5 53.9 25.0<br />
20 0.9 0.5 157.1 8.4<br />
CONCLUZII<br />
Din studiile efectuate concluzionăm următoarele:<br />
- se permite obţinerea unei baze de date referitoare la diferitele categorii de<br />
materii prime şi la parametrii de calitate ai acestora, care să permită<br />
stabilirea tehnologiilor optime, cu eficienţă şi randamente maxime;<br />
- valorile înregistrate pentru parametrii analizaţi, corespunzători materiei<br />
prime luate în studiu, se încadrează în limitele prevăzute de specificaţiile<br />
tehnice şi tehnologice, precum şi de legislaţia în vigoare;<br />
- devine din ce în ce mai interesantă compararea rezultatelor obţinute<br />
referitor la utilizarea unor materii prime cu diferite caracteristici de<br />
calitate în procesele tehnologice de producere a bioetanolului şi stabilirea<br />
influenţei acestora asupra desfăşurarii procesului tehnologic în sine.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Banu, C. ş.a., 2006 - Bioalcoolul - combustibilul viitorului, seria ENERGIE-MEDIU,<br />
Bucuresti, Editura AGIR, Bucureşti.<br />
2. Ordin nr. 1.050/97/1.145/505 din 2005 emis de Ministerul Agriculturii, Pădurilor şi<br />
Dezvoltării Rurale / Autoritatea Naţională Sanitară Veterinară şi pentru Siguranţa<br />
Alimentelor / Ministerul Sănătăţii / Autoritatea Naţională pentru Protecţia<br />
Consumatorilor privind aprobarea Normei sanitare veterinare şi pentru siguranţa<br />
alimentelor privind anumiţi contaminanţi din alimentele de origine animală şi<br />
nonanimală.<br />
3. Ordonanţă de urgenţă nr. 125/2006 pentru aprobarea schemelor de plăţi directe şi plăţi<br />
naţionale directe complementare, care se acordă în agricultură începând cu anul<br />
2007, şi pentru modificarea art. 2 din Legea nr. 36/1991 privind societăţile agricole şi<br />
alte forme de asociere în agricultură.<br />
4. www.ebio.org - European Bioethanol Fuel Association EBIO, 2008.<br />
44
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
DATE EXPERIMENTALE PRIVIND SINERGISMUL<br />
DINTRE SOI ŞI UNELE SECVENŢE TEHNOLOGICE LA<br />
CARTOF, PENTRU PROTECŢIA MEDIULUI ÎN ZONA<br />
COLINARĂ A PODIŞULUI SUCEVEI<br />
I.C. ENEA 1<br />
1 Agricultural Research and Development Station of<br />
Suceava<br />
e-mail:catalin_i75@yahoo.com<br />
In the years 2006 and 2007 the reaction of the cultivars (created at<br />
ARDS of Suceava) at two fertilizer levels (75 N + 75 P 2 O 5 + 75 K 2 O and 150<br />
N + 120 P 2 O 5 + 120 K 2 O) and three density types of the planted tubers (45,<br />
55 and 65 thousand/ha) were tested. In both years the meteorological<br />
conditions were less favorable for potato crop.<br />
In comparison with cultivar Loial the registered yields at the Victoria<br />
cultivar, were bigger with 22 – 46 q/ha, and at the Claudiu cultivar were<br />
bigger with 28 – 57q/ha. Also, the rated capacity of one active substance unit<br />
(used like fertilizer) at the other tested cultivars was bigger with three Kg in<br />
comparison with Loial cultivar.<br />
Majority of the chemical fertilizer quantities from75 N + 75 P 2 O 5 +<br />
75 K 2 O to 150 N + 120 P 2 O 5 + 120 K 2 O Kg/ha contributed to the grows of<br />
the rated capacity with 7 kg at the Victoria cultivar and with 9 kg at the<br />
Claudiu cultivar (in comparison with Loial cultivar when the fertilizer level<br />
was minimum).<br />
Concerning the reaction of the cultivars to the increase of the planted<br />
tubers density resulted that the Victoria and Claudiu cultivars realized the<br />
biggest yields at the density on 65 thousand plants/ha, while the Loial<br />
cultivars manifested a reduced tolerance at this density, the biggest yields at<br />
the density 55 thousand tubers/ha were obtained.<br />
The synthesis of the experimental results emphasizes that the biggest<br />
yields were obtained when we cultivated the Claudiu cultivar on the agro<br />
found with the biggest fertilizer quantities. In the meteorological conditions<br />
of the years 2006 and 20007 the role of the tubers density was less<br />
significant.<br />
Key words: fertilizer levels, cultivar, density types<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
În anii 2006 şi 2007 a fost testată reacţia soiurilor Loial, Victoria şi Claudiu la<br />
două nivele de fertilizare (75 N + 75 P 2 O 5 + 75 K 2 O şi 150 N + 120 P 2 O 5 + 120 K 2 O) şi<br />
la trei desimi ale tuberculilor plantaţi (45, 55 şi 65 mii/ha). Experienţele au fost<br />
amplasate în câmpurile experimentale ale S.C.D.A Suceava pe un sol cernoziomoid,<br />
slab acid, cu pH 5,6, cu un conţinut mediu de fosfor de 32 p.p.m şi humus 3%. Modul<br />
45
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
de aşezare al acestora a fost în blocuri subdivizate , în patru repetiţii. În ambii ani<br />
condiţiile meteorologice au fost mai puţin favorabile culturii cartofului.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Întrucât soiul Loial a realizat cele mai mari randamente de tuberculi la<br />
desimea de 55 mii tuberculi/ha, indiferent de nivelul de îngrăşare (tab. 1), sporurile<br />
înregistrate la soiurile Victoria şi Claudiu au fost mai reduse la desimea de 55 mii<br />
plante/ha.<br />
Tabelul 1<br />
Producţia medie de tuberculi (q/ha)<br />
Soiul<br />
Loial<br />
Victoria<br />
Claudiu<br />
Agrofond<br />
75 N + 75<br />
neîngrăşat P 2 O 5 + 75<br />
K 2 O<br />
45 223 258 254<br />
55 252 277 285<br />
65 234 259 277<br />
45 245 285 299<br />
55 265 291 309<br />
Mii<br />
tuberculi/ha<br />
46<br />
150 N +<br />
120 P 2 O 5<br />
+ 120 K 2 O<br />
65 275 300 323<br />
45 268 294 310<br />
55 272 305 325<br />
65 291 308 333<br />
DL 5%=21; DL 1%=28; DL 0,1%= 36 q/ha<br />
Tabelul 2<br />
Diferenţe de producţie şi randamente ale unei unităţi de substanţă activă,<br />
comparativ cu soiul Loial, în anii 2006 şi 2007<br />
Agrofond<br />
(C)<br />
Neîngrăşat<br />
(C1)<br />
75 N + 75<br />
P 2 O 5 + 75<br />
K 2 O<br />
(C2)<br />
150 N + 120<br />
P 2 O 5 + 120<br />
K 2 O<br />
(C3)<br />
Soiul<br />
Mii<br />
Victoria<br />
Claudiu<br />
tuberculi/ha<br />
cantitate semnificaţie cantitate semnificaţie<br />
Diferenţe de producţie q/ha<br />
45 22 x 45 xxx<br />
55 13 20<br />
65 41 xxx 57 xxx<br />
45 27 x 36 xx<br />
55 14 28 x<br />
65 41 xxx 49 xxx<br />
Diferenţe de producţie q/ha<br />
45 45 xxx 56 xxx<br />
55 24 x 40 xxx<br />
65 46 xxx 56 xxx<br />
DL 5%=21; DL 1%=28; DL 0,1%= 36 q/ha<br />
Diferenţe de randamente ale unei unităţi de substanţă activă din îngrăşăminte în Kg<br />
tuberculi<br />
C2 – C1 - - -2 0<br />
C3 – C1 - 3 xx 3 xx<br />
C3 – C2 - 7 xxx 9 xxx<br />
DL 5%=1; DL 1%=2; DL 0,1%= 3 Kg
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Dintre tendinţele sugerate la datele înscrise în tabelul doi, se subliniază în<br />
primul rând faptul că soiul Claudiu a înregistrat, cu o singură excepţie, cele mai<br />
mari sporuri de producţie comparativ cu „genotipul” Loial. Luând în considerare<br />
doar diferenţele semnificative, sporurile înregistrate la Claudiu au fost cuprinse<br />
între 28 q şi 56 – 57q/ha. În ceea ce priveşte randamentul de tuberculi înregistrat la<br />
soiul Victoria, acesta a fost superior celui realizat de soiul Loial cu 22 – 46 q/ha.<br />
Dacă la soiul Victoria, diferenţele faţă de Loial au fost nesemnificative, atât<br />
în parcelele neîngrăşate cât şi în cele fertilizate moderat, soiul Claudiu nu s-a<br />
diferenţiat semnificativ (faţă de Loial) doar în parcelele neîngrăşate (tab. 2).<br />
Superioritatea soiurilor Claudiu şi Victoria, comparativ cu Loial a fost mult<br />
mai evidentă în cazul administrării unor cantităţi mai mari de îngrăşăminte.<br />
Comparativ cu producţiile realizate de soiul Loail pe cele trei agrofonduri<br />
(neîngrăşat, mediu fertilizat şi îngrăşat cu cantităţi mai mari) randamentele medii<br />
ale soiului Victoria au crescut cu 11%, 10% şi respectiv cu 14%, iar cele ale soiului<br />
Claudiu au sporit cu 17%, 14% şi respectiv 19%.<br />
Tabelul 3<br />
Diferenţe de producţie şi randamente ale unei unităţi de substanţă activă,<br />
comparativ cu agrofondul neîngrăşat (C1), în anii 2006 şi 2007<br />
Soiul<br />
Mii<br />
C2 – C1 C3 – C1 C3 – C2<br />
tuberculi/ha cantitate semnif. cantitate semnif. cantitate semnif.<br />
Diferenţe de producţie – q/ha<br />
45 35 xx 31 xx -4<br />
Loial 55 25 x 33 xx 8<br />
65 25 x 43 xxx 18<br />
45 40 xxx 54 xxx 14<br />
Victoria 55 26 x 44 xxx 18<br />
65 25 x 48 xxx 23 x<br />
45 26 x 42 xxx 16<br />
Claudiu 55 33 xx 53 xxx 20<br />
65 17 42 xxx 25 x<br />
DL 5%=21; DL 1%=28; DL 0,1%= 36 q/ha<br />
Diferenţe de randamente ale unei unităţi de substanţă activă din îngrăşăminte, în kg<br />
tuberculi<br />
Loial - 13 xxx 9 xxx 4 x<br />
Victoria - 13 xxx 12 xxx 11 xxx<br />
Claudiu - 11 xxx 12 xxx 13 xxx<br />
DL 5%=3; DL 1%=4; DL 0,1%=5 kg<br />
În cea ce priveşte randamentul exprimat în kg (tab. 2) ale unei unităţi de<br />
substanţă activă (N + P 2 O 5 + K 2 O), soiurile Victoria şi Claudiu s-au detaşat<br />
semnificativ comparativ cu Loial doar în parcelele fertilizate mai intens (C3).<br />
Notabil este şi faptul că atât Victoria cât şi Claudiu s-au remarcat prin capacităţi<br />
foarte semnificative de valorificare a creşterii nivelului de îngrăşare (C3 – C2),<br />
depăşind soiul Loail cu 7 kg şi respectiv cu 9 kg tuberculi pentru fiecare unitate de<br />
substanţă activă alocată în plus în agrofondul C3 (165 kg N + P 2 O 5 + K 2 O)faţă de<br />
agrofondul C2.<br />
47
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Datele înscrise în tabelul 3 evidenţiază că aportul dozelor moderate de<br />
îngrăşăminte (75 kg N, 75 kg P 2 O 5 şi 75 kg K 2 O) la sporirea producţiilor de<br />
tuberculi a fost în majoritatea cazurilor – cu o singură excepţie – doar<br />
semnificativă, diferenţele de producţie înscriindu-se între 25q şi 40q/ha.<br />
De asemenea poate fi remarcat şi faptul că între cele două niveluri de<br />
fertilizare (C3 – C 2), în condiţiile anilor 2006 şi 2007, diferenţele de recoltă au<br />
fost în general nesemnificative. Cu toate acestea, utilizarea unor cantităţi mai mari<br />
de îngrăşăminte (150N, 120 P 2 O 5 şi 120 K 2 O), poate fi pe deplin justificată. Datele<br />
înscrise în tabelul trei confirmă cele afirmate mai sus numai la soiurile Victoria şi<br />
Claudiu, la care randamentul unui kg de substanţă activă (din îngrăşămintele<br />
industriale), exprimat în kg tuberculi, la aceste soiuri a fost de aproape trei ori mai<br />
mare (11 – 13 kg), decât la soiul Loial (4 kg).<br />
Tabelul 4<br />
Diferenţe de producţie şi randamente ale unei unităţi de substanţă activă,<br />
în anii 2006 şi 2007<br />
Soiul<br />
Loial<br />
Victoria<br />
Claudiu<br />
Loial<br />
Victoria<br />
Claudiu<br />
Cantităţi de<br />
Mii tuberculi/ha<br />
N P2O5 K2O<br />
45 55 65<br />
cantit Semnific cantit Semnific cantit Semnific<br />
Diferenţe de producţie q/ha, comparativ cu 45 mii tuberculi/ha<br />
- - - 29 xx 11<br />
75 75 75 19 1<br />
150 120 120 31 xx 23 x<br />
- - - 20 30 xx<br />
75 75 75 6 15<br />
150 120 120 10 24 x<br />
- - - 4 23 x<br />
75 75 75 11 14<br />
150 120 120 15 23 x<br />
Diferenţe de producţie q/ha, comparativ cu neîngrăşat<br />
75 75 75 35 xx 25 x 25 x<br />
150 120 120 31 xx 33 xx 43 xxx<br />
75 75 75 40 xxx 26 x 25 x<br />
150 120 120 54 xxx 44 xxx 48 xxx<br />
75 75 75 26 x 33 xx 17<br />
150 120 120 42 xxx 53 xxx 42 xxx<br />
DL 5%=21; DL 1%=28; DL 0,1%= 36 q/ha<br />
Randamente ale unei unităţi de substanţă activă, în kg tuberculi<br />
Loial<br />
75 75 75 15 xxx 11 xxx 11 xxx<br />
150 120 120 8 xxx 8 xxx 11 xxx<br />
75 75 75 18 xxx 11 xxx 11 xxx<br />
Victoria 150 120 120 14 xxx 11 xxx 12 xxx<br />
Claudiu<br />
75 75 75 11 xxx 15 xxx 8 xxx<br />
150 120 120 11 xxx 13 xxx 11 xxx<br />
DL 5%=1; DL 1%=2; DL 0,1%= 3 kg<br />
Din analiza datelor prezentate în tabelul 4 rezultă că cele mai mari diferenţe<br />
de producţie (statistic foarte semnificative), comparativ cu cele înregistrate în<br />
parcelele cu 45 mii tuberculi/ha, s-au înregistrat la soiul Loial la desimea de 55 mii,<br />
48
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
iar la soiurile Victoria şi Claudiu în parcelele în care desimea tuberculilor plantaţi a<br />
fost de 65 mii tuberculi/ha.<br />
Mai trebuie semnalat şi faptul că majorarea desimii tuberculilor plantaţi nu a<br />
avut însuşiri pozitive (semnificative) asupra producţiei, odată cu creşterea nivelului<br />
de fertilizare.<br />
În ceea ce priveşte randamentul (în kg tuberculi) unei unităţi de substanţă<br />
activă (din îngrăşăminte), acesta a înregistrat cele mai mari valori la desimea de 45<br />
de mii tuberculi la soiurile Loial şi Victoria şi la desimea de 55 mii/ha la soiul<br />
Claudiu (tab. 4).<br />
Luând în considerare diferenţele dintre producţiile maxime şi minime,<br />
realizate de cele trei soiuri (respectiv 62, 78 şi 65q/ha), datele din tabelul unu<br />
sugerează că acestea se datorează în proporţii de 51% la soiul Loial şi 64% la<br />
soiurile Victoria şi Claudiu, asigurării unui nivel superior de nutriţie.<br />
CONCLUZII<br />
Dintre cele trei soiuri testate, Victoria şi Claudiu s-au evidenţiat printr-o<br />
productivitate superioară soiului Loial cu 22 – 46 q şi respectiv 28 – 57 q/ha. Ca<br />
urmare, şi randamentele de tuberculi ale acestor două soiuri, datorate unui kg de<br />
substanţă activă (N + P 2 O 5 + K 2 O), au fost mărite semnificativ cu 3 – 9 kg de<br />
tuberculi, comparativ cu cele înregistrate la soiul Loial.<br />
Cu toate că aportul unor cantităţi moderate de elemente nutritive (C2), cât şi<br />
mărirea acestora cu 73% (C3/C2), la sporirea producţiilor a fost nesatisfăcător,<br />
totuşi cele 150 kg N, 120 kg P 2 O 5 şi 120 kg K 2 O (C3), au determinat creşteri<br />
semnificative ale producţiilor, mai ales la soiurile Victoria şi Claudiu cu 42 – 54<br />
q/ha.<br />
Comparativ cu soiul Loial, la care desimea optimă a tuberculilor plantaţi s-a<br />
dovedit a fi 55 mii/ha, la Victoria şi Claudiu, aceasta a fost de 65 mii/ha.<br />
Cu o singură excepţie, diferenţele de recoltă înregistrate la cele două<br />
agrofonduri (comparativ cu cel neîngrăşat) nu sugerează utilitatea majorării<br />
desimii tufelor odată cu creşterea cantităţilor de îngrăşăminte utilizate la nici unul<br />
dintre soiuri.<br />
Reducerea randamentului unei unităţi de substanţă activă s-a înregistrat în<br />
44% din cazuri ca urmare a majorării cantităţilor de îngrăşăminte şi cu o frecvenţă<br />
de 66% în urma creşterii desimii tuberculilor plantaţi.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Scurtu, D., 1973 – Contribuţii la studiul unor factori care influenţează reacţia la<br />
îngrăşăminte a soiurilor de cartof, în condiţiile din Podişul Sucevei, Teză de doctorat,<br />
p.22.<br />
2. Bodea, D., Gontariu, I., 2005 – Cartoful în Bucovina, Editura Lidana – Suceava, p.48-51.<br />
49
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
STUDII TIMP DE 40 ANI PRIVIND SISTEMUL CLASIC<br />
ŞI NO – TILLAGE LA CULTURA PORUMBULUI ÎN<br />
CONDIŢIILE ROMÂNIEI<br />
N. ŞARPE 1 , M. MASCHIO 2 ,<br />
Şt. POIENARU 3<br />
1<br />
Academia de Ştiinţe Agricole şi Silvice Bucureşti,<br />
bd. Mărăşti, 6l - Bucureşti<br />
2 Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină<br />
Veterinară, Timişoara, România<br />
3 Colegiul Universitar Agricol , Călăraşi, România<br />
In the pedo-climatic conditions of Romania, the no – tillage system<br />
can be applied to maize, soybean, wheat and barley crops on an area of at<br />
least 1 million hectares of the 10 million hectares of the country’s arable<br />
land. The no – tillage system was studied for 30 years, namely in the interval<br />
1963 – 1993 at the National Institute for Agricultural Research. In the<br />
conventional system, the maize yield was of 8.287 kg/ha, while in the no –<br />
tillage system the yield was 8.561 kg/ha – so the yields in the two cases were<br />
almost the same, but there were big differences in terms of fuel consumption.<br />
In the period 2005 – 2007 the no – tillage system was studied in<br />
Societatea Agricolă Agrofam on maize crops. The average value of the yields<br />
obtained in the 3 years by applying the conventionl system was of 9.980<br />
kg/ha and, by applying the no – tillage system, the yield was 10.139 kg/ha<br />
(the crops being irrigated), so the yields obtained were practically the same.<br />
Yet there were big differences in terms of fuel consumption and mechanical<br />
work expenses. The fuel consumption in the conventional system was of 96 l<br />
/ha. As for the other mechanical works, there were also big differences, these<br />
expenses amounting to 1435,0 ron/ha in the conventional system and to only<br />
373,0 ron/ha in the no – tillage system.<br />
Key words: classic sistem, no – tillage, consumption Diesel oil, economic<br />
efficiency<br />
În SUA cultura plantelor fără arătură “no – tillage farming” a devenit o<br />
practică curentă aşa cum afirmă Phillips şi Young în cartea lor publicată în anul<br />
1973. Derpsch (2001) care a participat la “Primul Congres Mondial de<br />
Agricultură de Conservare” ţinut la Madrid în 1-5 octombrie 2001, arată că în<br />
Statele Unite, sistemul no – tillage este practicat pe 21 de milioane hectare ceea ce<br />
reprezintă 36,6% din totalul terenului cultivat. Pe locul al doilea se află America<br />
Latină unde sistemul no – tillage se practică pe 27 milioane hectare.<br />
50
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Sistemul no – tillage este un concept intelectual afirmă Derpsch, fiindcă este<br />
mai mult decât o simplă schimbare de tehnologie: trecerea de la prelucrarea solului<br />
la no – tillage înseamnă o schimbare de concepţie completă.<br />
Sistemul no - tillage a fost studiat de numeroşi autori din diferite ţări. Brown<br />
(1968) şi Elliot (1974) au obţinut rezultate remarcabile cu sistemul no – tillage în<br />
condiţiile din Anglia.<br />
Kuipers (1991) a făcut un studiu în condiţiile din Olanda privind lucrările<br />
solului cu plugul şi fără plug şi a ajuns la concluzia că se poate face agricultura<br />
fără plug.<br />
Köller (1999) profesor la Universitatea din Hohenheim – Stuttgart,<br />
Germania la Simpozionul “ Sistemul de lucrări minime ale solului” de la Cluj –<br />
Napoca afirma “pentru reducerea volumului de muncă, energie şi costuri, este<br />
necesară reducerea volumului de lucrări ale solului la “una sau maximum două<br />
treceri cu tractorul pe teren” În continuare Köller face următoarele precizări de<br />
mare importanţă: sistemele reduse de cultivare a plantelor impun studii tehnice<br />
aprofundate cum ar fi interacţiunea dintre lucrările solului şi managementul<br />
resturilor vegetale asupra dinamicii populaţiei faunei solului, bolilor,<br />
dăunătorilor şi buruienilor în corelaţie cu necesitatea reducerii chimizării.<br />
Monica Andru ( 2004 ) a elaborat o teză de doctorat intitulată “Cercetări<br />
privind evoluţia bolilor şi dăunătorilor porumbului în condiţiile sistemului de<br />
cultură no – tillage comparativ cu cel convenţional din Câmpia de Vest a<br />
României” Autoarea a ajuns la concluzia că “tehnologia de cultivare a porumbului<br />
în sistemul no – tillage, în prezenţa resturilor vegetale, atrage schimbări în evoluţia<br />
atacului anumitor boli şi dăunători care se menţin pe resturile vegetale contaminate<br />
rămase la suprafaţa solului.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Experienţele cu no – tillage la cultura porumbului s-au executat la Fundulea pe<br />
sol tip cernoziom şi la Agrofam – Holding Feteşti în Lunca Dunării pe sol aluvionar.<br />
Metoda de aşezare a fost lineară pentru că lucrările solului (arat, discuit, praşilele) şi<br />
semănatul s-au executat mecanizat.<br />
La tehnologia convenţională buruienile s-au combătut prin lucrările solului: arat,<br />
discuit, praşile mecanice şi manuale. La sistemul no – tillage combaterea buruienilor s-<br />
a realizat folosind diverse erbicide:<br />
- Gesaprim 50 WP – care conţine 50% atrazin;<br />
- Callisto 480 SC – care conţine 480 g /litru mesetrione;<br />
- Titus 25 WG – care conţine 250 g /kg nicosulfuron<br />
- Mistral – care conţine 40 g /litri nitosulfuron;<br />
- Dacmaisun – care conţine 840 g /litru acetochlor;<br />
- Atranex 50 SC – care conţine 500 g /litru atrazin;<br />
- Mustang – care conţine 6,25 g/litru florosulam + 300 g /litru acid 2,4 - D<br />
51
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Cu privire la eficacitatea erbicidelor în combaterea buruienilor<br />
Pe terenul unde s-a amplasat experienţa la Institutul Naţional de Cercetări<br />
Agricole de la Fundulea au fost în anul 1967 şi în ultimii ani 1990 -–1993 în<br />
parcelele lucrate după tehnologia clasică următoarele specii de buruieni<br />
(determinate în fiecare an înaintea executării primei praşile manuale şi<br />
mecanice).<br />
1. Setaria glauca<br />
2. Setaria verticillata<br />
3. Sinapis arvensis<br />
4. Papaver rhoeas<br />
5. Chenopodium album<br />
6. Erigeron canadensis<br />
7. Echinochloa crus-galli<br />
8. Digitaria sanguinalis<br />
9. Thlaspi arvense<br />
10. Xanthium strumarium<br />
11. Hibiscus trionum<br />
12. Gallium aparine<br />
13. Polygonum aviculare<br />
14. Solanum nigrum<br />
15. Convolvulus arvensis<br />
16. Cirsium arvense<br />
17. Matricaria inodora<br />
În parcela în care porumbul s-a cultivat după tehnologia clasică timp de 27<br />
de ani nu am observat schimbări evidente în ceea ce priveşte raportul între specii –<br />
desigur cu excepţia unor ani când anumite specii (Sinapis arvensis, Matricaria<br />
inodora, Amaranthus retroflexus) deveneau dominante.<br />
În schimb prin aplicarea repetată a dozelor de Gesaprin 50 WP s-a produs o<br />
schimbare radicală în compoziţia floristică. Aşa de exemplu în parcelele tratate cu<br />
doza de 10 kg Gesaprim 50 WP s-a înregistrat după 5 – 6 ani o înmulţire excesivă a<br />
speciei Digitaria sanguinalis, care în ultimii ani a contribuit la diminuarea<br />
producţiei de porumb. Înmulţirea excesivă a speciei Digitaria nu o punem pe seama<br />
că la această specie s-au creat biotipuri rezistente la atrazin ci această situaţie se<br />
datorează faptului că pe cernoziomul de la Fundulea doza de 10 kg Gesaprim 50<br />
WP nu este cea optimă, fiindcă în parcelele tratate cu 20 şi 40 kg de Gesaprim 50<br />
WP Digitaria sanguinalis a fost distrusă în totalitate. Pentru a evita înmulţirea<br />
excesivă a speciei Digitaria sanguinalis periodic s-a tratat cu 10 litri de Lasso.<br />
O altă specie care tindea să se înmulţească excesiv, a fost Erigeron<br />
canadensis. La această specie considerăm că s-au creat biotipuri rezistente la<br />
atrazin fiindcă şi la parcelele tratate cu 40 kg Gesaprim 50 WP la hectar specia<br />
Erigeron canadensis a fost prezentă. S-a mai semnalat un fenomen extrem de<br />
52
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
interesant, plantele de porumb care se găseau la 5 – 15 cm depărtare de Erigerom<br />
canadensis stagnau în creştere, nu creşteau mai mult de 30 – 50 cm şi nu mai<br />
fructificau. Este posibil ca specia Erigeron canadensis să elimine prin sistemul<br />
radicular anumite substanţe, care sunt toxice pentru plantele de porumb. Eliminarea<br />
acestei specii s-a făcut foarte uşor prin aplicarea erbicidului Icedin pe bază de<br />
dicamba + 2.4 – D.<br />
Speciile Cirsium arvense şi Convolvulus arvensis au fost prezente în vetre<br />
repartizate neuniform. Pentru a stopa înmulţirea acestora, periodic s-au făcut<br />
tratamente cu Icedin.<br />
De asemenea specia Sorghum halepense a fost prezentă sporadic, în vetre, în<br />
toate parcelele de porumb cultivat după sistemul no – tillage, indiferent de doza de<br />
Gesaprim 50 WP aplicată. Ştiind că Sorghum halepense este rezistent fiziologic la<br />
atrazin pentru a evita înmulţirea excesivă care ar fi dus în câţiva ani la<br />
compromiterea experienţei s-a tratat periodic cu 10 litri de Roundup înainte de<br />
recoltarea “preharwest” şi apoi după sinteza erbicidelor selective vetrele de costrei<br />
s-au tratat cu Tell sau Mistral. Datorită acestor măsuri de “corecţie” privind<br />
combaterea chimică a buruienilor gradul de infestare în parcelele de porumb<br />
lucrate după sistemul no – tillage a fost extrem de redus în majoritatea anilor<br />
experimentali.<br />
Merita de menţionat şi fenomenul ca după aplicarea an de an a câte 10,20 şi<br />
40 kg /ha de Gesaprim 50 WP timp de 27 de ani nu s-au creat biotipuri de<br />
Amaranthus retroflexus sau Chenopodium album rezistente la atrazin, fenomen<br />
semnalat de numeroşi autori din Germania, Belgia, Spania, Italia etc. Baradis şi<br />
Gasquez (1979) afirma că în monocultura de porumb tratată mai mulţi ani cu<br />
atrazin au apărut populaţii de : Amaranthus retrofelxus, Chenopodium album,<br />
Polygonum lapathfolium, Polygonum persicaria şi Solanum nigrum rezistente la<br />
atrazin. Probabil aceste biotipuri se creează atunci când se aplică doze reduse de<br />
atrazin “subletale” fenomen semnalat şi de noi în judeţul Hunedoara pe soluri<br />
podzolice.<br />
Cu privire la producţia de boabe<br />
Extrem de importante sun rezultatele obţinute în parcelele de porumb lucrate<br />
după sistemul no – tillage prin care se demonstrează că şi în România la fel ca şi în<br />
America porumbul se poate cultiva chiar fără arătură. Aşa cum se vede tot din<br />
datele tabelului 1 în variantele tratate cu 10 kg Gesaprim 50 WP la hectar producţia<br />
de boabe s-a diminuat cu 3% faţă de tehnologia clasică pentru acelaşi fapt că<br />
Digitaria sanguinalis nu a fost combătută 100%.<br />
În schimb în variantele tratate cu 20 şi cu 40 kg de Gesaprim 50 WP la<br />
hectar producţiile de boabe au fost chiar mai mari 8561 – 8867 kg /ha medii pe 27<br />
de ani reprezentând 103 – 107% din producţia tehnologiei clasice. Această<br />
diferenţă se explică prin faptul că în unii ani ploioşi praşilele mecanice şi chiar<br />
manuale nu s-au putut face la timp.<br />
De asemenea în anii cu veri ploioase după executarea celei de a III-a praşilă<br />
porumbul cultivat după tehnologia clasică s-a reinfestat puternic cu buruieni<br />
influenţând astfel negativ producţia de boabe.<br />
53
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
În concluzie se poate afirma că producţiile de porumb realizate timp de 27 de<br />
ani în sistemul no – tillage au fost practic egale, iar în unii ani, chiar mai mari decât<br />
producţiile de porumb din parcelele lucrate după tehnologia convenţională (fără<br />
erbicide).<br />
Tabelul 1<br />
Producţia de boabe la porumbul neirigat, cultivat după tehnologia no – tillage<br />
comparativ cu producţia tehnologiei convenţionale<br />
Tehnologia convenţională (cu arătură) No – tillage (tehnologia fără arătură)<br />
1. Fertilizat toamna<br />
1. Fertilizat toamna<br />
2. Arat + grăpat toamna<br />
2. Tratat toamna cu Gesaprim 50 WP<br />
3. Grăpat primăvara<br />
3. ________<br />
4. Discuit + grăpat primăvara 4. ________<br />
5. Discuit + grăpat primăvara 5. ________<br />
6. Semănat cu SPC – 8<br />
6. Semănat cu Gaspardo<br />
7. Grăpat după semănat<br />
7. ________<br />
8. Sapă rotativă<br />
8. ________<br />
9. Praşila I mecanică<br />
9. ________<br />
10. Praşila I manuală<br />
10. ________<br />
11. Praşila II mecanică<br />
11. ________<br />
12. Praşila II manuală<br />
12. ________<br />
13. Praşila III mecanică<br />
13. ________<br />
14. Praşila III manuală<br />
14. ________<br />
15. Recoltat mecanic<br />
15. Recoltat mecanic<br />
Producţia<br />
Producţia de boabe<br />
Anii de boabe<br />
Gesaprim 50 WP<br />
10 kg /ha 20 kg /ha 40 Kg /ha<br />
Kg /ha % Kg /ha % Kg /ha % Kg /ha %<br />
1967 – 1970<br />
1971 – 1975<br />
1976 – 1980<br />
1981 – 1985<br />
1986<br />
1987<br />
1988<br />
1989<br />
1990<br />
1991<br />
1992<br />
1993<br />
5110<br />
4538<br />
6067<br />
8774<br />
8896<br />
7072<br />
7329<br />
9537<br />
10111<br />
13811<br />
8210<br />
9990<br />
100<br />
100<br />
100<br />
100<br />
100<br />
100<br />
100<br />
100<br />
100<br />
100<br />
100<br />
100<br />
5110<br />
4466<br />
6192<br />
8635<br />
8833<br />
6918<br />
7418<br />
8819<br />
10471<br />
12170<br />
8012<br />
9817<br />
100<br />
93<br />
102<br />
98<br />
101<br />
98<br />
101<br />
94<br />
04<br />
88<br />
97<br />
98<br />
5657<br />
5262<br />
6351<br />
9155<br />
9117<br />
7208<br />
7688<br />
10654<br />
10998<br />
12340<br />
8275<br />
1002<br />
111<br />
116<br />
105<br />
104<br />
103<br />
102<br />
105<br />
112<br />
109<br />
89<br />
100<br />
103<br />
5622<br />
5492<br />
6256<br />
9595<br />
9493<br />
7493<br />
7988<br />
10755<br />
11153<br />
13801<br />
8502<br />
10255<br />
110<br />
121<br />
103<br />
109<br />
107<br />
106<br />
109<br />
113<br />
110<br />
100<br />
103<br />
102<br />
Media pe<br />
27 ani<br />
8287 100 8071 97 8561 103 8867 107<br />
Cu privire la avantajele tehnico – economice ale cultivării porumbului<br />
după sistemul no – tillage.<br />
Pentru extinderea în practică a culturii porumbului fără arătură adică după<br />
sistemul no – tillage este nevoie de o sistemă de maşini speciale fabricate de către<br />
diferite firme: Massey Ferguson, Maschio Gaspardo, John Déére etc.<br />
Reducerea consumului de combustibil este de asemenea un element de mare<br />
importanţă, deoarece în condiţiile unei agriculturi mecanizate are repercusiuni în<br />
reducerea preţului de cost şi de sporirea eficienţei economice.<br />
54
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Reducerea consumului de combustibil pentru cultivarea porumbului este<br />
posibil de realizat numai prin eliminarea unor lucrări mecanice care se fac asupra<br />
solului (arături, discuiri, praşile mecanice) şi înlocuirea lor cu diferite erbicide<br />
pentru combaterea buruienilor. De aceea aşa cum se constată din datele tabelului 2<br />
cea mai evidentă reducere a consumului de combustibil se poate realiza numai prin<br />
cultivarea porumbului după noul sistem no – tillage în care sunt excluse toate<br />
lucrările mecanice ale solului: arătura, discuirile, grăpatul şi praşilele mecanice.<br />
Tabelul 2<br />
Consumul de combustibil necesar pentru lucrările solului la cele două sisteme de<br />
cultivare a porumbului la ICCPT FUNDULEA 1967 – 1993<br />
Tehnologia clasică (cu arătură)<br />
Consum<br />
litri /ha<br />
1. Arat + grăpat toamna<br />
2. Grăpat primăvara<br />
3. Discuit + grăpat<br />
primăvara<br />
4. Discuit + grăpat<br />
primăvara<br />
5. Semănat cu SPC – 8<br />
6. Praşila I mecanică<br />
7. Praşila II mecanică<br />
8. Praşila III mecanică<br />
27,4<br />
1,0<br />
5,7<br />
5,7<br />
4,6<br />
2,9<br />
2,6<br />
2,6<br />
Tehnologia fără arătură ( no – tillage)<br />
Consum<br />
litri /ha<br />
1. Tratat cu erbicide<br />
2. _____<br />
3. _____<br />
4. _____<br />
5. Semănat cu Gaspardo<br />
6. _____<br />
7. _____<br />
8. _____<br />
1,1<br />
__<br />
__<br />
__<br />
9,4<br />
___<br />
___<br />
___<br />
Total litri 52,5 Total litri 10,5<br />
Analizând datele tabelului 2 se vede foarte clar că la tehnologia clasică în<br />
condiţiile normale s-au consumat pentru toate lucrările solului 52,5 litri de<br />
motorină la hectar. La sistemul no – tillage datorită eliminării arăturii şi a celorlalte<br />
lucrări ale solului s-au consumat numai 10,5 litri de motorină la hectar.<br />
În anul 2005 dr. Nicolae Şarpe şi dr. ing. Ştefan Poienaru au luat în studiu 2<br />
sisteme (clasic şi no – tillage) în condiţiile din Lunca îndiguită a Dunării. În tabelul<br />
3 sunt prezentate rezultate obţinute la Agrofam Holding Feteşti, jud. Ialomiţa.<br />
Analizând datele prezentate în tabelul 3 rezultă că hibridul Olt a tolerat<br />
foarte bine toate erbicidele aplicate. În privinţa combaterii buruienilor au fost<br />
diferenţe enorme între variantele experienţei. În varianta tratată postemergent cu<br />
erbicidele Calisto + Mistral combaterea buruienilor perene, în special a lui Sorgum<br />
halepense, a fost foarte slabă (60%) din cauza dozelor foarte mici şi din cauza<br />
dozei de Mistral de numai 0,75 litri. Sorghum halepense a regenerat până toamna<br />
formând panicule cu seminţe şi rizomi viabili. Aceiaşi eficacitate slabă asupra<br />
buruienilor anuale şi perene a fost şi în varianta tratată cu Dacmaisun + Mustang +<br />
Mistral (2,5 + 1 + 1,5 + 1 litri /ha). O combatere ceva mai bună 84% a fost la<br />
varianta tratată cu Dacmaisun + Mustang + Mistral (2,5 + 1,0 + 3,0 litri /ha).<br />
Cea mai bună combatere a buruienilor anuale şi perene de 100% a fost în<br />
varianta tratată cu Atranex 10 litri /ha + Mustang 1 litru /ha + Mistral 3 litri /ha. În<br />
55
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
această variantă nu a mai avut loc fenomenul de regenerare al speciilor de Cirsium<br />
arvense şi Sorghum halepense.<br />
Tabelul 3<br />
Selectivitatea, eficacitatea în combaterea buruienilor din cultura porumbului<br />
AGROFAM HOLDING FETEŞTI ANUL 2005 – 2007<br />
Speciile de buruieni dominante<br />
1. Sorghum halepense 6. Amaranthus retroflexus<br />
2. Chenopodium album 7. Solanum nigrum<br />
3. Sonchus oleraceus 8. Cirsium arvense<br />
4. Sonchus arvensis 9. Senecio vernalis<br />
5. Abutilon theophrasti 10. Polygonum persicaria<br />
Erbicide aplicate<br />
herbicides<br />
1. Martor 1 – 3 praşile<br />
Control 1 – 3 hoeing<br />
2. Martor II – neprăşit<br />
Control II not hoed<br />
1. Callisto +<br />
Mistral<br />
2. Titus 25 WG +<br />
Mustang +<br />
Mistral<br />
3. Dacmaisum +<br />
Mustang +<br />
Mistral<br />
4. Dacmaisun +<br />
Mustang +<br />
Mistral<br />
5. Atranex 50 SC +<br />
Mustang +<br />
Mistral<br />
6. Atranex 50 SC +<br />
Mustang +<br />
Mistral<br />
7. Netratat ( untreated)<br />
Doze<br />
Rate<br />
l /g /ha<br />
Epoca de aplicare<br />
Time of<br />
application<br />
SISTEMUL CLASIC<br />
--<br />
--<br />
--<br />
--<br />
SISTEMUL NO – TILLAGE<br />
0,25<br />
postem<br />
0,75<br />
postem<br />
50 g<br />
postem<br />
1,0<br />
postem<br />
1,5<br />
postem<br />
2,5<br />
preem<br />
1,0<br />
postem<br />
1,5<br />
postem<br />
2,5<br />
preem<br />
1,0<br />
postem<br />
3,0<br />
postem<br />
10,0<br />
preem<br />
1,0<br />
postem<br />
1,5<br />
postem<br />
10,0<br />
preem<br />
1,0<br />
postem<br />
3,0<br />
postem<br />
0,0<br />
----<br />
Selectivitat<br />
e<br />
Selectivity<br />
Note<br />
EWRS<br />
1,0<br />
1,0<br />
1,0<br />
1,0<br />
1,0<br />
1,0<br />
1,0<br />
1,0<br />
1,0<br />
Combatere<br />
a<br />
buruienilor<br />
Weed<br />
control (%)<br />
83<br />
0<br />
60<br />
72<br />
62<br />
î<br />
84<br />
79<br />
100<br />
0<br />
În tabelul 4 sunt prezentate producţiile de boabe la hibridul Olt. Se poate<br />
vedea că la variantele neprăşite (la ambele sisteme clasice şi no – tillage),<br />
producţiile de boabe au fost derizorii, numai de 1.097 – 1.397 kg /ha – adică faţă de<br />
martorul prăşit (9.980 kg /ha) – deci s-au pierdut peste 8.000 kg de boabe /ha –<br />
ceea ce înseamnă că, pe terenul respectiv, gradul de îmburuienare a fost foarte<br />
ridicat.<br />
56
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Tabelul 4<br />
Producţia de boabe la hibridul Olt - AGROFAM – HOLDING, FETEŞTI –<br />
anul 2005 – 2007<br />
Erbicidele aplicate<br />
Herbicides<br />
1. Martor 1 – 3 praşile<br />
Control 1 – 3 hoeing<br />
2. Martor II – neprăşit<br />
Control II not hoed<br />
1. Callisto +<br />
Mistral<br />
2. Titus 25 WG +<br />
Mustang +<br />
Mistral<br />
3. Dacmaisum +<br />
Mustang +<br />
Mistral<br />
4. Dacmaisun +<br />
Mustang +<br />
Mistral<br />
5. Atranex 50 SC +<br />
Mustang +<br />
Mistral<br />
6. Atranex 50 SC +<br />
Mustang +<br />
Mistral<br />
7. Netratat ( untreated)<br />
Doze<br />
Rate<br />
l /ha<br />
SISTEMUL CLASIC<br />
--<br />
--<br />
Epoca de<br />
aplicare<br />
Time of<br />
application<br />
SISTEMUL NOI – TILLAGE<br />
0,25 postem<br />
0,75 postem<br />
50 g postem<br />
1,0 postem<br />
1,5 postem<br />
2,5<br />
preem<br />
1,0 postem<br />
1,5 postem<br />
1,5<br />
preem<br />
1,0 postem<br />
3,0 postem<br />
10,0 preem<br />
1,0 postem<br />
1,5 postem<br />
10,0 preem<br />
1,0 postem<br />
3,0 postem<br />
--<br />
----<br />
--<br />
--<br />
Producţia<br />
Yield<br />
Kg /ha<br />
9980<br />
1397<br />
6087<br />
6986<br />
5988<br />
8582<br />
7485<br />
10179<br />
1097<br />
În variantele tratate cu erbicide producţia de porumb a fost în perfectă<br />
corelaţie cu gradul de îmburuienare. Aşa, de exemplu, la varianta Calisto + Mistral<br />
la care gradul de combatere a fost de 60% producţia de porumb a fost de numai<br />
6087 kg /ha în timp ce la varianta tratată cu Atranex 10 litri /ha + Mustang l litru<br />
/ha + Mistral 3 litri /ha (unde gradul de combatere a fost de 100%) producţia de<br />
porumb a fost de 10.179 kg /ha.<br />
Eficienţa economică la cultura porumbului Societatea Agricolă Holding<br />
Feteşti, jud. Ialomiţa<br />
Foarte importante sunt datele privind consumul de motorină a celor 2<br />
sisteme: clasic şi no – tillage (tabelul 5).<br />
%<br />
100<br />
14<br />
61<br />
70<br />
60<br />
86<br />
75<br />
102<br />
11<br />
57
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Tabelul 5<br />
Consumul de motorină la cele 2 sisteme AGROFAM HOLDING, FETEŞTI, ANII<br />
2005 – 2007<br />
SISTEMUL CONVENTIONAL<br />
Lucrări mecanice efectuate Consum<br />
litri /ha<br />
1. Arat + grăpat toamna<br />
2. Discuit + grăpat primăvara<br />
3. Discuit + grăpat primăvara<br />
4. Lucrat cu combinatorul<br />
5. Semănat cu SPC-8<br />
6. Praşila I mecanică<br />
7. Praşila II mecanică<br />
8. Praşila III mecanică<br />
9. Recoltat cu combina Claas<br />
30,0<br />
14,0<br />
14,0<br />
6,0<br />
5,0<br />
4,0<br />
4,0<br />
4,0<br />
15,0<br />
58<br />
SISTEMUL NO - TILLAGE<br />
Lucrări mecanice efectuate<br />
1. ___<br />
2. ___<br />
3. ___<br />
4. ___<br />
5. Semănat cu Massey<br />
Ferguson<br />
6. Aplicat erbicide (preem)<br />
7. ___<br />
8. ___<br />
9. Recoltat cu combina Claas<br />
Consu<br />
m litri<br />
/ha<br />
__<br />
__<br />
__<br />
__<br />
7,0<br />
4,0<br />
__<br />
__<br />
15,0<br />
TOTAL CONSUM 96,0 TOTAL CONSUM 26,0<br />
În tabelul 5 sunt prezentate datele privind consumul de motorină. La<br />
sistemul clasic pentru lucrările mecanice efectuate, consumul de motorină a fost de<br />
96 litri /ha în timp ce la sistemul no – tillage s-a consumat numai 26 litri de<br />
motorină la hectar.<br />
Cele mai importante sunt datele privind costul lucrărilor mecanice la cele 2<br />
sisteme (tabelul 6)<br />
Tabelul 6<br />
Costul lucrărilor mecanice la cele 2 sisteme AGROFAM HOLDING, FETEŞTI, ANII<br />
2005 – 2007<br />
SISTEMUL CONVENTIONAL<br />
SISTEMUL NO - TILLAGE<br />
Lucrări mecanice şi manuale Cost Lucrări mecanice efectuate Cost<br />
efectuate<br />
1. Arat + grăpat toamna<br />
2. Discuit + grăpat primăvara<br />
3. Discuit + grăpat primăvara<br />
4. Lucrat cu combinatorul<br />
5. Semănat cu SDC-8<br />
6. Praşila I mecanică<br />
7. Praşila II mecanică<br />
8. Praşila III mecanică<br />
9. Trei praşile manuale<br />
10. Recoltat cu combina Claas<br />
lei /ha<br />
160<br />
64<br />
64<br />
35<br />
47<br />
25<br />
25<br />
25<br />
600<br />
290<br />
1. ___<br />
2. ___<br />
3. ___<br />
4. ___<br />
5. Semănat cu Massey<br />
Ferguson<br />
6. Aplicat erbicide (preem)<br />
7. Aplicat erbicide (postem)<br />
8. ___<br />
9. ___<br />
10. Recoltat cu combina Claas<br />
lei /ha<br />
__<br />
__<br />
__<br />
__<br />
47<br />
18<br />
18<br />
__<br />
__<br />
290<br />
TOTAL CHELTUIELI 1435 TOTAL CHELTUIELI 373<br />
La sistemul convenţional costul pentru lucrările mecanice de la arat şi până<br />
la recoltatul porumbului cu combina Claas a fost de 1435 lei /ha, iar la sistemul no<br />
– tillage a fost de numai 373 lei /ha – adică s-a făcut o economie de 1062 lei pe<br />
hectar.
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
CONCLUZII<br />
La sistemul no – tillage buruienile anuale şi perene au fost combătute în<br />
proporţie de 100%.<br />
Producţiile de porumb la sistemul no – tillage au fost practic egale cu<br />
producţia de la sistemul convenţional.<br />
Sistemul no – tillage are mari perspective pentru agricultura României.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Brown, N.J., 1968 – Herbicide tillage system in england – 9 th British Weed Control<br />
Conference, Brighton, vol. 3, p. 1297 – 1301.<br />
2. Derpsch, R., 2001 – Conservation tillage, no – tillage and Treated technologies.World.<br />
Congress an Conservation Agriculture, Madrid 1 – 5 october, p. 161 – 170.<br />
3. Elliot, J.G., 1974 – Development in direct drilling in the United Kingdom. 12 th British<br />
Weed Control Conference, Brighton, vol. 3, p. 1045 – 1051.<br />
4. Köler, K., 2001 – Konservieren de Boden bearbeitung und directsaat Basistechnologien<br />
für Nach – llingen Ackerbau. Buletinul Universităţii de Ştiinţe Agricole şi Medicină<br />
Veterinară, Cluj – Napoca, p. 23 – 30.<br />
5. Şarpe, N, Poienaru. Şt., 2004 – Tehnologia culturilor agricole în sistemele minimum<br />
tillage, no – tillage şi strategiile de combatere chimică a buruienilor în condiţiile din<br />
România. Editura Agro – Terra, Bucureşti, p. 1 – 323.<br />
59
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
NOI REZULTATE PRIVIND SISTEMUL DE CULTURĂ<br />
NO-TILLAGE APLICAT LA SOIA MODIFICATĂ<br />
GENETIC, CULTIVATĂ ÎN CONDIŢIILE DIN<br />
LUNCA DUNĂRII<br />
N. ŞARPE 1 , Şt. POIENARU 2<br />
M. MASCHIO 3<br />
1<br />
Academia de Ştiinţe Agricole şi Silvice Bucureşti,<br />
bd. Mărăşti, 6l - Bucureşti<br />
2 Colegiul Universitar Agricol , Călăraşi, România<br />
3 Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină<br />
Veterinară, Timişoara, România<br />
In the interval 2004 – 2008 a series of experiments were made with<br />
the no-tillage system applied to modified soybean crops cultivated on the<br />
pedooclimatic conditions from the Danube River meadow. The soil is<br />
aluvionary and it contains 2,5 – 4,0% humus and 28 – 34% clay. In all these<br />
years the soybean was cultivated after maize crops. The maize was harvested<br />
by Class combine equipped with a chopper for the maize plant stalks.<br />
The no – tillage was compared with the conventional system. In the<br />
conventional system, in the autumn, after the maize was harvested, the land<br />
was ploughed 28 – 30 cm de3ep. In spring, two tilling operations were<br />
performed, namely disking + harrowing. The soybean was sowed by the<br />
Romanian made STC-8 sowing machine. After the soybean plant had<br />
sprouted, 3 mechanical hoeing runs were performed during the rows,<br />
followed by 3 manual hoeing runs along the rows.<br />
In the no – tillage system there was no ploughing, the soybean was<br />
sowed directly in the post maize crop stubble field by means of a Massey –<br />
Fergusson sowing machine. After the soybean had sprouted, the annual and<br />
perennial weed control was performed by applying the Roundup Ready,<br />
which contains 360 g/litre glyphosate.<br />
In all these years, the soybean yield was practically equal in both<br />
technological systems, conventional and no – tillage. Nevertheless, there<br />
were great difference in terms of fuel consumption. In the conventional<br />
system, a fuel 79 – 103 litres per hectare was recorded, whereas in the no –<br />
tillage system the consumption recorded was much smaller, namely 12 – 23<br />
litres per hectare.<br />
Based on the results obtained in the 4 years when the tests were run,<br />
the general conclusion was drawn that the no – tillage system is more<br />
economic and profitable than the conventional system.<br />
Key words: genetically modified soybean, conventional system,<br />
no – tillage system, economic efficiency<br />
60
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
În experienţele din Lunca Dunării solul este aluvionar care conţine 2,5 – 4,0 %<br />
humus şi 28 – 34% argilă. S-a folosit soia modificată genetic soiul S2254 de la firma<br />
Monsanto din SUA. Semănatul s-a realizat la distanţa de 70 cm între rânduri. La<br />
sistemul clasic s-a folosit semănătoarea SBC-8 de fabricaţie românească, iar la<br />
sistemul no – tillage s-a folosit semănătoarea Massey – Ferguson.<br />
La sistemul clasic după recoltarea porumbului cu combina Claas solul s-a arat la<br />
adâncimea de 28 – 30 cm. Primăvara s-au făcut două lucrări cu discul, iar după<br />
răsăritul plantelor de soia s-au executat 3 praşile mecanice între rânduri şi 2 praşile<br />
manuale pe rând.<br />
La sistemul no – tillage solul nu s-a arat. Semănatul soiei s-a realizat direct în<br />
porumbişte cu semănătoarea Massey – Ferguson. Combaterea buruienilor anuale şi<br />
perene s-a realizat folosind erbicidul Roundup Ready care conţine 360 g /litru de<br />
glyphosate.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Rezultatele experienţelor cu soia modificată genetic la SC Agro –<br />
Chirnogi<br />
O adevărată REVOLUŢIE tehnico – ştiinţifică în agricultură a făcut-o<br />
Compania Monsanto prin crearea de soiuri de soia rezistente la erbicidul Roundup<br />
pe bază de glyphosate. Baldwin, A.L (1999) în referatul prezentat la Conferinţa de<br />
la Brighton afirma: crearea organismelor modificate genetic O.M.G. constituie o<br />
adevărată revoluţie în combaterea buruienilor” deoarece erbicidul Roundup pe bază<br />
de plyphosate combate absolut toate buruienile anuale şi perene. Primele<br />
experienţe cu soiuri de soia rezistente la glyphossate au fost făcute la Universitatea<br />
din Arkansas în anul 1993, iar în anul 1996 fermierii americani au cultivat soia pe<br />
suprafeţe mari, rezistentă la Roundup Ready.<br />
În anul 2003 soia a fost cultivată pe plan mondial pe 7l milioane de hectare<br />
din care 55 % cu soiuri modificate genetic. Cele mai mare procent peste 70% este<br />
în SUA.<br />
De ce cultivă fermierii americani soiuri modificate genetic?<br />
Din două considerente pur economice:<br />
- la soiurile de soia modificate genetic, producţia de boabe la hectar este şi<br />
mai mare decât la soiurile convenţionale;<br />
- pot practica cu mai mult succes tehnologia fără arătură, adică no – tillage<br />
în plus la soia modificată genetic se foloseşte un singur erbicid Roundup Ready, pe<br />
când la soiurile convenţionale se folosesc 2 – 3 erbicide, în funcţie de specificul<br />
îmburuenării. Preţul erbicidului Roundup Ready este mai mic decât al erbicidelor<br />
care se aplică la soiurile de soia neconvenţionale.<br />
În România, soia tolerantă la glyphosate, substanţa activă a erbicidului<br />
Roundup Ready este singura specie modificată genetic cultivată în scop comercial<br />
având aprobare oficială în conformitate cu prevederile Legii nr. 214/2002. În<br />
Catalogul Oficial al soiurilor (hibrizilor de plante de cultură din România – ediţia<br />
2004 sunt înscrise 14 soiuri de soia modificată genetic, rezistente la glyphosate.<br />
România fiind singura ţară din Europa care cultivă soia modificată genetic.<br />
61
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
În anul 2001 s-a cultivat în România soiuri de soia modificate genetic pe 17<br />
mii de hectare, iar în anul 2004 peste 50 mii hectare.<br />
Primele experienţe cu soia modificată genetic au fost executate de Negrilă<br />
şi Floarea Bodescu, la Staţiunea de Cercetare şi Dezvoltare Agricolă Teleorman, la<br />
care s-au obţinut în anul 1999 producţii de 3950 kg până la 4600 kg /ha în funcţie<br />
de dozele de Roundup Ready. Trebuie de precizat că la Staţiunea Teleorman soia<br />
modificată genetic (soiul S2254) s-a cultivat după tehnologia clasică. De aceia la<br />
soia modificată genetic, sunt primele experienţe în România în sistemul no – tillage<br />
executate de autor.<br />
Experienţele cu soia modificată genetic executate de dr. Nicolae Şarpe<br />
la SC Agro- Chirnogi. Cultura de soia modificată genetic, soiul S2254, a avut ca<br />
plantă premergătoare porumbul care s-a recoltat cu combina Claas. Semănatul soiei<br />
s-a făcut în ziua de 11 mai 2004 cu semănătoarea marca Massey Ferguson, care a<br />
făcut un semănat de foarte bună calitate, când resturile vegetale (tulpini, frunze,<br />
ciocălăi de porumb) cântăreau 38.500 kg la hectar.<br />
După răsăritul soiei, în perioada de vegetaţie s-au făcut 3 irigări cu norme de<br />
udare de câte 500 – 600 m 3 la hectar. De asemenea s-a făcut un tratament cu<br />
Roundup Ready, când plantele de soia aveau 15 cm înălţime, iar buruienile<br />
monocotile şi dicotile aveau 5 – 15 cm înălţime, iar Sorghum halepense aveau 10 –<br />
20 cm înălţime. Al doilea tratament cu Roundup Ready s-a executat la reinfestarea<br />
cu buruieni când plantele de soia aveau 25 – 30 cm înălţime. Dozele de la Roundup<br />
Ready sunt indicate în tabelul 100.<br />
De la răsăritul soiei şi până la recoltare s-a făcut observaţii privind<br />
selectivitatea şi eficacitatea erbicidului Roundup Ready.<br />
În tabelul 100 de sinteză, se prezintă rezultatele obţinute la SC Agro –<br />
Chirnogi privind selectivitatea, eficacitatea şi producţia de soia la sistemul clasic şi<br />
no – tillage.<br />
Din analiza tabelului 100 se poate concluziona că toate dozele de Roundup<br />
Ready au fost foarte bine tolerate de soia modificată genetic, fiindcă pe tot<br />
parcursul vegetaţiei nu s-a observat nici un simptom de fitotoxicitate.<br />
Combaterea buruienilor a fost diferenţiată în funcţie de tratamentele cu<br />
erbicidul Roundup Ready. În varianta tratată numai cu 2 litri de Roundup Ready<br />
combaterea buruienilor a fost de numai 80%. La această variantă Sorghum<br />
halepense a regenerat în proporţie de 50% (adică din tufele de costrei uscate au<br />
apărut noi lăstari care până la recoltare au format paxicole cu seminţe, iar în sol s-<br />
au format noi rizomi. De asemenea la varianta cu un singur tratament cu Roundup<br />
Ready în doză de 2 litri a avut loc fenomenul de reinfestare cu Xantium<br />
strumarium, deoarece se ştie că în fruct (carnaci) sunt 2 seminţe din care răsare o<br />
plantulă şi a doua plantulă răsare numai dacă prima este distrusă de erbicide sau<br />
prin praşile. Tot la această variantă au regenerat şi alte specii de buruieni perene.<br />
La varianta cu două tratamente de Roundup Ready în doză de 3 + 3 litri /ha<br />
s-a realizat cea mai bună combatere de 100% a tuturor speciilor de buruieni anuale<br />
şi perene inclusiv costreiul (Sorghum halepense).<br />
62
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Tabelul 1<br />
Selectivitatea, eficacitatea şi producţia de soia LA SC AGRO – CHIRNOGI<br />
2004 – 2005<br />
Specii de buruieni dominante<br />
1. Chenopodium album 7. Capsella bursa pastoris<br />
2. Sonchus arvense 8. Senecio vernalis<br />
3. Sonchus arvense 9. Xanthium strumarium<br />
4. Sorghum halepense 10. Solanum nigrum<br />
5. Cirsium arvense 11. Abutilon Theophraste<br />
6. Polygonum aviculare 12. Phragmites spp<br />
Erbicide aplicate<br />
Herbicides<br />
Doze<br />
Rate<br />
l, g /ha<br />
Selecti<br />
v<br />
Note<br />
Combat.<br />
buruienilor<br />
Weed control<br />
1. Netratat (untreated)<br />
2. Roundup Ready<br />
3. Netratat<br />
4. Roudup Ready<br />
5. Roundup Ready<br />
6. Roundup Ready<br />
Producţia<br />
Yield<br />
EWRS % Kg /ha %<br />
SISTEMUL CLASIC<br />
- 1,0<br />
0<br />
950 100<br />
3 + 3 1,0<br />
100<br />
4600 484<br />
SISTEMUL NO - TILLAGE<br />
-<br />
2<br />
2+2<br />
3+3<br />
1,0<br />
1,0<br />
1,0<br />
1,0<br />
0<br />
80<br />
92<br />
100<br />
700<br />
3500<br />
4010<br />
4590<br />
100<br />
500<br />
572<br />
655<br />
Tot în tabelul 1 sunt prezentate datele privind producţia de soia. Datorită<br />
gradului de îmburuienare foarte ridicat din Lunca Dunării la variantele netratate cu<br />
erbicidul Roundup Ready s-a obţinut o producţie de soia foarte mică: 700 kg /ha la<br />
sistemul no – tillage şi 950 la sistemul clasic.<br />
La sistemul no – tillage cea mai mică producţie de soia de numai 3500 kg /ha<br />
a fost la varianta tratată o singură dată cu Roundup Ready în doză de 2 litri /ha. La<br />
această variantă producţia de soia s-a redus din cauza reinfestării cu specii de<br />
buruieni perene, dar mai ales din cauza regenerării costreiului.<br />
Cea mai mare producţie de soia de 4.590 kg /ha s-a realizat în varianta cu<br />
două tratamente cu Roundup Ready în doză de 3 + 3 litri /ha, deoarece la această<br />
variantă au fost combătute 100% toate speciile de buruieni anuale şi perene. De<br />
asemenea o producţie de 4600 kg /ha s-a realizat şi la sistemul clasic la care s-au<br />
făcut 2 tratamente cu erbicidul Roundp Ready în doză de 3 + 3 litri /ha.<br />
Eficienţa economică a celor 2 sisteme clasic şi no – tillage la soia<br />
modificată genetic la SC Agro – Chirnogi. Aşa cum am scris mai sus, fermierii<br />
americani practică la cultura soiei modificată genetic sistemul no – tillage pe<br />
suprafeţe mari din considerente economice deoarece tona de soia se produce cu<br />
cheltuieli mult mai puţine în comparaţie cu sistemul clasic. Am făcut aceste calcule<br />
economice în condiţiile specifice din Lunca îndiguită a Dunării de la SC Agro –<br />
Chirnogi pe care le prezentăm în tabelul 2.<br />
63
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Tabelul 2<br />
Consumul de combustibil pentru lucrarile mecanice la soia -SC AGRO – CHIRNOGI<br />
SISTEMUL CLASIC<br />
SISTEMUL NO – TILLAGE<br />
Lucrări mecanice efectuate<br />
Lucrări mecanice efectuate<br />
Consu<br />
Consum<br />
m<br />
1. Arat + grăpat<br />
2. Discuit + grăpat<br />
3. Discuit + grăpat<br />
4. 4 Lucrat cu combinator<br />
5. Semănat cu SPC 8<br />
6. Tratat cu îngrăşăminte<br />
foliare<br />
7. Aplicat erbicide<br />
8. Recoltat cu Claas<br />
29,0<br />
12,0<br />
12,0<br />
5,0<br />
4,5<br />
1,2<br />
1,2<br />
15,0<br />
64<br />
1. __________<br />
2. __________<br />
3. __________<br />
4. __________<br />
5. Semănat cu Massey<br />
Ferguson<br />
6. Tratat cu îngrăşăminte<br />
foliare<br />
7. Aplicat erbicide<br />
8. Recoltat cu Claas<br />
__<br />
__<br />
__<br />
__<br />
5,5<br />
1,2<br />
1,2<br />
15,0<br />
TOTAL CONSUM 79,9 TOTAL CONSUM 12,9<br />
Analizând datele din tabelul 2 se constată că practicând sistemul no – tillage<br />
s-a făcut economie de combustibil de 67 litri /ha faţă de sistemul clasic, calculat în<br />
lei revine aproximativ 1.340 roni la hectar.<br />
Rezultatele experienţelor cu soia modificată genetic la Agrofam -<br />
Holding, Feteşti. Soia modificată genetic din soiul S-2254 s-a cultivat după<br />
porumb . Semănatul s-a făcut în decada a III-a a lunii aprilie. În timpul vegetaţiei,<br />
în lunile aprilie – septembrie au fost precipitaţii foarte abundente, totalizând<br />
700 l /m 2 – ceva neobişnuit pentru zona Bărăganului, unde precipitaţiile multe<br />
anuale în perioada de vegetaţie sunt de 250 – 300 l /m 2 . Din aceste considerente nu<br />
s-a mai recurs la irigare.<br />
În tabelul 3 sunt prezentate selectivitatea, eficacitatea şi producţia de soia.<br />
Tabelul 3<br />
Selectivitatea, eficacitatea şi producţia de soia la SC AGROFAM – HOLDING<br />
FETEŞTI, ANUL 2005 - 2007<br />
Specii de buruieni dominante<br />
1. Sorghum halepense 4. Soncus arvense 7. Solanum nigrum<br />
2. Senecio vernalis 5. Chenopodium album 8. Polygonum convolvulus<br />
3. Sonchus arvense 6. Amaranthus retroflexus 9. Polygonum persicaria<br />
Erbicide aplicate Doze<br />
Combat.<br />
Herbicides<br />
Rate<br />
buruienilor<br />
Producţia<br />
l, g /ha<br />
Weed control<br />
1. Netratat (untreated)<br />
2. Roundup Ready<br />
3. Netratat<br />
4. Roudup Ready<br />
5. Roundup Ready<br />
6. Roundup Ready<br />
Selecti<br />
v<br />
Note<br />
EWRS<br />
SISTEMUL CLASIC<br />
__ 1,0<br />
__ 1,0<br />
SISTEMUL NO – TILLAGE<br />
- 1,0<br />
2 1,0<br />
3,0 1,0<br />
3+3 1,0<br />
Yield<br />
% Kg /ha %<br />
0<br />
97<br />
0<br />
48<br />
71<br />
100<br />
480<br />
3850<br />
490<br />
1982<br />
2120<br />
3970<br />
100<br />
802<br />
100<br />
404<br />
576<br />
810
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Din datele prezentate în tabelul 3, rezultă că soiul S – 2254 a tolerat foarte<br />
bine erbicidul Roundup Ready, aplicat chiar la doze maxime (3+3 litri /ha).<br />
Combaterea buruienilor monocotile şi dicotile a fost în funcţie de dozele de<br />
Roundup Ready. Astfel, în variante tratate o singură dată cu Roundup Ready în<br />
doze de 2 sau 3 litri /ha, speciile de buruieni perene, inclusiv Sorghum Halepense<br />
au regenerat până toamna la recoltarea soiei, formând panicole cu seminţe ajunse<br />
la maturitatea fiziologică şi ce este şi mai grav, s-au format noi rizomi viabili.<br />
O combatere de 100% a tuturor speciilor de buruieni anuale şi perene s-a<br />
realizat în varianta tratată de 2 ori cu Roundup Ready în doze de 3 + 3 litri /ha.<br />
Eficienţa economică la cele două sisteme clasic şi no – tillage la soia<br />
modificată genetic la Agrofam Feteşti. În tabelul 4 prezentăm consumul de<br />
motorină la sistemul clasic şi no – tillage.<br />
Tabelul 4<br />
Consumul de motorină la sistemul clasic şi no – tillage la cultura de soia SC<br />
AGROFAM HOLDING, FETEŞTI, 2005 – 2007<br />
Sstemul clasic<br />
Sistemul No – tillage<br />
Lucrări mecanice efectuate<br />
Lucrări mecanice efectuate<br />
Consu<br />
Consum<br />
m<br />
1. Arat + grăpat<br />
2. Discuit + grăpat<br />
3. Discuit + grăpat<br />
4. Lucrat cu combinator<br />
5. Semănat cu SPC 8<br />
6. Prăşit mecanic de trei ori<br />
7. Recoltat cu Claas<br />
30<br />
14<br />
14<br />
6<br />
5<br />
18<br />
16<br />
1. __________<br />
2. __________<br />
3. __________<br />
4. __________<br />
5. Semănat cu Massey<br />
Ferguson<br />
6. __________<br />
7.Recoltat cu Claas<br />
TOTAL CONSUM 103 TOTAL CONSUM 23<br />
Din tabelul 4 rezultă că pentru efectuarea lucrărilor mecanice de la arat şi<br />
până la recoltarea soiei la sistemul clasic s-au consumat 103 litri motorină /ha, în<br />
timp ce la sistemul no – tillage, consumul a fost foarte mic – numai 23 litri /ha.<br />
Strategia recomandată pentru combaterea chimică a buruienilor anuale<br />
şi perene din cultura soiei modifi cată genetic. La soia modificată genetic<br />
strategia de combaterea buruienilor este mult mai simplă în comparaţie cu soiurile<br />
clasice la care trebuie aplicate mai multe tratamente cu diverse erbicide. De<br />
asemenea nu s-a sintetizat pe plan mondial un erbicid care să combată speciile de<br />
buruieni dicotile perene cum sunt Cirsium arvense, Sonchus arvense, Lepidium<br />
droha, Convolvulus arvensis etc., care pentru agricultura României în ultimii 15 ani<br />
au devenit o adevărată calamitate.<br />
Nu degeaba fermierii din SUA, care cultivă anual peste 25.000.000 ha de<br />
soia modificată genetic. Şi în România în anul 2005 ponderea cea mai mare a<br />
suprafeţelor au fost la soia modificată genetic. Aceasta este uneori puternic<br />
concurată de buruieni fiind uneori peste 1000 sau 2000 de buruieni pe m 2 .<br />
__<br />
__<br />
__<br />
__<br />
7<br />
__<br />
16<br />
65
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Erbicide/ Herbicides<br />
1. Roundup Ready 2+2<br />
STRATEGIA NR.1<br />
Este recomandată pentru combaterea tuturor<br />
speciilor de buruieni anuale şi perene<br />
Doze. Rate<br />
l, g /ha<br />
66<br />
Epoca de aplicare<br />
Time of application<br />
Postemergent I + II<br />
2. Roundup Ready 3+3 Postemergent I + II<br />
Primul tratament cu erbicidul Roundup Ready se execută când buruienile<br />
anuale şi perene au răsărit în masă şi au înălţimi diferite de la 10 cm şi până la 20<br />
cm, iar în cazul când este prezent şi constreiul faza optimă este de 15 – 20 cm<br />
înălţime.<br />
Al doilea tratament se execută cu Roundup Ready la reinfestarea culturii de<br />
soia.<br />
NOTĂ: Toate erbicidele prevăzute la Strategia nr. 1 se vor aplica cu<br />
echipamente moderne terestre fabricate de SERVOPLANT SRL Bucureşti<br />
prevăzute cu doze MICRON bazat pe tehnologia CDA (Control Droplet<br />
Application = Aplicarea cu picătura controlată), care pot distribui 30 – 60 litri<br />
soluţie la hectar sau echipamente clasice care distribuie 300 – 400 litri /ha.<br />
CONCLUZII<br />
1. La sistemul no – tillage buruienile anuale şi perene (inclusiv Sorhum<br />
halepense, Cirsium arvense, Sonchus arvense etc.) au fost combătute în proporţie<br />
de 97 – 100 % folosind erbicidul Roundup Ready aplicat la 2 epoci în doze de 2<br />
sau 3 litri /ha. La sistemul clasic buruienile anuale şi perene au fost combătute prin<br />
praşile mecanice şi manuale în proporţie de 90 – 97%.<br />
2. Producţiile de soia în medie pe 2 – 4 ani au fost practic egale la cele două<br />
sisteme tehnologice. La sistemul clasic 45600 kg /ha la Chirnogi şi 3850 kg /ha la<br />
Agrofam Feteşti. La sistemul no – tillage 4700 kg /ha la Chirnogi şi 3970 kg /ha la<br />
Agrofam Feteşti.<br />
3. Diferenţe foarte mari au fost însă în privinţa consumului de motorină. La<br />
sistemul clasic s-au consumat 79 – 100 litri de motorină la hectar, iar la sistemul<br />
no – tillage numai 12 – 23 litri la hectar.<br />
4.Pe baza experienţelor s-a ajuns la concluzia generală că sistemul no –<br />
tillage este mai economic, mai performant în comparaţie cu sistemul clasic.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Baldvin, A.L., 1999 – Value and exploatation of herbicides tolerant crops in the SUA.<br />
Brighton Crop Protection Conference – Weeds, vol. 3, p. 653 – 662.<br />
2. Brown, W.J., 1968 - Herbicid tillage system in England. I th British Weed Control<br />
Conference. Brighton, vol 3, p. 1297 – 1301.<br />
3. Phillips, S.N. Young, H.M, 1973 – No – tillage Farming. Publish Remain Associated Inc.<br />
Milwakee, Visconsin p. 1 – 224.
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
IZOLAREA ŞI SELECŢIONAREA DE DROJDII<br />
PRODUCĂTOARE DE BIOMASĂ PROTEICĂ<br />
MONOCELULARĂ<br />
Mihaela BEGEA 1 , Cristina STOICESCU 1 ,<br />
Gheorghe BÂLDEA 1 , Mariana VLĂDESCU 1 ,<br />
Elena BARON 1<br />
1<br />
Institutul de Cercetări Alimentare, Bucureşti<br />
e-mail: ela_begea@yahoo.com<br />
The present paper has as objective studies and researches regarding<br />
the multiplication of yeasts on nutritive media in order to produce single cell<br />
protein which can be used as food and feed source. In this regard there were<br />
isolated and selected several yeast strains from Saccharomyces genera, that<br />
were forward been tested, studied and verified under laboratory and pilot<br />
conditions, having as objective to identify yeast strains with optimum activity<br />
and high multiplication capacity. Using micro-organisms from<br />
Saccharomyces genera in order to obtain single cell protein presents<br />
advantages such as: - the high content in microbial protein having a similar<br />
amino acids profile with this of the animal or vegetal protein; - through the<br />
selection the strains having the most appropriate characteristics that we<br />
intend to obtain could be performed; - the powerful growth and high biomass<br />
resulted; - the micro-organisms can use as carbon organic source a huge<br />
range of raw materials, mainly wastes or by-products resulted from other<br />
industries. Verification of the yeast on pilot scale was performed taking into<br />
account the industrial process, using as culture medium sugarbeet molasses.<br />
Molasses represents one of the main raw materials used for obtaining single<br />
cell proteins. The usage of molasses as raw material is convenient mainly<br />
because of it’s low cost production prices and easy access. The researches<br />
will go on in the order to settle the culture media for the multiplication of the<br />
selected yeast strains as regards the optimal composition through the<br />
microelements, vitamins and bios factors, to compensate the lack of nutritive<br />
factors from the processed raw materials.<br />
Key words: yeast, selection, fermentation, multiplication, single cell protein<br />
Este cunoscut faptul că pentru fermentarea diferitelor materii prime este<br />
nevoie de o drojdie specifică, care să se dezvolte rapid, să dea randamente cât mai<br />
mari, în cazul nostru de biomasă, să fie acomodată condiţiilor specifice procesului<br />
tehnologic şi să fie cât mai rezistentă la infecţii.<br />
Proteina microbiană este cunoscută în literatura de specialitate cu termenul<br />
generic de biomasă proteică monocelulara (BPM), termen care arată că proteina<br />
respectivă este de origine microbiană, ea provenind de la microorganisme<br />
unicelulare (bacterii, drojdii, mucegaiuri, alge etc.) [1].<br />
67
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
În afară de zaharuri fermentescibile şi săruri organice, în procesul de<br />
multiplicare drojdiile mai au nevoie şi de anumiti compuşi organici. Aceşti<br />
compuşi sunt necesari în cantităti mici sau chiar urme şi au fost denumiţi “bios”<br />
sau “factori de creştere”. În procesul tehnologic de obtinere a biomasei proteice<br />
monocelulare din drojdie este foarte importantă urmărirea influenţei pe care o are<br />
fiecare factor de creştere atât asupra randamentului, cât şi asupra calităţii biomasei<br />
produse.<br />
Experimentările de obţinere a biomasei proteice monocelulare s-au realizat<br />
utilizând ca mediu de cultură melasă din sfeclă de zahăr. Melasa este un subprodus<br />
rezultat la industrializarea sfeclei de zahăr, fiind siropul final separat prin<br />
centrifugarea cristalelor de zahăr. Utilizarea melasei ca materie primă este<br />
convenabilă în primul rind din punct de vedere economic, prin prisma preţului de<br />
cost redus şi al accesibilităţii.<br />
În industria fermentativă, folosirea drojdiilor implică utilizarea de culturi<br />
pure utile, detectarea şi înlăturarea drojdiilor sălbatice şi a microorganismelor de<br />
infecţie, care pot avea influenţă negativă asupra activităţii metabolice a culturilor<br />
starter [2].<br />
Identificarea unei tulpini de drojdie nou izolate necesită o caracterizare şi o<br />
descriere precise, care să permită apoi compararea cu drojdii cunoscute.<br />
Principalele caractere utilizate pentru identificarea drojdiilor sunt caracterele<br />
morfologice ale celulelor vegetative, modul de reproducere, caracterele biochimice<br />
şi caracterele fiziologice [2].<br />
În acest sens, au fost izolate şi selecţionate tulpini de drojdie, în principal din<br />
genul Saccharomyces, care apoi au fost testate, studiate şi verificate în condiţii de<br />
laborator şi în instalaţiile pilot, în vederea identificarii unor tulpini cu activitate<br />
optimă, respectiv capacitate de multiplicare ridicată.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Drojdiile din genul Saccharomyces au fost izolate izolate din natură, din diferite<br />
medii, selecţionarea lor realizandu-se în scopul producerii de BPM cu randamente<br />
ridicate. Izolarea şi selecţia s-au realizat prin tehnicile microbiologice clasice, prin<br />
cultivarea pe medii selective.<br />
Izolarea drojdiilor s-a făcut din diverse medii, aşa cum sunt: must de malţ<br />
infectat, must de malţ agar, suc de mere, amestec de fructe, mere, gutui, melasă.<br />
Din mediile infectate, după un control microscopic, drojdiile s-au izolat în cultură<br />
pură şi s-au trecut de mai multe ori (15-20) pe medii cu must de malţ-agar, la interval<br />
de 6-7 zile. Drojdiile izolate au fost triate in funcţie de sedimentul pe care îl formează<br />
prin multiplicare şi prin fermentare într-un mediu de melasă de 3 0 Bx. Multiplicarea<br />
drojdiilor s-a făcut cu şi fără aerare, timp de 24 de ore. Drojdiile care au format cel mai<br />
bogat sediment, au fost izolate din nou în cultură pură şi au fost studiate amănunţit în<br />
ce priveşte calităţile lor pentru obtinerea de BPM.<br />
Cu drojdiile selecţionate s-a efectuat cultivarea pe plămezi de melasă în vederea<br />
stabilirii capacitătii de formare a biomasei, în instalaţia pilot.<br />
Drept drojdie martor s-a folosit o drojdie de panificatie din cultura laboratorului,<br />
pe care am notat-o în experienţe cu indicativul SCP.<br />
68
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Experimentarile la nivel pilot pentru studiul capacităţii de formare de biomasă s-<br />
au realizat într-un fermentator pentru multiplicarea drojdiei, cu volum total de 20 litri<br />
(volum util 16 litri).<br />
Pentru aprecierea capacităţii drojdiilor selecţionate de a forma BPM, culturile<br />
pure s-au inoculat în mediul de cultura lichid pe bază de melasă şi s-a determinat<br />
cantitatea de biomasă formată dupa 48 ore de fermentare, la temperatura de 30 0 C.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Cultura pură de drojdie, păstrată in eprubete pe mediu de must de malţ agar<br />
înclinat, la temperatura de +4 0 C, este reactivată prin inocularea sau repicarea pe<br />
acelaşi mediu de cultură şi termostatat timp de 48 – 72 ore la 30 0 C.<br />
Inocularea plămezilor pentru cele 7 tulpini de drojdie selecţionate şi pentru<br />
cultura martor s-a realizat cu un inocul cu o concentraţie de 10 8 celule/ml.<br />
Plămada de melasă are următoarea compoziţie [3]:<br />
- melasă diluată la 40 % s.u. – 4 litri;<br />
- sulfat de amoniu (solutie 8%) – 1,25 l;<br />
- diamoniu fosfat (solutie 12%) – 1,25 l;<br />
- apă potabilă – 5 litri.<br />
Sărurile minerale nutritive, respectiv sulfatul de amoniu şi diamoniu fosfatul,<br />
sunt utilizate în scopul compensării lipsei de azot şi fosfor din melasă.<br />
Parametrii de fermentare au fost următorii:<br />
- temperatura – 300C;<br />
- pH – 4,5 – 4,8;<br />
- debit de aer – 0,6 – 0,8 litri / litru /minut;<br />
- oxigen dizolvat – 4 -5 mg / litru.<br />
La intervale de timp de 4 ore de la inoculare, se verifică evoluţia şi stadiul de<br />
multiplicare a drojdiei prin următoarele teste:<br />
- test de laborator privind pH-ul şi concentraţia în substanţă uscată, eventual<br />
conţinutul de zahăr din plămada în curs de fermentare;<br />
- examen microscopic pentru aspectul celular (densitate de celule, formă,<br />
mărime, prezenţa celulelor înmugurite, microorganisme de infectare).<br />
După cele 48 ore de fermentare, au fost înregistrate următoarele valori pentru<br />
capacitatea de a forma biomasă formată de drojdiile selecţionate şi testate la nivel pilot.<br />
Tabelul 1<br />
Randamentul in biomasa formata prin fermentare pe mediu lichid de melasa<br />
Tulpina de drojdie utilizata<br />
/ Sursa de izolare<br />
Randamentul în biomasa cu<br />
25% substanta uscata, faţă de<br />
melasă cu 50% zaharoză<br />
69<br />
Umiditatea biomasei, %<br />
1 (must de malţ infectat) 70,3 72,4<br />
2 (must de malţ agar) 63,7 74,1<br />
3 (suc de mere) 89,8 71,3<br />
4 (amestec de fructe) 94,5 76,8<br />
5 (mere) 112,6 75,1<br />
6 (gutui) 105,7 78,5<br />
7 (melasă) 103,4 77,9<br />
SCP 98,9 71,9
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Rezultatele obţinute în laborator la cele 7 de tulpini de drojdie au arătat că<br />
randamentele au fost cuprinse între 63,7 şi 112,6% (drojdie cu 25% substanţă<br />
uscată, faţă de melasa cu 50% zahăr), biomasa având umidităţi cuprinse in<br />
intervalul 71,3 ... 78,5%.<br />
Din tabelul prezentat se constată că cele mai bune randamente, în comparaţie<br />
cu drojdia martor, sunt produse de drojdiile selecţionate de pe mere, gutui şi din<br />
melasă. Cel mai înalt randament in biomasă, pe mediul de cultură pe bază de<br />
melasă, este produs de drojdia selecţionată de pe mere.<br />
CONCLUZII<br />
Din studiile efectuate concluzionăm următoarele:<br />
- drojdiile selecţionate din diferite substraturi naturale şi din microflora<br />
epifită a fructelor, chiar dacă s-au dovedit că aparţin aceluiaşi gen, prezintă<br />
caracteristici de fermentare diferenţiată a substraturilor zaharoase;<br />
- drojdiile din genul Saccharomyces selecţionate se dovedesc a avea<br />
aptitudini de producere de biomasă cu randamente ridicate;<br />
- pe baza rezultatelor înregistrate, cercetările vor continua în sensul creşterii<br />
potenţialului drojdiilor de a forma biomasă, prin optimizarea diagramelor<br />
de lucru şi a mediilor de cultură utilizate.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Anghel, I. s.a. , 1993 - Biologia şi tehnologia drojdiilor, Bucureşti, Editura Tehnica, Vol. III.<br />
2. Tofan, C,. Bahrim, G., Nicolau, A., Zara, M. - Microbiologia produselor alimentare –<br />
Tehnici şi analize de laborator, Bucureşti, Editura AGIR.<br />
3. Stroia, I., Begea, M., Demetrescu, I., Caposi, M., Vlădescu, M., Bâldea, G., 2005 -<br />
Molasses quality analyses system used in baking yeast industry, RICCCE 14 -<br />
Romanian International Conference on Chemistry and Chemical Engineering,<br />
Bucureşti, 22-23 septembrie 2005.<br />
70
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
THE LINEAR AND NON-LINEAR BI-DIMENSIONAL<br />
MATHEMATICAL MODELS, BETWEEN<br />
ANTIOXIDANT CAPACITY, ASCORBIC AND<br />
POLYPHENOLS CONTENTS IN SOME VEGETABLES<br />
Luminita PIRVULESCU 1 , Despina-Maria<br />
BORDEAN 1 , I. GERGEN 1 , C. RUJESCU 1 ,<br />
I. POPESCU 1 , Monica HARMANESCU 1 ,<br />
Cristina RUJESCU 1 , Steluta RADU 2<br />
1<br />
Banat’s University of Agriculture Sciences and<br />
Veterinary Medicine Timisoara,<br />
e-mail : pirvulescu_l@yahoo.com<br />
2<br />
University of Agriculture Sciences and Veterinary<br />
Medicine Iasi<br />
A total of 17 vegetables: bell pepper (red and green); pepper (red and<br />
green), sallow thorn (Hyppophae rhammnoides) celery (leaves and root),<br />
cabbage (white, red, curly and Bruxelles), broccoli, cauliflower, radish, dill<br />
(leaves), parsley (leaves and roots); were analyzed for antioxidant activities<br />
using FRAP method, DPPH method, total polyphenols content by Folin<br />
Ciocalteu method and ascorbic acid content using 2,6-dichlorophenol<br />
indophenols. The highest TAC (Total Antioxidant Capacity) values was<br />
identified for sallow thorn (Hyppophae rhammnoides), red cabbage, red bell<br />
pepper and pepper. The smaller values were identified in parsley roots.<br />
The antioxidant capacity, Vitamine C and polyfphenols contents correlations<br />
on vegetables, have been studied using multiple regression mathematical<br />
elements. The obtained models, in accordance with the analysis of the<br />
dependence value between total antioxidant capacity, polyphenols and<br />
ascorbic acid contents. The nonlinear two-dimensional TAC = f(vit. C and<br />
polyphenols) model is indicating the increasing of the correlation coefficient<br />
comparative with the liniar model associated coefficient.<br />
Key words: total antioxidant capacitity (TAC), FRAP and DPPH methods,<br />
polyphenols, ascorbic acid, vegetables<br />
From the oldest time, the fruits and vegetables were used as medicinal<br />
agents. In the last two decades, the scientific community recognized the<br />
“paramount” value of the fruits and vegetables, besides their nutritive contribution<br />
and their role in preventing vitamin deficiencies.<br />
Having in mind all the means of protection that human body possesses, it’s<br />
recommendable that humans should supply these means and use antioxidants,<br />
substances that have the power of preventing or even inhibiting per oxidation. An<br />
antioxidant is one of the many chemical substances which decrease and prevent the<br />
71
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
oxidation and the destruction of cell and tissue towards free radicals from the body<br />
in which they are involved in a etiology of diseases.<br />
Thus, the combination of phytochemical substances has an important role in<br />
antioxidant and anticancer activity and the real health benefits can come from the<br />
mixture of phytonutrients found in fruits and vegetables.<br />
Vegetable polyphenols include a wide range of compounds with antioxidant<br />
activity, that is, hydroxycinnamates, flavan-3-ols (condensed tannins), Gallic acids<br />
derivatives (hydrolysable tannins), flavonols and anthocyanins. The phenol<br />
composition of vegetables varies greatly among cultivars and tissue. Peel tissues<br />
contain larger amounts of phenol, anthocyanins, and flavonols than flesh tissues.<br />
The evaluation of vegetable antioxidants capacity is not an easy task, as<br />
much method can be used to determine this activity, and substrates, conditions,<br />
analytical methods, and concentrations can affect the estimated activity.<br />
We used the iron-reducing capacity to evaluate the antioxidant capacity<br />
(FRAP method) of vegetables (Benzie and Strain, 1996), although we have<br />
understand that these simple method have limitation (Franke and Meyer, 2000) and<br />
the estimation of same parameter using the inhibition capacity of free radicals<br />
(DPPH method).<br />
The aim of the present work was to determine the phenols, vitamin C<br />
contents as well as the total antioxidant capacity of some vegetables commonly<br />
consumed in Romania.<br />
Several methods are know to measure the total antioxidant capacity (TAC)<br />
of biological samples, but we tried the FRAP assay, which depends upon the<br />
reduction of ferric tripyridyltriazine complex to the ferrous tripyridyltriazine by a<br />
reductant at low pH. This ferrous tripyridyltriazine complex has an intensive blue<br />
colour and can be monitored at 593 nm (Benzie and Strain, 1996). This method<br />
was elaborated for human plasma but many authors used these method for aqueous<br />
or hydroalcoholic extracts of medicinal plants (Szőllősi and Szőllősi Varga, 2002).<br />
MATERIAL AND METHOD<br />
1. Reagents and equipment<br />
All chemicals and reagents were analytical grade or purest quality purchased<br />
from Sigma, Merck, Aldrich and Fluka; deionised water was used. Absorption<br />
determination for FRAP, DPPH and total phenol content was made using Specord 205<br />
AnalitykJena.<br />
2. Vegetables<br />
In the present study, a total of 17 vegetables: bell pepper (red and green),,<br />
pepper (red and green), sallow thorn, celery (leaves and root), cabbage (white, red,<br />
curly and Bruxelles), broccoli, cauliflower, radish, dill (leaves), parsley (leaves and<br />
roots), were analyzed.<br />
3. Evaluation of total antioxidant capacity (TAC)<br />
a). Adaptation of FRAP method<br />
Reagents: acetate buffer, 300mM/L, pH 3.6 (3.1g sodium acetate 3H 2 O and 16<br />
mL conc. Acetic acid per 1L of buffer solution); 10mM/L TPTZ (2,4,6-tripyridyl-striazine)<br />
in 40 mM/L HCl; 20mM/L FeCl 3 6H 2 O in distilled water. FRAP working solution:<br />
25mL acetate buffer, 2.5mL TPTZ solution and 2.5 mL FeCl 3 solution.<br />
72
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
The working solution must be always freshly prepared. Aqueous solution of<br />
known Fe(II) concentration was used for calibration, in a range of 0.1-1.0 mM/L.<br />
For the preparation of calibration curve 1ml aliquot of 0.1, 0.2, 0.4, 0.6, 0.8, 1.0<br />
µM/mL aqueous Fe(II) as Mohr salts solution were mixed with 5 mL FRAP working<br />
solution; FRAP reagent was used as blank. The absorption was read after 10 min. at 25<br />
°C at 593 nm, 1cm lights path, and the calibration curve was drawn.<br />
One mL from diluted 1/10 vegetable extracts, was mixed with the same reagents<br />
as described above, and after 10 min. the absorption was measured. All determinations<br />
were performed in triplicate. Total antioxidant capacity in vegetable extracts in Fe(II)<br />
equivalents was calculated. Correlation coefficient for calibration curve was 0.959.<br />
b) DPPH method<br />
Hydrogen atom – or electron-donation ability of the corresponding vegetable<br />
extracts was measured from the bleaching of the purple-coloured ethanol solution of<br />
DPPH. This spectrophotometric assay uses stable 2.2’diphenylpicrylhydrazyl (DPPH)<br />
radical as reagent. 0.5 mL of various vegetable extracts were added to 2.5 mL of a 1<br />
mM ethanol solution of DPPH. After 10 min. or 40 min. incubation at room temperature<br />
the absorbance was read against a blank at 517 nm. TAC as inhibition of DPPH free<br />
radical in percent was calculated in following way (Burits & Bucar,2000; Cuendet et all, 1997):<br />
TAC DPPH (%) = (A blank – A sample /A blank ) x 100<br />
4. The amount of phenolic compounds<br />
The following reagents were used: 2.0 M Folin-Ciocalteu phenol reagent, gallic<br />
acid and anhydrous carbonate. The content of total phenolic compounds in methanolic<br />
extracts was determined by Folin-Ciocalteu method (1927).<br />
For the preparation of calibration curve 0.5 mL aliquot of 0.16, 0.32, 0.60, 1.20<br />
µM/mL aqueous gallic acid solution were mixed with 2,5 mL Folin-Ciocalteu reagent<br />
(diluted ten-fold) and 2 mL (7.5%) sodium carbonate. The absorption was read after 2 h<br />
at 20 °C at 750 nm and the calibration curve was drawn.<br />
0.5 mL from diluted 1/10 vegetable extracts was mixed with the same reagents<br />
as described above, and after 2 h the absorption was measured for the determination<br />
of plant phenols. All determinations were performed in triplicate. Total content of phenol<br />
compounds in methanol extracts in Gallic acid equivalents (GAE) was calculated.<br />
Correlation coefficient (r 2 ) for calibration curve was 0.975.<br />
5. The amount of ascorbic acid (C vitamin)<br />
Ascorbic acid contents were estimated titrimetrically by 2,6-dichlorophenol<br />
indophenol dye reactant. 5 mL of vegetable extracts was diluted with 10 mL water, ad<br />
1mL HCl 1N, an titrate with 1mM solution of 2,6-dichlorophenol indophenols dye<br />
reactant to pink colour. For red coloured vegetables an adapted colorimetric method<br />
with the same dye was used.<br />
6. Multiple linear and non-linear regression<br />
In accordance with the multiple regression theories we presume that after “m”<br />
experimental measurements the final result “y” is linearly depending on the “n” factors<br />
x 1 , x 2 ,..., x n :<br />
y= f( x1, x2 ,..., x n ) (1), where:<br />
n<br />
∑<br />
y= a x + a<br />
i=<br />
1<br />
i<br />
i<br />
n+<br />
1<br />
The main idea is to determinate the coefficients a 1 ,a 2 ,...,a n so that the expression<br />
of the function (2) is following as exactly as possible the points positions experimentally<br />
obtained. and for that the applied method is the one of minimum square roots<br />
11<br />
, x12,...,<br />
x1<br />
m,<br />
x21,<br />
x22,...,<br />
x2m,...,<br />
xn<br />
1,<br />
xn2,...,<br />
xnm,<br />
y1,<br />
y1<br />
x ,..., y<br />
73<br />
(2)<br />
m
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
m ⎡⎛<br />
n<br />
⎞ ⎤<br />
ϕ( ai)<br />
= ∑⎢⎜∑a xij<br />
+ an<br />
⎟ − yj⎥<br />
(3)<br />
1 + 1<br />
j=<br />
1⎣⎝<br />
i=<br />
1<br />
⎠ ⎦<br />
where:<br />
m - experimental measurements;<br />
ϕ - sum of square differences between the value y j , j= 1, m experimentally<br />
obtained and<br />
y= f( x1 , x x j m<br />
j 2 ,...,<br />
j n ), = 1 ,<br />
j<br />
In such cases the function extremes are the points of minimum and by derivation<br />
of the application ϕ reported to ai<br />
is constructing a mathematical coefficients system.<br />
The calculation of the coefficients consists in resolving the n+1 equations system with<br />
n+ 1 unknown factor (4):<br />
⎧ m<br />
m<br />
m<br />
m<br />
m<br />
2<br />
⎪ a1∑x1j<br />
+ a2∑x2jx1j+ ... + an∑xnjx1j<br />
+ an+<br />
1∑ x1j<br />
= ∑y jx1j<br />
⎪ j= 1<br />
j= 1<br />
j=<br />
1<br />
j= 1 j=<br />
1<br />
m<br />
m<br />
m<br />
m<br />
m<br />
⎪<br />
2<br />
⎪<br />
a1∑x1jx2j<br />
+ a2∑x2j<br />
+ ... + an∑xnjx2j<br />
+ an+<br />
1∑ x2<br />
j = ∑y jx2<br />
j<br />
j= 1<br />
j= 1 j=<br />
1<br />
j= 1 j=<br />
1<br />
⎪<br />
⎨<br />
... ... ...<br />
m<br />
m<br />
m<br />
m<br />
m<br />
⎪<br />
2<br />
⎪ a1∑x1jxnj<br />
+ a2∑x2jxnj+ ... + an∑xnj<br />
+ an+<br />
1∑<br />
xnj<br />
= ∑y jxnj<br />
j= 1<br />
j= 1<br />
j=<br />
1<br />
j= 1 j=<br />
1<br />
⎪<br />
⎪<br />
m<br />
m<br />
m<br />
m<br />
⎪ a1∑x1j<br />
+ a2∑x2j<br />
+ ... + an∑xnj<br />
+ nan+<br />
1 = ∑y<br />
j<br />
⎩ j= 1<br />
j= 1 j=<br />
1<br />
j=<br />
1<br />
RESULTS AND DISCUSSION<br />
1. The values of determined parameters. The total antioxidant capacity<br />
(TAC) by FRAP and DPPH methods, vitamin C and polyphenols content are<br />
presented in table 1.<br />
Table 1<br />
Antioxidant capacity, vitamin C and polyphenols contents of vegetables<br />
Vit. C,<br />
TAC – TAC – DPPH,<br />
Crt<br />
Polyphenols,<br />
Vegetables µM/100<br />
FRAP,<br />
%<br />
Nr.<br />
µM/100 g<br />
g<br />
µM/100 g 15 s 30s<br />
1 red bell pepper 581,25 736 872 2,75 3,05<br />
2 red pepper 468,75 744 824 1,89 3,06<br />
3 sallow thorn 281,25 826 1160 38,05 43,91<br />
4 celery leaves 37,50 462 426 5,31 6,11<br />
5 celery roots 13,12 162 140 0 0,49<br />
6 white cabbage 106,87 254 208 0,49 0<br />
7 red cabbage 140,00 726 962 18,72 21,72<br />
8 Bruxelles cabbage 166,87 488 434 3,13 3,80<br />
9 curly cabbage 90,00 294 234 0,96 0<br />
10 broccoli 183,75 284 260 0,47 1,40<br />
11 cauliflower 144,37 240 192 0 0<br />
12 green pepper 206,25 546 350 3,89 4,87<br />
13 green bell pepper 150,00 492 242 0 0<br />
14 red radish 170,62 200 234 1,42 1,40<br />
15 dill leaves 59,47 270 330 3,88 2,25<br />
16 parsley leaves 299,84 534 410 0,47 0<br />
17 parsley roots 42,13 162 60 0,47 0<br />
74<br />
2<br />
(4)
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
The highest vitamin C content can be observed in red bell pepper followed<br />
by red pepper and parsley leaves and is smaller in celery (leaves and roots) and<br />
parsley roots. Polyphenols content is high in sallow thorn (Hyppophae<br />
rhammnoides), red pepper and bell pepper and smaller in celery roots and parsley<br />
roots. The highest TAC values by FRAP method were identified in sallow thorn<br />
(Hyppophae rhammnoides) extract followed by red cabbage. red pepper and bell<br />
pepper. The smaller values were identified in parsley roots. The values of TAC by<br />
DDPH method follow the same order as by FRAP method.<br />
2. The correlations between experimental data<br />
The aim of this paper is to present a nonlinear multifactor model simplified<br />
by using classical methods and reduced to the used linear model<br />
The obtained models, in accordance with the analysis of the dependence<br />
value between total antioxidant capacity, polyphenols and ascorbic acid contents,<br />
separated by the obtained coefficient of multiple correlation, are the following:<br />
a). The dependence TAC-FRAP (f) with ascorbic acid (C) and polyphenols<br />
(P) is presenting a multiple correlation coefficient r = 0,950, meaning a very high<br />
correlation.<br />
−3<br />
f ( C , P ) = −1,067<br />
C + 1,219 P + 1,431 ⋅10<br />
C ⋅ P − 35 , 271<br />
b). The dependence TAC-DPPH 30s ( d<br />
30<br />
) with ascorbic acid (C) and<br />
polyphenols (P) is presenting a multiple correlation coefficient r = 0,786, meaning<br />
a high correlation.<br />
−2<br />
−2<br />
−5<br />
d<br />
30<br />
( C , P ) = −6,8<br />
⋅10<br />
C + 5,050 ⋅10<br />
P + 3,233 ⋅10<br />
C ⋅ P − 6, 792<br />
c). The dependence TAC-DPPH 15s ( d<br />
15<br />
) with ascorbic acid (C) and<br />
polyphenols (P) is presenting a multiple correlation coefficient r = 0,780, meaning<br />
a high correlation.<br />
−2<br />
−2<br />
−5<br />
d C , P = −6,19<br />
⋅10<br />
C + 4,821 ⋅10<br />
P + 3,128 ⋅10<br />
C ⋅ P 5,<br />
( ) 137<br />
15<br />
−<br />
CONCLUSIONS<br />
The highest TAC (Total Antioxidant Capacity) values was identified for<br />
sallow thorn (Hyppophae rhammnoides), red cabbage, red bell pepper and pepper.<br />
The smaller values were identified in parsley roots.<br />
The best correlation (r = 0,950) regarding the intensity of bounding and the<br />
level of association between two data series of values is obtained for TAC (FRAP)<br />
and the amount of reducing substances (vitamin C şi polyphenols).<br />
A medium correlation (r = 0,786 and r = 0,780) obtained for TAC (DPPH)<br />
the amount of reducing substances (vitamin C şi polyphenols). That can be<br />
explained because the both methods estimate the total antioxidant capacity on the<br />
basis of two points of view: first, the reducing character of the vegetables<br />
substances with antioxidant properties and secondary, the scavenging property of<br />
free radicals.<br />
75
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
The nonlinear two-dimensional TAC = f(vit. C and polyphenols) model is<br />
indicating the increasing of the correlation coefficient comparative with the liniar<br />
model associated coefficient.<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Benzie, I.F.F., J.J., Strain, 1996 - Ferric reducing ability of plasma (FRAP) as a measure<br />
of antioxidant power: The FRAP assay, Analytical Biochemistry, 239, p.70-76.<br />
2. Cret, F., C., Rujescu, M. Boldea, Lia Rotariu, M. Ivan, 2000 - Elemente de matematici<br />
speciale, Editura Mirton, Timisoara.<br />
3. Franke, E.N., A.S., Meyer, 2000 - The problems of using one-dimensional methods to<br />
evaluate multifunctional food and biological antioxidants, J. Sci. Food Agr., 80,<br />
p.1925-1941.<br />
4. Gil, M.I., F.A., Tomas-Barberan, A.A., Hess-Pierce B.& Kader, 2002 - Atioxidant<br />
capacities, phenolic compounds, carotenoids and vitamin C content of nectarine,<br />
peach and plum cultivars from California, Journal of Agricultural and Food Chemistry,<br />
50, p.4976-4982.<br />
5. Hopkins, Will G. , 2004 - A New View of Statistics, http://www.sportsci.org/resource/stats.<br />
6. Lampe, Johanna, 1999 - Health Effects of Vegetables and Fruit, American Journal of<br />
Clinical Nutrition, No. 9; 70, Seattle.<br />
7. Pirvulescu, Luminita, 2006 - Researches about antioxidant capacity, ascorbic acid and<br />
polyphenols contents in some vegetables, Bulletin of the University of Agricultural<br />
Sciences and Veterinary Medicine Cluj – Napoca, Romania, seria Agricultura, vol. 62,<br />
p.323-329.<br />
8. Szőllősi, R. and I. Szőllősi-Varga, 2002 - Total antioxidant power in some species of<br />
Labiatae, Proceedings of the 7 th Hungarian Congress on Plant Physiology, S2-P24,<br />
publ. in Acta Biologica Szegediensis, 46, p.125-127.<br />
76
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
EFECTELE PROCESĂRII ALIMENTELOR ÎN SECOLUL<br />
XXI ASUPRA METABOLISMULUI UMAN<br />
Steluţa RADU 1<br />
1 U.S.A.M.V. Iaşi<br />
r_stela_222@yahoo.com<br />
This paper propose to tackle the influence of the thermic processes to<br />
the food nutrients, generated corelation between the food nutrients and the<br />
human metabolism.The changing the nutritive value of the food needs new<br />
tendency for the processing food, as well as to prevention the deterioration<br />
its, keeping constantly.So that, the phyziological and metabolic systems of the<br />
human organism should made, permanently, a tendency of balance.<br />
Prezently, the classic thermic processes and these with the microwides or<br />
infrared have making the changing of the chemical structure of food, which<br />
will generate the eliminating of constitution water of food. The changes of the<br />
chemical and phisical structure could determinated the senzorial qualities<br />
and the nutrientes through the products. The modern tendences of the<br />
proccesing of foods which wachted to shorten the processing and<br />
conservation of its through long time,changing essential capilare structure of<br />
food. These changes generate another structure for glucides, lipides,<br />
proteins, mineral salts and vitamins, capilary water, which are the vital<br />
elements well-estabilished by the ADN structure of the human person. The<br />
researching study watch the evolution of food which are thermic proccesing<br />
through the different methodes, the compatibility with their nutrients.<br />
Absence of this compatibility determinate the energetic dificiency of the<br />
human organism and the symptoms of the different diseases.<br />
Key words: food safety and thermic processes<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
În timpul prelucrării alimentelor au loc o serie de trasformări cum ar fi pierderi<br />
cantitative si calitative prin îndepărtarea părţilor necomestibile, prin tratamente termice<br />
şi pierderi ale componentelor biochimice, cel mai adesea vitamine, săruri minerale, prin<br />
nerespectarea cerinţelor de prelucrare corespunzătoare. În timpul prelucrării termice la<br />
legume au loc transformări fizice şi chimice, ce influenţează structura, gustul şi<br />
digetibilitatea preparatului, după cum urmează : celuloza şi substanţele pectice se<br />
înmoaie, o parte din substanţele nutritive solubile trec în lichidul de fierbere, se distrug<br />
vitaminele hidrosolubile. Conţinutul de vitamine şi substanţe minerale se micşorează<br />
prin oxidare şi degradare enzimatică. La înăbuşirea cărnii, iniţial coagulează proteinele<br />
de la suprafaţa cărnii, formând un strat protector, care favorizează menţinerea<br />
suculenţei cărnii şi păstrarea aproape integrală a factorilor nutritivi, având loc hidroliza<br />
moleculelor de colagen până la gelatină, care rămâne în cea mai mare măsură în<br />
interiorul cărnii şi determină frăgezimea cărnii, micşorându-se conţinutul de vitamine. În<br />
timpul prăjirii are loc caramelizarea parţială a glucidelor, având ca efect rumenirea<br />
produselor, crusta formată dând savoare plăcută preparatului, produsul se contractă şi<br />
77
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
are loc absorbţia de grăsime în mediu, ceea ce determină prelungirea digestibilităţii<br />
preparatelor. La frigere sau coacere se formează crusta protectoare la exterior, care<br />
reţine în produs sucul nutritiv. Având în vedere pierderile importante înregistrate la<br />
prelucrarea primară şi termică a alimentelor este important să urmărim comportarea<br />
acestora în timpul tratamentelor termice, să stabilim modificările biochimice înregistrate<br />
de elementele nutritive, care reprezintă esenţa metabolismului normal al individului<br />
sănătos.<br />
Principalele trofine – glucidele, lipidele şi proteinele – asigură energie necesară<br />
organismului şi nevoile nutritive ale acestuia. Nevoile energetice ale organismului<br />
uman sunt cele necesare metabolismul bazal. Cercetările din nutriţie evaluează<br />
necesarul de proteine la circa 100 grame/zi la adult, din care 30-50% trebuie să fie<br />
proteine de origine animală, ce provin din carne, ouă, peşte şi derivatele acestora.<br />
Cuantificarea proteinelor de origine animală la acest nivel este explicată prin carenţa<br />
alimentelor de origină vegetale în aminoacizi esenţiali, îndeosebi : lizină, metionină,<br />
triptofan. Astfel, în cazul alimentaţiei bazate pe diete vegetariene, este necesară<br />
selectarea alimentelor în vederea asigurării cantităţii necesare de aminoacizi esenţiali.<br />
Nu pot lipsi leguminoasele, cum ar fi : soia, fasolea, lintea, mazărea. Necesarul zilnic<br />
de substanţe nutritive se poate evalua, luând în considerare rapoartele optime dintre<br />
cele trei clase de nutrienţi. [9]<br />
Necesarul zilnic de substante nutritive pentru un adult<br />
Substane nutritive Energie % Cantitatea de nutrienti,g/zi<br />
Glucide 55-75 275-375<br />
Lipide 15-35 22<br />
Proteine 10-16 100<br />
78<br />
Tabelul 1<br />
Protidele sunt părţi componente ale biocatalizatorilor sau enzimelor, alcătuiesc<br />
sistemul de tamponare a plasmei în celule şi sânge, sunt constituienţi ai anticorpilor<br />
[9].Ele sunt descompuse în aminoacizi, care se dezaminează în ciclul lui Krebs.<br />
Gruparea aminică este transformată în uree, prin arderea compuşilor chimici din<br />
proteine care furnizează energia necesară organismului. O dezechilibrare a conţinutului<br />
de aminoacizi esenţiali are ca urmare ingerarea în exces din categoria aminoacizilor<br />
neesenţiali, o suprasolicitare a sistemului de eliminare a azotului, ca uree. Abuzul de<br />
proteine, chiar echilibrate din punct de vedere al compoziţiei, are acelaşi efect, la care<br />
se adaugă formarea în exces de acid uric şi pericolul de formare a calculilor renali.<br />
Deşi, acizii graşi cu număr mic de atomi de carbon sunt mai uşor metabolizaţi de<br />
către organismul uman, acizii grasi superiori (cu peste 9 atomi de carbon) au o<br />
importanţă biologică mai mare, ca urmare a prezenţei acizilor graşi esenţiali,<br />
componente de bază ale membranei celulare alături de alţi consituenţi.<br />
Metabolismul glucidelor se bazează pe reacţii de hidroliză şi reacţii de oxidare.<br />
Transformările biochimice ale zaharurilor în special ale glucozei reprezintă principala<br />
sursă energetică a organismelor vii. Glucoza ajunsă în intestinul subţire trece în sânge,<br />
unde concentraţia ei normală este aproximativ 0,1%. Excesul de glucoză se<br />
depozitează în ficat sub formă de glicogen, din care se poate regenera glucoza,<br />
asigurându-se o concentraţie constantă în sânge. Atât formarea cât şi hidroliza<br />
glicogenului are loc sub acţiunea insulinei secretate de glanda suprarenală.<br />
Transformarea zaharurilor în componente utile metabolismului uman are loc pe cale<br />
anaerobă prin fermentaţie alcoolică şi glicoliză (fermentaţia lactică), pe cale aerobă si<br />
pe cale enzimatică proces care furnizază cea mai mare parte din energia necesară<br />
organismului.
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Astfel, principala cale de oxidare a glucidelor, lipidelor şi proteinelor o constituie<br />
ciclul lui Krebs. Reacţiile din ciclu se desfăşoară sub acţiunea unor enzime cum ar fi:<br />
dehidrogenaze, transacetilaze, oxidaze, tiamidifosfatul TPP (difosfatul vitaminei B1).<br />
Energia de ardere a carbonului este transferată în acest ciclul unor substanţe<br />
macroergice. Printre aceste substanţe se numără guanozintrifosfatul (GTF),<br />
guanzindifosfatul (GDF) care sub acţiunea coenzimei-A (CoA) consumă energie<br />
eliberată la formarea acidului succinic. Adenindinucleotizii hidrogenaţi, nicotinamidadenin,<br />
respectiv dinucleotidul (NAD+) sub formă hidrogenată NADH, respectiv fosfatul<br />
acestuia şi flavin-adenindinucleotidul (FAD) conţin atomi activi de hidrogen, care se pot<br />
oxida la apă în ţesuturi, eliberând energie. [7]<br />
Vitaminele sunt substanţe necesare organismului în cantităţi mici şi intră în<br />
componenţa enzimelor cu rol de activatori enzimatici. Vitaminele pot fi termostabile<br />
(vitaminele A,D,K,B2) şi termolabile (vitaminele E,C,PP,complexul B). Unele dintre ele<br />
se descompun în cursul operaţiilor de tehnologie culinară, fie prin oxidare în cursul<br />
spălării şi curăţării, fie în timpul tratamentelor tehnologice aplicate. Substanţele<br />
minerale sunt necesare pentru buna funcţionare a organismului şi sunt denumite<br />
substanţe nutritive esenţiale, ele neputând fi sintetizate de organism. Dintre elementele<br />
nemetalice amintim - I,Cl,P,S.,Se, iar dintre elementele metalice - Na,K,Ca,Mg,Fe,Cu.<br />
[5].<br />
Apa reprezintă 60% din masa corpului unui adult normal. Apa din organism se<br />
constituie, ca apă intracelulară în proporţie de (58%) şi apă extracelulară (42%).Apa<br />
extracelulară se află sub formă de apă transcelulară 6%, apă plasmatică 18% şi apă<br />
interstiţială 76%. Corpul uman are un schimb de apă cu mediul exterior, care este de<br />
2,5 litri pe zi la un adult de 70 kg. Bilanţul apei în organism se prezintă astfel: intrările<br />
sunt constituite din - apa introdusă cu lichidele alimentare,(apă de băut,sucuri 1,3l/zi)<br />
apă din alimente (0,9l/zi) şi apă rezultată prin oxidarea alimentelor în organism (0,3l/zi),<br />
iar ieşirile pot fi date de - apa excretată prin urină (1,5l/zi), apa din expiraţie şi<br />
transpiraţie (0,9l/zi) şi apa din fecale (0,1l/zi). Circulaţia apei în interiorul organismului<br />
este foarte intensă. Astfel, în tubul digestiv intră zilnic în jur de 10,5l apă, din care din<br />
alimentaţie provin 2,2l, din bilă 0,5l, din sucul pancreatic 0,7l, din salivă 1,5l, din sucul<br />
gastric 2,5l şi din cel intestinal 3l. Această cantitate mare de apă este resorbită zilnic<br />
din intestin, doar 0,1l eliminându-se prin fecale. Deteriorarea bilanţul apei din organism,<br />
ca urmare a consumului de alimente rezultate prin procedee termice agresive ce au<br />
dus la distrugerea apei de constituţie din compoziţia celulară a alimentelor de bază,<br />
determină modificări în metabolism. Un exemplu elocvent îl constituie apa de legătură<br />
în cazul alimentelor tratate la microunde sau în infraroşu. Apa ingerată odată cu<br />
alimentele şi cu băuturile contribuie esenţial la realizarea concentraţiilor de enzime şi<br />
acid clorhidric din stomac, pentru buna funcţionare a acestuia. Insuficienţa apei duce la<br />
dereglări de metabolism, ca urmare a nefuncţionării corecte a enzimelor implicate în<br />
ciclul Krebs în acţiunea lipazelor pancreatice asupra transformării acizilor graşi şi în<br />
formarea ureei în metabolizarea proteinelor. Insuficienţa apei, alături de dozarea<br />
necorespunzătoare a nutrienţilor poate genera afecţiuni, ca urmare a dezechilibrului<br />
bilanţului energetic, prin insuficienţă sau exces de energie rezultată prin arderea<br />
substanţelor nutritive. Dezechilibrul bilanţului apei în organism, influenţează atât<br />
modificarea unor componente celulare, dar şi comportarea celulelor din punct de<br />
vedere structural, ca urmare a acţiunii presiunii osmatice.<br />
79
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Studiul efectuat analizează 6 diete alimentare diferite, întocmite după stilul<br />
clasic sau tradiţional, inând cont de criterii nutriţionale ştiinţifice si de tendinţele<br />
secolului XXI. Dietele nutriţionale propuse au fost cercetate din punct de vedete<br />
nutriţional, comparând rezultatele obţinute cu nivelurile de substanţe nutritive şi<br />
energetice recomandate şi acceptate de către OMS. Pentru dietele alimentare<br />
studiate s-a calculat: variatia conţinutului de apă din alimentele tratate sau netratate<br />
termic, a conţinutul de glucide, lipide, proteine, cantitatea de vitamine şi substanţe<br />
minerale rezultată după aplicarea procedeelor termice de prelucrare a alimentelor,<br />
valoarea energetică a alimentelor luate în discuţie, precum şi valoarea energetică a<br />
dietelor nutriţionale pe ansamblu. Analiza rezultatelor am făcut-o prin comparaţie<br />
cu nivelurile recomandate în standardele de nutriţie. Dietele studiate sunt : dietele<br />
I, II – care reprezintă meniuri clasice, dietele III, IV sunt meniuri întocmite pe<br />
baza criteriilor ştiinţifice de nutriţie, dietele V, VI sunt meniuri cu tendinţe<br />
moderne, fiind considerate eficiente şi recomandate în cazul regimurilor alimentare<br />
pentru slăbire. Să constatăm care este influenţa tratamentelor termice asupra<br />
acestor diete. Din tabelul 2 se observă că limitele cele mai mari la conţinutul de<br />
glucide sunt înregistrate la dietele I, II, IV şi ele depăşesc nivelul limitelor<br />
recomandate. Nivelul lipidelor cel mai apropiat de limita recomandată este cel de la<br />
dietele I,IV. Conţinutul de proteine atinge un nivel optim pentru dieta V şi I. Din<br />
punct de vedere energetic cea mai mare valoare a fost înregistrată de dieta II, cea<br />
mai mică valoare a obţinut dieta V. Cele mai apropiate de limitele recomandate<br />
(2265 calorii /zi pentru un adult de 70 kg), sunt dietele I, III.Figura 1 arată<br />
dinamica conţinutului de provitamină A şi vitamină A în cazul prelucrării termice a<br />
alimentelor, astfel: provitamina A se apropie de limitele recomandate pentru dietele<br />
II, III, V, iar în cazul vitaminei A limitele sunt cele pentru dietele II, IV,VI. Dieta<br />
cea mai eficientă din punct de vedere al conţinutului de provitamină A şi vitamină<br />
A este dieta II.Observăm că dieta IV este cea mai echilibrată cantitativ pentru<br />
vitaminele B1, B2, PP.(figura 1).<br />
80
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Tabelul 2<br />
Transformărle biochimice ce au loc la aplicarea tratamentelor termice în cadrul dietelor studiate<br />
Nec<br />
Nec<br />
o-<br />
Pro Vit. Vit. Vit. Vit.<br />
o-<br />
Pro Vit. Vit. Vit. Vit.P Vit.<br />
mes<br />
A, A, B1, B2, PP, Vit.C<br />
Mg, Fe, Cu,<br />
mes<br />
A, A, B1, B2, P, C,<br />
DIETE Alimente /preparate culinare g t % P% L% G% mg mg mg mg mg , mg Na, mg K, mg Ca, mg mg mg mg P, mg S, mg Cl, mg VCA DIETE Alimente /preparate culinare g t % P% L% G% mg mg mg mg mg mg<br />
D I MIC DEJUN Iaut gras 100 0 3,2 3,2 3 0,03 0,1 0 0,1 2 50,0 160,0 125,0 12,0 0,1 0,1 90,0 30,0 100,0 55,0 D IV MIC DEJUN Lapte normalizat 100 0 3,5 2,5 4,9 0 0 0,2 0,1 2<br />
Omletă cu caşcaval 100 0 19 16 0,65 0,1 0,13 0,3 1,2 0 0 730,0 125,0 213,0 18,0 7,3 0,0 320,0 0,0 160,0 255,0 Şuncă presată 50 0 9 13,5 0 0,5 0,1 3,5 0<br />
Suc de fructe 200 11 2,97 0,43 23,5 2,96 0,3 3 0,2 0,2 3,44 5,2 223,6 20,6 17,2 0,3 0,2 20,6 12,0 1,7 126,0 Ou fiert 50 6,2 3,5 3 0,15 0,05 0,7 0,3 0,8 0,17 0<br />
Pâine albă de grâu 100 0 10,3 2 54 0 0 0,1 0 0,6 0 360,0 120,0 18,0 30,0 0,7 0,2 90,0 55,0 620,0 280,0 Pâine cu seminţe de susan 200 0 16,6 1,6 104 0 0 0,4 0,2 3,2 0<br />
DEJUN Supă de văcuţă 200 15 20,57 2,73 2,98 0,26 0,3 0,3 4,8 80,8 59,0 365,5 14,5 24,2 3,1 0,0 110,5 91,0 65,5 38,5<br />
DEJUN Supă de legume şi boabe de<br />
soia 200 3 5,5 0,7 9,5 0,32 1 0,2 0,7 1,4 244<br />
Friptură de pui 150 0 25,2 6,3 0 0 0,15 0,2 5,9 0 0 107,1 461,0 12,6 130,0 Piept de pui cu lămâie 150 16 30 7,5 0 0,3 0,3 10,5 0<br />
Cartofi nature 250 15 4,46 0,21 35,3 6,4 522,7 19,1 57,4 2,1 0,3 95,6 75,0 87,5 479,7 Cartofi fierţi şi brocolli 250 15 7,8 0,4 37,5 0,9 0,1 0,6 60<br />
Salată de varză roşie 200 27 2,628 1,3 6,86 0,1 0,1 0,4 62,8 43,8 584,0 113,9 56,0 Turte de ovăz 200 0 22 1,6 146 1,2 0,2 2 0<br />
Păine albă de grâu 100 0 10,3 2 54 0 0 0,1 0 0,6 0 360,0 120,0 18,0 30,0 0,7 0,2 90,0 55,0 620,0 280,0 Cină<br />
CINĂ Păstrăv la grătat cu mujdei 200 55 15,3 2,7 260,0 234,0 69,0 CINĂ Praz cu ardei prăjiţi 100 3,7 1 0,2 4,8 0,18 0 0 0 0 0<br />
Mămăliguţă 150 0 14,4 2,55 108 0,7 0,3 3,2 0 15,0 450,0 330,0 180,0 3,5 1,1 360,0 180,0 22,5 525,0 Fructe cu nuci 250 55 15 6 16<br />
Piersici 150 12 1,188 0,13 15,7 0,59 0 0 0,1 1,2 10,6 4,0 343,2 13,2 10,6 0,5 0,0 26,4 9,2 1,3 43,5<br />
Total DIETA I clasic 129,5 39,5 304 3,65 0,87 4,8 8 11 160 2000,3 3709,0 897,9 379,3 18,3 2,2 1203,1 507,2 1678,5 2337,7 Total dieta IV 133 37,4 323 0,55 1,7 3,9 2,5 21,5 306<br />
D II MIC DEJUN Caşcaval 100 0 25 19 1 0,16 0,1 0,4 0 0 1400 180 700 45 1 0 510 220 2100 280 D V MIC DEJUN Iaut gras 100 0 3,2 3,2 3 0 0,1 0 0,1 2<br />
Unt 70% 10 0 0,06 6,5 0,06 0,5 1,4 0 0 0 0 0 0 0 61 Omletă cu caşcaval 100 0 19 16 0,65 0,1 0,1 0,3 1,2 0 0<br />
Pastramă 70 0 25,9 11,9 0,06 0,01 0,2 0,1 4,2 840 7 1,4 126 276,5 Suc de roii 200 30 2,2 0,6 7,5 0,15 0 0 0 0,5 26<br />
Pâine Graham 200 0 18,2 2 102 0,5 0,2 7 0 0 0 100 0 5 440 520<br />
DEJUN Supă de pui 200 16 16,8 4,2 0,2 0,2 5,9 71,4 294 8,4 121 DEJUN Supă de legume 200 15 9,57 2,73 2,98 0,3 0,3 0,3 4,84 80,8<br />
Cârnaţi fripţi 150 0 15,15 40,5 0,3 0,3 0,3 9 1500 435<br />
Cartofi copţi 200 15 4,46 0,21 35,3 6,375 522,7 19,12 57,37 2,13 0,34 95,6 75 87,5 156 Cartofi nature 250 15 4,46 0,21 35,3<br />
Salata de roşii şi dovlecei 200 15 2,035 0,56 6,85 0,28 0,1 0,1 0,9 48,1 46,25 573,5 27,75 162 Salată de varză roşie 200 27 2,63 1,3 6,86 0,1 0,1 0,44 62,8<br />
CINĂ Spaghetti Bolognese 300 0 16,8 3 22,8 0,39 0,12 3,3 600 470<br />
Salată de fructe 250 30 0,875 17,5 3,33 0,35 0,1 0,1 1,1 22,8 24,5 560 35 35 1,4 0,175 52,5 22,75 70 593 CINĂ Legume la grătar 400 55 15 5 40<br />
Total DIETĂ II clasic 125,3 105 171 1,88 1,99 4,7 1,1 28 671 3817,13 1907,6 1183 147,2 9,53 126,5 1098,1 317,8 2257,5 3074,5 Total DIETA V 57,7 29,2 119 1,05 0,4 0,9 1,7 7,88 182<br />
D III MIC DEJUN Iaut slab 100 0 3,3 0,1 3,9 0,01 0,2 0,1 1 50 160 125 12 0,1 0,07 90 30 100 30<br />
Omletă 100 7 6 0,3 0,1 0,13 0,6 1,5 0,4 0 60 70 26 6 1,4 0 110 100 80 170 Mic dejun<br />
Suc de tomate 200 30 2,2 0,6 7,5 0,15 0 0 0 0,5 26 25 310 15 20 0,6 0,1 30 14 60 22 DVI MIC DEJUN Pastramă 100 0 32,9 14,9 0,06 0 0,2 0,1 4,5<br />
Pâine secară 100 0 8,4 1,2 48 0 0 0,2 0,2 0 0 400 200 35 0 1,3 0 260 0 0 240 Şuncă presată 50 0 9 13,5 0 0,5 0,1 3,5 0<br />
DEJUN Supă de linte cu lămîie 200 0 50 1,9 52 90 700 40 80 8 0 2400 0 65 330<br />
Pui condimentat cu orez 350 16 37,6 11,5 75 0,27 0,3 11 0,1 3,2 0 188 925 75 60,6 0,36 300 160 70 0 545 Dejun<br />
Turte de ovăz 100 11 0,8 73 0,6 0,1 1 0 35 370 80 120 6 0,8 350 200 70 350 DEJUN Supă de văcuţă 200 15 20,6 2,73 2,98 0,3 0,3 0,3 4,84 80,8<br />
Salată de varză albă 200 27 2,628 1,3 6,86 0,1 0,1 0,4 62,8 43,8 584 113,9 56 Piept de pui cu lămâie<br />
150 16 30 7,5 0 0,3 0,3 10,5 0<br />
CINĂ Stiuca cu mujdei 200 45 38 0,8 0 0,2 0,1 3,4 0 200 660 72 50 1,4 0 420 440 210 164<br />
Mămăliguţă 100 0 7 1,3 54 0,3 0,2 1,6 0 7,5 225 155 90 1,8 0,55 180 90 11,25 210 Cină<br />
Brânză de vaci cu fructe de pădure 70 5 6 5 5,5 0,2 0 0,1 0,1 0,8 25 25,5 100 102 3 0,2 0 65,5 30 79 88 CINĂ File de salau 300 40 19 0,4 0 0,1 0 0,05 0<br />
T DIETA III nutritie stiintifica 173,1 30,5 326 0,72 0,44 13 2,4 12 114 1124,8 4304 838,9 441,6 21,2 301,5 4065,5 974 675,25 2205 Total DIETA VI 121 46,3 10,1 0,16 1,6 2 2,4 23,8 144<br />
81
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
30<br />
25<br />
700,0<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Dieta I clasic<br />
Dieta III<br />
nutritie<br />
stiintifica<br />
Dieta V<br />
Doze<br />
recomandate<br />
Pro A, mg<br />
Vit. A, mg<br />
Vit.B1, mg<br />
Vit.B2, mg<br />
Vit.PP, mg<br />
600,0<br />
500,0<br />
400,0<br />
300,0<br />
200,0<br />
100,0<br />
0,0<br />
Dieta I clasic<br />
Dieta III<br />
stiinific<br />
nutriional<br />
Dieta V<br />
disociată<br />
glucidic<br />
Dieta I clasic<br />
Dieta II clasic<br />
Dieta III stiinific<br />
nutriional<br />
Dieta IV stiinific<br />
nutriional<br />
Dieta V disociată<br />
glucidic<br />
Dieta VI disociată<br />
Doze<br />
recomandate<br />
Fig.5 Variaia coninutului de vitamină C<br />
Figura 1 Dimanica conţinutului de vitamine în dietele studiate<br />
Conţinutul de vitamină C din dietele cercetate variază acceptabil în urma<br />
tratamentelor termice aplicate. Astfel, nu se înregistrează valori sub valoarea<br />
limitei admise pentru o alimentaţie raţională, ştiinţifică. Acest lucru s-a obţinut ca<br />
urmare a folosirii pentru desert, de cele mai multe ori fructe. Dieta optimă este în<br />
acest caz dieta II. (figura 2).<br />
Tabelul 2 indică dinamica macroelementelor minerale în cazul prelucrării<br />
alimentelor. Cel mai echilibrat este continutul de săruri de calciu, urmat de<br />
continutul de magneziu. În cazul potasiului şi al sodiului, nicio dietă nu este sub<br />
limita acceptată. Acest lucru demonstrază că dietele studiate au fost bine întocmite<br />
din acest punct de vedere şi conţin alimente bogate în aceste elemente nutritive, iar<br />
dietele acceptate ca fiind echilibrate sunt II, V, VI. Se observă în figura 3 că nivelul<br />
cuprului este atins de către orice dietă, în timp ce nivelul fierului înregistrează<br />
valori sub limita recomandată la dietele III, V. De aici rezultă că dietele II, VI sunt<br />
cele mai eficiente din punct de vedere nutriţional, după conţinutul de Cu şi Fe.<br />
Dinamica elementelor din dietele studiate demonstrază că dieta VI este cea<br />
mai apropiată de dozele recomandate. Din figura 4 se observă scăderea<br />
conţinutului de apă la dietele I,II,V,VI ca urmare a aplicării tratamentelor termice<br />
de fierbere, frigere, coacere, prăjire şi înăbunăşire. La dietele III, IV are loc<br />
creşterea conţinutului de apă.<br />
80,0<br />
70,0<br />
60,0<br />
50,0<br />
40,0<br />
30,0<br />
20,0<br />
10,0<br />
0,0<br />
Dieta I clasic<br />
Dieta III<br />
stiinific<br />
nutriional<br />
Dieta V<br />
disociată<br />
glucidic<br />
Doze<br />
recomandate<br />
Fe, mg<br />
Cu, mg<br />
Figura 3 Dinamica conţinutului de substanţe<br />
minerale pentru dietele analizate<br />
Modi-fica-rea continutu-lui 13,40425532<br />
de apă%<br />
814<br />
0<br />
Înăbusire%<br />
Total dieta VI<br />
50<br />
Total dieta V<br />
0<br />
Total dieta IV<br />
Coacere%<br />
Total dieta III<br />
40<br />
Total dieta II<br />
Total dieta I clasic<br />
Fierbere%<br />
-60<br />
96<br />
Apă din alim. Proas-pete%<br />
940<br />
-20 0 200 400 600 800 100 120<br />
0<br />
0 0<br />
Figura 4 Variatia continutului de apă la<br />
aplicarea tratamentelor termice<br />
82
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
CONCLUZII<br />
Îndeplinirea condiţiei de siguranţa a alimentului în nutriţia umană se referă la<br />
trei cerinţe: să aibă o valoare nutritivă intrinsecă care este exprimată prin cantitate<br />
şi calitatea nutrienţilor, care furnizează energie, să aibă o valoare nutritivă<br />
biodisponibilă cât mai mare, să aibă inocuitate, oferind calitatea globală a<br />
produsului alimentar.<br />
1. Din punct de vedere al echilibrului dintre trofine, cea mai bună dietă este<br />
I. Analizând valorile energetice sau calorice ale dietelor prezentate, se constată că<br />
cele mai eficiente sunt dietele I, III. Aportul insuficient de glucide poate deregla<br />
activitatea adenindinucleotizilor, eliberând cantităţi mici de energie pentru<br />
organismul uman. Aceasta poate fi o cauză a oboselii şi a îmbolnăvirilor la vârste<br />
mult mai timpurii de 30, 40 de ani.<br />
2. Dietele II, IV şi VI sunt optime ţinând cont de conţinutul de provitamină<br />
A şi de vitamină A, iar dieta IV este optimă pentru vitaminele B1, B2, PP, C.<br />
3. Cel mai mare conţinut de macroelemente (Na, K, Ca, Mg) îl înregistrează<br />
dietele II, VI, V, VI, ceea ce demonstrază că alimentele utilizate în diete sunt<br />
bogate în aceste elemente nutritive.Un conţinut mare de Cu şi Fe înregistrează<br />
dietele I, II, V.<br />
4. Cea mai echilibrată dietă este IV atât din punct de vedere energetic, cât şi<br />
din punct de vedere al elementelor nutritive, fapt demonstrat prin aportul optim de<br />
trofine, vitamine şi subtanţe minerale. Ea este întocmită după criterii ştiinţifice de<br />
nutriţie. Din cele prezentate concluzionez că dietele recomandate oamenilor,<br />
indiferent de provenienţa lor trebuie testate după conţinutul de elemente nutritive,<br />
cantitativ şi calitativ, astfel încât acestea să vină să compenseze deficienţele<br />
nutritive ale organismului şi cele energetice.<br />
8. La fel de importantă este şi cantitatea de apă ingerată şi asimilată de către<br />
organismul uman, zilnic. Deteriorarea bilanţului apei în organismul uman este<br />
datorată alimentelor denaturate termic, care înregistrează pierderi de apă de<br />
constituţie, prin diferite procedee termice, unele fiind necesare pentru a asigura<br />
digestibilitatea alimentelor, altele nefiind absolut necesare cum ar fi încălzirea<br />
alimentelor prin procedeul cu microunde. Dietele III, IV cunosc o creştere a<br />
conţinutului de apă, spre deosebire de I,II,V,VI, care îşi micşorează cantitatea de<br />
apă prin prelucrarea alimentelor.<br />
9. Insuficienţa apei duce la dereglări de metabolism datorită nefuncţionării<br />
corecte a enzimelor implicate în ciclul Krebs, care furnizează energie organismului.<br />
10. Dezechilibrul apei în organism influenţează şi comportarea celulelor ca<br />
urmare a modificării presiunii osmotice din interiorul acestora.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Bouchard, Maude, 2003 - Terapia prin vitamine, Editura Niculescu, Bucureşti.<br />
2. Bordei, Despina, 1980 – Influenţa proceselor tehnologice asupra calităţii produselor<br />
alimentare, vol.1, Ed. Tehnică, Bucureşti.<br />
83
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
3.Dinu, V, E. Truţia, E., Popa, A., Popescu, 1996 - Biochimie Medicală Mic Tratat, Editura<br />
Medicală, Bucureşti.<br />
4.De Wit, J.N., and Klarenbeek, G 1984 - Effects of various heat treatments on structure and<br />
solubility of whey proteins. J. Dairy Sci. 67:2701-2710.<br />
5.Elmadfa, I., W. Aign, E. Muskat, D. Fritsche, H.-D. Cremer, 1997 - Dia grosse GU<br />
Nährwert-Tabelle (Marea tabelă G.U de valori nutritive), Gräfe und Unzer, München.<br />
6.Laroque, M., Larose, D, 2003 - Noua revoluţie dietetică, Editura Niculescu Bucureti.<br />
7.Lawson, Stephen, 1997 - The Optimal Intake of Vitamin C (Aportul optim de vitamina C),<br />
Raport de cercetare, Institutul Linus Pauling al Univ. De Stat din Oregon.<br />
8.Mandal, S., and Mandal, R.K. 2005 - Seed storage proteins and approaches for<br />
improvement of their nutritional quality by genetic engineering, Currnt Science, vol.<br />
79, No. 5, 5: 576-589.<br />
9.Niac, G., 2004 Alimentaţie, nutriţia, alimente, Ed. Emia, Bucureşti.<br />
10.Olinescu, Radu M., 2002 - Totul despre alimentaţia sănătoasă, Editura Niculescu<br />
Bucureşti.<br />
11. Segal, R., Segal, B., Gheorghe, V., Vitalie, T., 1983 - Valoarea nutritivă a produselor<br />
agroalimentare, Editura Ceres, Bucureşti.<br />
12.Stănescu, Dorina, 1996 - Interferenţe nutriţionale şi tehnologice, Oscar print.<br />
84
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
OBSERVAŢII PRIVIND EFICACITATEA UNOR<br />
INSECTICIDE ÎN COMBATEREA DĂUNATORULUI<br />
MAMESTRA BRASSICAE L.<br />
Loredana Beatrice FRĂSIN 1<br />
1<br />
Universitatea Valahia din Târgovişte<br />
telefon (fax): 0245/206.108<br />
From 9 tested products, very good results, with over 90% efficacy,<br />
had those based on Bac illus thuringiensis (Dipel WP - 0,1%), fosalone 35%<br />
(Zolone 35 EC - 0,15%) and cipermetrine 100 g/l (Fastac 10 EC-RV - 0,2%).<br />
As regards the main limiters of the Mamestra brassicae L populations, the<br />
following were identified Apanteles glomeratus L. (Hymenoptera,<br />
Braconidae), Meteorus rubens Nees (Hymenoptera, Braconidae) and<br />
Eulophus pennicornis Nees (Hymenoptera, Eulophidae). The highest degree<br />
of parasitation had Apanteles glomeratus L. (31%). The selectivity of the<br />
insecticides against the useful fauna, according to our data, was high for the<br />
product with active ingredient - fosalone 35% (Zolone 35 EC - 0,15%), the<br />
average degree of parasitation beeing of 24%. The product with active<br />
ingredient - cipermetrine 100 g/l, although beeing very efficacious, is not<br />
recomended to be used because of its reduced selectivity against the useful<br />
fauna.<br />
Key words: Mamestra brassicae L., selectivity, efficacy, useful fauna<br />
Buha verzei - Mamestra brassicae L. este un dăunător larg răspândit în toate<br />
zonele de cultură a legumelor vărzoase, dar intensitatea atacului diferă de la o zonă<br />
la alta şi de la an la an. Atacuri puternice se întâlnesc în Oltenia, Banat, Câmpia<br />
Dunării, Podişul Transilvaniei şi Moldova [Lemeni, 1980].<br />
Are mulţi duşmani naturali, mai ales în rândul speciilor parazite şi anume:<br />
Trichogramma evanescens Westw., Meteorus rubens Nees, Microplitis mediator<br />
Hal., Euplectus bicolor Swed., Eulophus pennicornis Nees etc. [Mustaţă, 1973].<br />
Pentru obţinerea unor producţii ridicate şi de bună calitate este necesară<br />
aplicarea corespunzătoare a metodelor de combatere a dăunătorilor.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Observaţiile au fost întreprinse în perioada 2003 - 2006, în cadrul Unităţii<br />
Fitosanitare Dâmboviţa, unde au fost găsite populaţii însemnate ale dăunătorului<br />
Mamestra brassicae L. şi au avut drept obiective: stabilirea eficacităţii unor insecticide<br />
în combaterea insectei Mamestra brassicae L. în diferite faze de dezvoltare,<br />
identificarea principalilor paraziţi ai dăunătorului precum şi aprecierea selectivităţii unor<br />
insecticide faţă de fauna utilă.<br />
Aplicarea tratamentelor s-a făcut la avertizare. În experienţele de combatere s-<br />
au experimentat 9 produse insecticide, iar eficacitatea combaterii a fost apreciată prin<br />
85
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
stabilirea procentului de organe atacate la încheierea fiecărei generaţii şi apoi la<br />
sfârşitul perioadei de vegetaţie.<br />
Frecvenţa atacului s-a calculat după formula:<br />
n<br />
F% = × 100<br />
în care:<br />
N<br />
F = frecvenţa atacului;<br />
n = numărul de plante sau organe atacate;<br />
N = numărul total de plante sau organe analizate.<br />
Pentru stabilirea eficacităţii produselor experimentate s-au făcut observaţii şi<br />
determinări şi în laborator.<br />
Eficacitatea produselor experimentate s-a calculat folosind formula lui Abott:<br />
= [ 1−<br />
a /( N − M )] 100 în care:<br />
E%<br />
2<br />
2<br />
×<br />
E = eficacitatea produsului;<br />
a 2 = număr de frunze atacate la varianta tratată;<br />
N = număr total de frunze analizate;<br />
M 2 = număr de frunze neatacate la martor.<br />
Pentru stabilirea parazitării naturale s-au prelevat şi s-au analizat 100 plante cu<br />
atac.<br />
Pentru identificarea paraziţilor, probele au fost izolate în eprubete separate şi<br />
păstrate în laborator până la zborul lor.<br />
Pentru a observa selectivitatea unor insecticide faţă de fauna utilă s-au testat<br />
cele 9 produse şi s-au comparat cu martorul netratat.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
În tabelul 1 sunt prezentate rezultatele obţinute privind eficacitatea<br />
insecticidelor în perioada anilor 2004 -2006 pentru combaterea insectei Mamestra<br />
brassicae L.<br />
Se observă că pe parcursul celor 3 ani cele mai bune eficacităţi, de peste<br />
90%, au avut:<br />
• insecticidul biologic pe bază de Bacillus thuringiensis var. Kurstaki<br />
(0,1%), care a prezentat o eficacitate cuprinsă între 90,39% şi 96,45%, cu o<br />
medie pe cei trei ani de 93,05%;<br />
• insecticidul al cărui substanţă activă a fost cipermetrin 100g/l, respectiv<br />
produsul Fastac 10 EC-RV, care aplicat în concentraţie de 0,2%, a asigurat<br />
o eficacitate cuprinsă între 92,42% şi 98,55%, cu o medie de 96,25%;<br />
• insecticidul pe bază de fosalon 25%, respectiv Zolone 25 WP- 0,15%, cu o<br />
eficacitate cuprinsă între 92,67 şi 96,21%, cu o medie de 94,29%.<br />
86
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Nr.<br />
crt.<br />
1<br />
2<br />
Tabelul 1<br />
Eficacitatea unor insecticide în combaterea dăunătorului<br />
Mamestra brassicae L., în cadrul Unităţii Fitosanitare Dâmboviţa<br />
Substanţa activă<br />
endosulfan 35%<br />
Bacillus<br />
thuringiensis<br />
varietatea kurstaki<br />
Produsul<br />
Concentraţia<br />
(%)<br />
Thiodan 35 EC 0,2<br />
Dipel WP 0,1<br />
3 endosulfan 35% Thionex 35 EC 0,2<br />
4 fosalon 25% Zolone 25 WP 0,15<br />
5 quinalfos 25% Ecalux 25 CE 0,1<br />
6 cipermetrin 100 g/l Fastac 10 EC-RV 0,2<br />
7 acefate 75% Orthene 75 S 0,1<br />
8<br />
metamidofos<br />
600 g/l<br />
Tamaron 600 LC 0,05<br />
9 betacipermetrin 5% Chinmix 5 EC 0,03<br />
Anul<br />
Eficacitatea<br />
(%)<br />
2004 72,43<br />
2005 69,88<br />
2006 74,21<br />
2004 90,39<br />
2005 96,45<br />
2006 92,32<br />
2004 67,61<br />
2005 63,70<br />
2006 80,16<br />
2004 94,00<br />
2005 96,21<br />
2006 92,67<br />
2004 85,23<br />
2005 80,68<br />
2006 84,67<br />
2004 98,55<br />
2005 97,78<br />
2006 92,42<br />
2004 88,72<br />
2005 79,09<br />
2006 84,22<br />
2004 75,82<br />
2005 80,25<br />
2006 84,00<br />
2004 87,65<br />
2005 78,38<br />
2006 81,43<br />
Cea mai mică eficacitate a prezentat produsul pe bază de endosulfan 35%<br />
(Thiodan 35 EC), aceasta fiind de 72,43% în anul 2004, 69,88% în anul 2005 şi,<br />
respectiv, 74,21% în anul 2006 (media pe anii de studiu fiind de 70,49%).<br />
În tabelul 2 sunt prezentate rezultatele cu privire la paraziţii identificaţi la<br />
larvele de Mamestra brassicae L. Astfel, pe parcursul celor 4 ani de observaţii,<br />
după cum reiese din datele respective, 31% din larve au fost parazitate de<br />
Apanteles glomeratus L. - Hymenoptera, Braconida), (rata de parazitare fiind<br />
cuprinsă între 19,00%, în anul 2004 şi 51,00%, în anul 2006), 5,38% din larve, de<br />
Eulophus pennicornis Nees (Hymenoptera, Eulophidae) şi 1,75% din larve, de Meteorus<br />
rubens Nees (Hymenoptera, Braconidae).<br />
Rata de parazitare a larvelor diferă în funcţie de condiţiile climatice anuale.<br />
Astfel, în anul 2006 s-a constatat o rată de parazitare medie de 62,30% şi numai<br />
25,85% în anul 2004, înregistrându-se o diferenţă de 36,45%.<br />
87
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
T abelul 2<br />
Rezultate obţinute privind paraziţii identificaţi la larvele dăunătorului Mamestra brassicae L., în cadrul Unităţii<br />
Fitosanitare Dâmboviţa<br />
Total larve parazitate (%)<br />
Larve parazitate cu Apanteles<br />
glomeratus L. (%)<br />
Larve parazitate cu<br />
Meteorus rubens Nees<br />
(%)<br />
Larve parazitate cu<br />
Elophus pennicornis<br />
Nees (%)<br />
Anul<br />
2003<br />
2004<br />
2005<br />
2006<br />
2003<br />
2004<br />
2005<br />
2006<br />
2003<br />
2004<br />
2005<br />
2006<br />
2003<br />
2004<br />
2005<br />
2006<br />
31,00<br />
25,85 33,40 62,30 25,00 19,00 29,00 51,00 1,80 1,60 1,30 2,30 4,20 5,25 3,10 9,00<br />
Media 38,13 31,00 1,75 5,38<br />
88
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Observaţii privind selectivitatea unor insecticide faţă de fauna utilă<br />
Gradul de parazitare [%] în anul:<br />
T abelul 3<br />
Nr.<br />
crt.<br />
Denumirea<br />
comercială<br />
Substanţa activă 2003 2004 2005 2006 Media<br />
a produsului<br />
1. Thiodan 35 EC<br />
endosulfan 35%<br />
10,25 19,00 12,60 8,55 12,60<br />
2. Dipel WP 35,06 27,1 28,40 35,20 Bacillus thuringiensis varietatea kurstaki 31,44<br />
3. Thionex 35 EC endosulfan 35% 3,50 8,70 12,3 6,5 7,75<br />
4. Zolone 25 WP fosalon 25 % 26,60 20,17 19,50 29,73 24,00<br />
5. Ecalux 25 CE quinalfos 25 % 4,60 6,20 3,20 2,70 4,17<br />
6. Fastac 10 EC-RV cipermetrin 100 g / l 4,70 3,20 9,70 4,10 5,42<br />
7. Orthene 75 S acefate 75 % 3,10 2,80 4,30 3,30 3,37<br />
8. Tamaron 600 LC metamidofos 600 g / l 5,60 6,60 11,30 4,20 6,92<br />
9. Chinmix 5 EC betacipermetrin 5 % 4,50 3,90 8,40 5,60 5,60<br />
10. Martor netratat - 33,90 42,00 41,30 28,60 38,13<br />
89
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Din tabelul 3 se obervă că cea mai mare selectivitate faţă de entomofagi a<br />
avut-o produsul Dipel WP, pe bază de B. thuringiensis var. Kurstaki, plantele<br />
tratate cu acest produs prezentând o rată de parazitare medie de 31,44%, cu 6,69%<br />
mai mic decât martorul netratat.<br />
O protejare destul de ridicată a entomofaunei utile prezintă şi produsul<br />
Zolone 25 WP pe bază de fosalon 25%. În urma tratării plantelor cu acest<br />
insecticid, rata de parazitare medie a fost de 24,00% şi a oscilat între 19,50% şi<br />
29,73%.<br />
CONCLUZII<br />
În combaterea dăunătorului Mamestra brassicae L., din 9 produse testate,<br />
rezultate foarte bune, care au asigurat o eficacitate de peste 90%, au avut<br />
preparatele pe bază de Bacillus thuringiensis (Dipel WP - 0,1%), fosalon 35%<br />
(Zolone 35 EC - 0,15%) şi cipermetrin 100 g/l (Fastac 10 EC-RV - 0,2%).<br />
În ceea ce priveşte principalii limitatori ai populaţiiei de Mamestra brassicae<br />
L. s-au identificat următorii paraziţi:<br />
• Apanteles glomeratus L.(Hymenoptera, Braconidae);<br />
• Meteorus rubens Nees (Hymenoptera, Braconidae);<br />
• Eulophus pennicornis Nees (Hymenoptera, Eulophidae).<br />
Dintre aceştia cel mai mare grad de parazitare s-a constatat la specia<br />
Apanteles glomeratus L. (31%).<br />
Din punct de vedere a selectivităţii insecticidelor faţă de fauna utilă, pe lângă<br />
preparatul biologic pe bază de Bacillus thuringiensis, după datele noastre, produsul<br />
cu substanţa activă fosalon 35% (Zolone 35 EC - 0,15%) a prezentat o selectivitate<br />
ridicată, gradul mediu de parazitare fiind de 24%.<br />
Produsul pe bază de cipermetrin 100 g/l, deşi foarte eficace în combaterea<br />
moliei căpşunului, nu este recomandat a se folosi deoarece este mai puţin selectiv<br />
faţă de fauna utilă.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Lemeni, V., 1980 - Buha verzei - Mamestra brassicae L., Metodici de prognoză şi<br />
avertizare, Centrul de mateial didactic şi agricol, Bucureşti, p. 478.<br />
2. Mustaţă, G., 1973 - Biologia şi ecologia insectelor parazite în insectele dăunătoare<br />
legumelor din Moldova, Teză de doctorat,Univ. Al. I. Cuza, Iaşi, p.23.<br />
90
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
EVOLUŢIA MATURĂRII STRUGURILOR LA<br />
SOIURILE: PINOT NOIR, RIESLING ITALIAN ŞI<br />
FETEASCĂ NEAGRĂ ÎN CONDIŢIILE CENTRULUI<br />
VITICOL RECAŞ<br />
Elisabeta KOCIS 1 , M. GOIAN 1<br />
1<br />
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină<br />
Veterinară a Banatului, Timişoara<br />
e-mail: kociselisa@yahoo.com<br />
The aim of this paper is to establish the optimal grapes harvesting<br />
moment in case of Pinot noir, Riesling Italian and Feteasca Neagra<br />
varieties.The establishment of the optimal harvesting moment is very<br />
important especially for wine grapes varieties. Grapes rippening period<br />
differes calendaristically speaking from a year to another and from a<br />
vineyard to another, given the climate conditions and this is the fact for<br />
which is necessary to monitorize rippening evolution in case of each variety.<br />
Researches were made in 2006 and 2007 in Recas viticultural center. In<br />
order to establish the optimal grapes harvesting period analyses were made<br />
concerning sugar content and acidity. Analyses were made from the begining<br />
of the rippening period until grapes technological maturity. Samples of<br />
grapes were taken from each variety. The chosen samples must be<br />
representative for each variety, so we take samples from the bottom, middle<br />
and top of the vine.<br />
Key words:maturation, fertilization,wine grapes, variety<br />
Stabilirea momentului optim de recoltare a strugurilor prezinta o importanţă<br />
deosebită, mai ales in cazul soiurilor de struguri pentru vin. Coacerea strugurilor<br />
diferă din punct de vedere calendaristic de la un an la altul şi de la o podgorie la<br />
alta, în funcţie de condiţiile climatice, motiv pentru care în fiecare an este necesară<br />
urmărirea evoluţiei coacerii fiecărui soi. Recoltarea strugurilor este o operaţie de<br />
maximă importanţă, ea trebuie făcută la timp deoarece de aceasta depinde în mare<br />
măsură cantitatea şi calitatea recoltei.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Cercetarea a fost efectuată în plantaţiile din Centrul Viticol Recaş, în anii 2006 şi<br />
2007, de la intrarea în pârgă până la maturare. Distanţele de plantare sunt 2m între<br />
rânduri şi 1,2 m pe rând, rezultând un număr de 4166 butuci/ha.<br />
Variantele experienţei sunt: - V 1 - foliar<br />
- V 2 - N 100 P 0 K 0<br />
- V 3 - N 100 P 100 K 0<br />
- V 4 - N 100 P 100 K 100<br />
- V 5 - N 0 P 100 K 100<br />
91
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Acestea sunt aşezate după metoda blocurilor randomizate. Fiecare variantă<br />
cuprinde 30 de butuci în trei repetiţii.<br />
Pentru a stabili perioada optimă de recoltare a strugurilor s-au efectuat analize<br />
în ceea ce priveţte concentraţia în zahăr şi aciditate.<br />
Analizele s-au făcut de la intrarea strugurilor în pârgă, până la maturitatea<br />
tehnologică. S-au recolttat probe de struguri din fiecare soi în parte. Probele culese<br />
trebuie să fie reprezentative pentru fiecare soi, astfel că s-au cules struguri de la baza,<br />
mijlocul şi vârful butucului.<br />
Pentru determinarea zahărului, probele de struguri supuse analizelor au fost<br />
zdrobite cu ajutorul unei prese de laborator, mustul rezultat s-a lăsat la limpezit, după<br />
care a fost analizat. Cantitatea de zahăr din must creşte de la pârgă până la coacerea<br />
deplină. Zahărul din must se exprimă în grame/litru. Zahărul s-a determinat prin Metoda<br />
Bertrand.<br />
Determinarea acidităţii s-a făcut pe cale titrimetrică, prin neutralizare cu o soluţie<br />
de hidroxid de sodiu. Aciditatea scade de la părgă spre coacerea deplină. Aciditatea<br />
se exprimă în grame/litru acid tartric. Se calculează după formula:<br />
Aciditatea totală (în acid tartric) = V × 0.0075×<br />
1000<br />
= 0.75×<br />
V (g/L)<br />
10<br />
în care:<br />
- V - volumul soluţiei de hidroxid de sodiu 0.1 N întrebuinţat la titrare, (în<br />
mL);<br />
- 0.0075 - cantitatea de acid tartric care corespunde unui ml de NaOH 0.1N,<br />
(în g).<br />
În tabelele 1-6 este prezentată evoluţia maturării la soiurile: Fetească Neagră,<br />
Riesling Italian şi Pinot Noir în anii experimentali 2006 şi 2007.<br />
92
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Tabelul 1<br />
Evoluţia conţinutului de zahăr şi a acidităţii totale a strugurilor din soiul Fetească Neagră pe parcursul maturării în anul 2006<br />
Varianta Parametru determinat 28.aug 04.sep 09.sep 12.sep 15.sep 18.sep 22.sep 25.sep 28.sep 01.oct<br />
zahar g/L 166 171 178 186 195 204 213 220 225 230<br />
V1<br />
acidit g/L a. tartric 9,37 9,09 8,72 8,32 7,92 7,56 7,22 6,98 6,83 6,67<br />
zahar g/L 151 156 163 171 180 189 198 205 210 215<br />
V2<br />
Acidit g/L a. tartric 9,98 9,65 9,22 8,76 8,30 7,89 7,51 7,25 7,07 6,90<br />
zahar g/L 168 173 180 188 197 206 215 222 227 232<br />
V3<br />
Acidit. g/L a. tartric 9,43 9,15 8,78 8,39 7,99 7,62 7,29 7,05 6,89 6,74<br />
zahar g/L 169 174 181 189 198 207 216 223 228 233<br />
V4<br />
Acidit. g/L a. tartric 9,12 8,85 8,49 8,12 7,73 7,38 7,06 6,83 6,68 6,53<br />
zahar g/L 178 183 190 198 207 216 225 232 237 242<br />
V5<br />
Acidit. g/L a. tartric 8,89 8,64 8,31 7,96 7,60 7,27 6,96 6,75 6,60 6,46<br />
Tabelul 2<br />
Evoluţia conţinutului de zahăr şi a acidităţii totale a strugurilor din soiul Riesling Italian pe parcursul maturării în anul 2006<br />
Varianta Parametru determinat<br />
V1<br />
V2<br />
V3<br />
V4<br />
V5<br />
zahar g/L 149<br />
15.aug 20.aug 25.aug 30.aug 05.sep 10.sep 15.sep 18.sep 20.sep 22.sep<br />
155 161 170 182 193 203 209 214 217<br />
Acidit. g/L a. tartric 10,95 10,51 10,10 9,54 8,86 8,33<br />
zahar g/L 134<br />
7,90 7,66 7,48 7,38<br />
138 144 149 155 164 175 181 185 188<br />
Acidit. g/L a. tartric 11,27 10,93 10,46 10,10 9,69 9,13<br />
zahar g/L 151<br />
8,51 8,22 8,04 7,91<br />
156 163 169 177 189 201 208 212 215<br />
Acidit. g/L a. tartric 10,98 10,62 10,14 9,77 9,30 8,67<br />
zahar g/L 152<br />
Acidit. g/L a. tartric 10,12 9,72<br />
zahar g/L 161<br />
Acidit. g/L a. tartric 9,82 9,45<br />
8,12 7,84 7,69 7,58<br />
158 164 173 185 196 207 213 217 220<br />
9,35 8,84 8,23 7,74 7,30 7,09 6,96 6,86<br />
167 173 184 195 207 217 224 227 230<br />
9,11 8,53 8,02 7,53 7,17 6,94 6,84 6,75<br />
93
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Tabelul 3<br />
Evoluţia conţinutului de zahăr şi a acidităţii totale a strugurilor din soiul Pinot Noir pe parcursul maturării în anul 2006<br />
Varianta Parametru determinat<br />
V1<br />
V2<br />
V3<br />
V4<br />
V5<br />
zahar g/L 164<br />
aciditate g/L a. tartric 10,02 9,59<br />
zahar g/L 149<br />
aciditate g/L a. tartric 10,16 9,68<br />
zahar g/L 166<br />
aciditate g/L a. tartric 9,92 9,50<br />
zahar g/L 167<br />
aciditate g/L a. tartric 9,85 9,44<br />
zahar g/L 176<br />
aciditate g/L a. tartric 9,44 9,12<br />
20.aug 25.aug 30.aug 05.sep 10.sep 15.sep 20.sep 24.sep 26.sep 28.sep<br />
171 180 191 203 212 221 228 233 235<br />
9,09 8,53 8,00 7,64 7,32 7,09 6,93 6,87<br />
156 165 176 188 197 206 213 218 220<br />
9,12 9,06 8,44 8,04 7,67 7,41 7,24 7,17<br />
173 182 193 205 214 223 230 235 237<br />
9,01 8,46 7,94 7,59 7,27 7,04 6,89 6,83<br />
174 183 194 206 215 224 232 236 238<br />
8,95 8,41 7,89 7,55 7,23 6,97 6,85 6,79<br />
182 190 199 210 221 232 240 245 247<br />
8,72 8,30 7,85 7,43 7,06 6,82 6,68 6,62<br />
Tabelul 4<br />
Evoluţia conţinutului de zahăr şi a acidităţii totale a strugurilor din soiul Fetească Neagră pe parcursul maturării în anul 2007<br />
Varianta Parametru determinat 19.aug 24.sep 29.sep 04.sep 09.sep 12.sep 17.sep 21.sep 23.sep 25.sep<br />
V1<br />
zahar g/L 160 167 176 186 197 209 220 229 232 234<br />
aciditate g/L a. tartric 9,41 9,00 8,51 8,03 7,55 7,09 6,72 6,45 6,36 6,31<br />
V2<br />
zahar g/L 145 153 162 173 184 193 204 212 216 219<br />
aciditate g/L a. tartric 10,27 9,70 9,13 8,51 7,97 7,58 7,15 6,87 6,74 6,65<br />
V3<br />
zahar g/L 162 169 178 188 199 211 222 231 234 236<br />
aciditate g/L a. tartric 9,30 8,90 8,42 7,95 7,49 7,03 6,67 6,40 6,31 6,26<br />
V4<br />
zahar g/L 163 170 179 189 200 212 221 229 233 237<br />
aciditate g/L a. tartric 9,01 8,62 8,17 7,71 7,26 6,83 6,54 6,30 6,19 6,08<br />
V5<br />
zahar g/L 172 179 188 198 210 221 232 241 244 246<br />
aciditate g/L a. tartric 8,72 8,37 7,94 7,52 7,07 6,70 6,36 6,12 6,04 5,99<br />
94
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Tabelul 5<br />
Evoluţia conţinutului de zahăr şi a acidităţii totale a strugurilor din soiul Riesling Italian pe parcursul maturării în anul 2007<br />
Varianta Parametru determinat 10.aug 15.aug 20.aug 25.aug 30.sep 04.sep 08.sep 11.sep 13.sep 15.sep<br />
zahar g/L 150 156 164 175 186 195 204 212,0 216 219<br />
V1<br />
aciditate g/L a. tartric 9,12 8,76 8,31 7,75 7,26 6,91 6,59 6,33 6,21 6,13<br />
zahar g/L 135 141 149 160 171 179 187 195 200 204<br />
V2<br />
aciditate g/L a. tartric 9,77 9,34 8,81 8,16 7,60 7,24 6,92 6,62 6,45 6,32<br />
zahar g/L 152 158 166 177 188 199 210 216 219 221<br />
V3<br />
aciditate g/L a. tartric 9,06 8,70 8,26 7,71 7,23 6,81 6,44 6,25 6,16 6,11<br />
zahar g/L 153 160 171 180 191 203 212 217 219 222<br />
V4<br />
aciditate g/L a. tartric 8,98 8,57 7,98 7,56 7,10 6,65 6,36 6,21 6,15 6,07<br />
zahar g/L 162 168 176 188 200 212 219 224 228 231<br />
V5<br />
aciditate g/L a. tartric 8,49 8,18 7,79 7,26 6,79 6,38 6,17 6,03 5,93 5,85<br />
Tabelul 6<br />
Evoluţia conţinutului de zahăr şi a acidităţii totale a strugurilor din soiul Pinot Noir pe parcursul maturării în anul 2007<br />
Varianta Parametru determinat 15.aug 20.aug 25.aug 30.aug 04.sep 09.sep 14.sep 18.sep 20.sep 22.sep<br />
V1 zahar g/L 173 179 186 195 205 210 217 224 227 229<br />
aciditate g/L a. tartric 8,20 7,92 7,61 7,24 6,87 6,70 6,48 6,27 6,18 6,13<br />
V2 zahar g/L 158 164 171 180 190 195 202 208 211 214<br />
aciditate g/L a. tartric 8,67 8,34 7,98 7,56 7,14 6,96 6,71 6,51 6,41 6,32<br />
V3 zahar g/L 175 181 188 197 207 212 220 225 229 231<br />
aciditate g/L a. tartric 8,14 7,86 7,56 7,20 6,83 6,66 6,41 6,27 6,16 6,10<br />
V4 zahar g/L 176 182 189 198 208 213 219 225 230 232<br />
aciditate g/L a. tartric 8,04 7,77 7,47 7,11 6,75 6,59 6,40 6,23 6,09 6,04<br />
V5 zahar g/L 185 191 198 207 217 222 229 234 238 241<br />
aciditate g/L a. tartric 7,86 7,61 7,33 6,99 6,66 6,50 6,30 6,16 6,05 5,98<br />
95
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Soiul Fetească Neagră, în anul 2006 a intrat în pârgă în data de 28.08, cu o<br />
valoare medie a zahărului de 166 g/L şi o aciditate de 9,37 g/L acid tartric, în cazul<br />
Variantei martor şi ajungând la maturitate deplină în data de 01.10, cu valoarea<br />
medie a zahărului de 230 g/L şi aciditatea de 6,67 g/L acid tartric. Se observă<br />
faptul că în cazul variantei 5, fertilizate cu fosfor şi potasiu s-a obţinut concentaţia<br />
cea mai mare în zahăr cu o medie de 242 g/L. Varianta fertilizată cu azot a dus la<br />
scăderea concentraţiei în zahăr, având valoarea medie de de 215 g/L şi aciditatea<br />
ce-a mai ridicată, 6,90 g/L acid tartric.În cazul soiului Riesling Italian valoarea<br />
medie a zahărului, la varianta martor,la maturitate deplină a fost de 217 g/L şi<br />
aciditatea de 7,38. Spre deosebire de soiul precedent, aceasta a ajuns la maturitate<br />
în 22.09. Soiul Pinot Noir, după cum se poate observa în tabelul 3,a ajuns la<br />
maturitate deplină în anul 2006 în data de 28.09.<br />
Şi în anul experimental 2007,după cum se poate observa în tabelele 4–6,<br />
toate variantele au fost superioare variantei martor, cu excepţia variantei fertilizate<br />
unilateral cu azot. Soiurile au ajuns la maturitate deplină mai repede decât în anul<br />
2006. Astfel că, soiul Fetească Neagră a ajuns la maturitate deplină în 25.09,<br />
Riesling Italian în 15.09, iar Pinot Noir în 22.09.<br />
CONCLUZII<br />
Pe baza rezultatelor obţinute privind influenţa diferitelor doze de<br />
îngrăşăminte chimice şi foliare asupra evoluţiei conţinutului de zahăr şi a acidităţii<br />
totale a strugurilor pe parcursul maturării, se pot concluziona următoarele:<br />
• Se observă faptul că la toate soiurile, in cei doi ani experimentali, toate<br />
variantele au fost superioare martorului, cu excepţia variantei fertilizate<br />
unilateral cu azot,<br />
• Conţinutul cel mai ridicat în zahăr, la cele trei soiuri luate în studiu s-a<br />
înregistrat la varianta fertilizată cu fosfor şi potasiu,<br />
• Variantele fertilizate cu azot şi fosfor şi cele fertilizate cu toate cele trei<br />
elemente nutritive au dus la obţinerea de conţinut în zahăr superior<br />
martorului, dar inferior variantei fertilizate cu fosfor şi potasiu.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Dobrei A., 2004 – Viticultură, Ed. Solness, Timişoara<br />
2. Dobrei A., Iova Gh., 2002 – Viticultură lucrări practice, Ed. Solness, Timişoara<br />
3.Poiană Mariana-Atena.,2004-Tehnologii fermentative şi extractive, Ed. Eurobit, Timişoara<br />
96
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
EFFECT OF SUCROSE ON THE MIXOLAB,<br />
ALVEOGRAPH CHARACTERSITICS AND<br />
BREADMAKING PROPERTIES OF STRONG WHEAT<br />
FLOUR<br />
Georgiana Gabriela CODINĂ 1 ,<br />
V. PÂSLARU 2<br />
1 “Stefan cel Mare” University, Faculty of Food<br />
Science and Engineering, Suceava, ROMANIA; e-<br />
mail: codinageorgiana@yahoo.com<br />
Enzymes & Derivates” Co., “Cantacuzino Pascanu”<br />
Hall, Costisa Neamt, ROMANIA;<br />
e-mail: vasile.paslaru@enzymes.ro<br />
The effects of the addition of sucrose (1%, 3%, 6%, 15%, 20%), on<br />
various rheological characteristics of wheat dough from a strong flour has<br />
been studied. Rheological investigation (alveograph, mixolab-the latest<br />
equipment in this line launched on the market in 2005) and laboratory baking<br />
test were used for the characterization of flour and dough. In addition to<br />
mixolab experiments, dough consistency decreases and the gelling and<br />
diastatic activity of a sweetened dough remain the same apart from the<br />
gelling and retrogradation temperature, which are lower, which means better<br />
product conservation. In addition to alveograph experiments, sucrose<br />
decreases elasticity and increases extensibility leading to a more fragil<br />
dough. Although these rheological methods are different, they have both<br />
elaborated a rheological optimum for an addition of sucrose of 3-6%. As a<br />
result of the baking tests, the optimum dose of 3% of the added sucrose has<br />
been set.<br />
Key words: strong flour, sucrose, mixolab, alveograph, bread volume<br />
The sucrose is one of the main auxiliary products used in the baking<br />
industry. When added to the dough it influences its rheological properties, yest<br />
activity and the quality of the product [8]. The proportion of sucrose that is the<br />
crystalline state and the size of the sucrose crystals would affect its rate of<br />
dissolution in water and, therefore, would affect dough consistency [1].<br />
Dough consistency is recorded during mixing by measuring the resistance of<br />
the dough to mixing. The recording dough mixers usually measure the rheological<br />
characteristics. Rheological characteristics, such as elasticity, viscosity and<br />
extensibility, are important for the milling and baking industry in view of the<br />
prediction of the processing parameters of dough and the quality of end products<br />
[5]. These rheological characteristics change during the breadmaking process and<br />
are difficult to measure in definitive terms [3].<br />
97
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Investigation on flour and dough characteristics have been conducted using<br />
traditional instruments as farinograph, alveograph [2] and extensograph [7]. which<br />
provided practical information for the bakery industry. The mixolab technique<br />
(Chopin, Tripette et Renaud) launched on the market during the annual reunion of<br />
AACC 2006 carries out a complete analysis of the flour.. He allows to record the<br />
mechanical changes due to mixing and heating simultating the mechanical work as<br />
well as the heat conditions that might be expected during the baking process [6].<br />
The tests that have been carried out on this new device by Chopin (France) have<br />
shown a very good correlation between the farinographic, consistographic (in the<br />
kneading phase) data and the falling index (in the warming phase) with the<br />
parameters obtained in the mixolab. From the alveographic point of view, the<br />
correlation of the parameters has been unsatisfactionary, probably due to the fact<br />
that in the alveographic method the dough must face a biaxial compression, in<br />
contrast with the previously mentioned metrhods where the dough must face an<br />
uniaxial compression.<br />
Therefore, we have regarded as useful the development of an experimental<br />
study on the rheological behavior of the dough with different types of sucrose<br />
addition on the devices of 2006-the mixolab and the alveograph.<br />
MATERIAL AND METHOD<br />
Commercial wheat flour (harvest 2006) were milled on an experimental Buhler<br />
mill from Mopan S.A. (Suceava, Romania) and granulated sucrose was provided by<br />
Enzymes@Derivates (Pascani, Romania). Deionised water was used in all<br />
experiments. The effect of sucrose was evalueted by the addition of 1%, 3%, 6%, 15%,<br />
20% related to the flour weight.<br />
Rheological properties of wheat flour were determined by a Chopin alveograph<br />
(according ICC Standard 5530-3) and Mixolab (Chopin, Tripette et Renaud). Each<br />
alveograph chart was analysed for five factors: P-the maximum over pressure needed<br />
to blow the dough bubble-expresses dough elasticity: L- the average abscisa at bubble<br />
rupture-expresses dough elasticity, P/L-alveograph ratio, W- the deformation energy, I e -<br />
elasticity index.<br />
The mixolab, developed by Chopin, is an apparatus used to characterise the<br />
rheological behaviour of dough subjected to a dual mixing and temperature constraint.<br />
It measures in real time the torque (expresses in Nm) produced by passage of the<br />
dough between the two kneading arms, thus allowing study of rheological and<br />
enzymatic parameters: dough rheologic characteristics (hydration capacity,<br />
develpoment time, etc.), protein reduction, enzymatic activity, gelatinistaion and gelling<br />
of strach.<br />
The procedure followed for the analysis of the mixing and pasting behaviour to<br />
the mixolab is the following: mixing speed 80rpm, tank temeprature 30˚C, heating rate<br />
2˚C/min, total analysis time 45 minute.<br />
The baking test was performed according to the Romanian method and the<br />
protocol used was: flour 2100g, yeast 63g, 31.5g salt, sugar in different doses (0%-<br />
blank sample, 1%, 3%, 6%, 15%, 20%) and water 1176ml to 29-30˚C. Bread volume<br />
was determined after two hours of coolig by means of rape seeds.<br />
98
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
RESULTS AND DISCUSSION<br />
Analytical characteristics. The chemical composition of the flour were<br />
determined according to Romanian, or international standard methods, indicated<br />
the following values (±values given are standard deviations): 0.64±0.05% for ash<br />
content, 14.2±0.02 % for water content, 13.2%±0.03 for crude protein, 5mm±0.01<br />
for deformation index, 2.2±0.01% for acidity and 290s for falling number.<br />
Rheological characteristics for mixolab. The results obtained from<br />
mixolab measurement of dough are presented in table 1. According to these<br />
characteristics in the first phase of the mixolabic curve, the flour supplemented<br />
with different doses of sucrose leads to a decrease of the moment opposed by the<br />
dough during kneading and to an increase of dough stability up to 3-6% of added<br />
sucrose. The explanation is that, once introduced in the dough, the sucrose leads to<br />
a dehydration of the proteic micells and to a decrease of its consistency. The<br />
sucrose addition leads to an increase of the concentration of solluble substances in<br />
free water and therefore, the osmotic pressure increases. Water’s ability to mix the<br />
components of the flour is modified, the quantity of free water increases, the<br />
necessary water in proteins is not to be found anymore thus the dough dissolves,<br />
becomes less flexible. Small doses of added sucrose have a positive effect on<br />
dough’s rheology with a value of approximately 6%. Smaller supplements of<br />
sucrose lead to an overwhelming weakening of the glutenic network and therefore<br />
to a negative change of the rheological properties of the dough.<br />
The sucrose addition, which competes for water, postpones the bloating of<br />
starch grains during gelling (the temperature of zone 2 of the mixolabic curve<br />
increases) and impedes the development of the viscosity and gelatine formation.<br />
For zones 3, 4 and 5 of the mixolabic curve, the data obtained for the gelling<br />
and retrogrdation temperature are lower, which will probably mean better product<br />
conservation.<br />
Rheological characteristics for alveograph. The results obtained from<br />
alveograph measurement of dough are presented in table 2. According to these<br />
characteristics a decrease of dough resistance occurs (given by parameter P) along<br />
with an increase of its extensibility in relation with the quantity of added sucrose.<br />
Parameter W decreases by supplementing dough with sucrose, its value being<br />
brought in the domain in which superior-volume bread is obtained. The rheological<br />
properties of the dough have achieved optimum values for a dose of 3-6% sucrose<br />
added.<br />
99
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Tabel 1<br />
The parameters resulted on the alveograph for the doughs obtained from wheat<br />
flour dough supplemented with different sucrose doses<br />
Characteristics / Samples 0% 1% 3% 6% 10% 15% 20%<br />
WA (%) 56%<br />
Dough Formation time<br />
development C1 (min:s)<br />
01.51 02.05 01.51 01.33 01.49 01.39 01.29<br />
(C1) C1 (Nm) 1.08 1.07 1.05 1.04 1.00 0.91 0.9<br />
Dough<br />
temperature<br />
(°C)<br />
28.2 28.4 28.7 28.1 28.5 28.5 28.7<br />
Stability<br />
10.30 10.40 10.34 10.40 08.15 08.07 07.37<br />
Protein<br />
breakdown<br />
(C2)<br />
Starch<br />
gelatinization<br />
(C3)<br />
Amylase<br />
activity<br />
(C4)<br />
Starch<br />
gelling<br />
(C5)<br />
(min:s)<br />
Formation time<br />
C2 (min:s)<br />
18.19 18.08 17.06 18.55 18.17 17.56 18.29<br />
C2 (Nm) 0.45 0.45 0.40 0.37 0.28 0.26 0.25<br />
Dough<br />
temperature 56.6 56.8 57.1 57.3 57.5 57.7 57.9<br />
(°C)<br />
Formation time<br />
C3 (min:s)<br />
25.18 25.24 24.30 25.02 25.06 26.25 26.37<br />
C3 (Nm) 1.77 1.77 1.70 1.66 1.52 1.43 1.42<br />
Dough<br />
temperature 78.8 78.2 80.1 76.9 79.1 80.1 79.9<br />
(°C)<br />
Formation time<br />
C4 (min:s)<br />
33.01 34.57 30.3 35.45 34.37 34.25 34.51<br />
C4 (Nm) 1.47 1.42 1.41 1.18 1.00 0.96 0.92<br />
Dough<br />
temperature 81.6 78.0 84.9 76.2 76.7 78.2 77.4<br />
(°C)<br />
Formation time<br />
C5 (min:s)<br />
45.03 45.03 45.03 45.03 45.03 45.03 45.03<br />
C5 (Nm) 1.98 1.79 1.65 1.49 1.31 1.28 1.15<br />
Dough<br />
temperature 57.4 56.9 56.1 55.9 53.4 53.6 53.7<br />
(°C)<br />
0% sucrose 6 % sucrose<br />
100
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
1% sucrose 3% sucrose<br />
10% sucrose 15% sucrose<br />
20% sucrose<br />
Figure 1 The mixolab curves of analyzed samples<br />
101
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
1,1<br />
1,05<br />
C1, Nm<br />
1<br />
0,95<br />
0,9<br />
0,85<br />
0,8<br />
0% 5% 10% 15% 20% 25% 30%<br />
conc. sucrose<br />
Figure 2 Regression analysis between C1 and sucrose concentration. Points on the<br />
figures represent the mean of duplicate values. Relationship between C1 and sucrose<br />
concentration y=-07586+1.0776, r 2 =0.98<br />
Table 2<br />
The parameters resulted on the alveograph for the doughs obtained from wheat<br />
flour dough supplemented with different sucrose doses<br />
Characteristics 0% 1% 3% 6% 10% 15% 20%<br />
P mm 124 107 88 75 77 64 55<br />
L, mm 72 79 88 89 94 96 114<br />
G, mm 18.9 19.8 20.9 21.0 22.6 21.8 23.8<br />
W·10 -4 J 339 291 259 248 220 194 171<br />
P/L 1.72 1.35 1.00 0.84 0.82 0.67 0.48<br />
Ie, % 61.3 55.3 55.0 63.2 51.1 53.5 48.2<br />
1 P: tenacity (maximum pressure reached blowing the dough piece to rupture); L:<br />
extensibility (length to the curve); P/L is the ratio of elastic to viscous properties of dough<br />
0% sucrose 1% sucrose<br />
102
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
3% sucrose 6 % sucrose<br />
10% sucrose 15% sucrose<br />
20% sucrose<br />
Figure 3 Alveograms of analyzed samples<br />
103
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
W, 10-4J<br />
350<br />
330<br />
310<br />
290<br />
270<br />
250<br />
230<br />
210<br />
190<br />
170<br />
150<br />
0% 5% 10% 15% 20% 25% 30%<br />
conc. sucrose<br />
Figure 4 Regression analysis between W and sucrose concentration. Points on the<br />
figures represent the mean of duplicate values. Relationship between W and sucrose<br />
concentration y=-542.62x+296.39, r 2 =0.84<br />
The results from the mixolab tests are similar to those from the alveograph<br />
test. Still, the parameter correlation is low. The correlation between stability and W<br />
is r 2 =0.71, and between W and elasticity index the correlation is r 2 =0.65. This fact<br />
is explained by the differences in the analysis techniques (bubble swelling versus<br />
torque measurements during the kneading process, resting time for the alveograph<br />
not applicable to the mixolab and test temperature for the mixolab).<br />
Baking tests. Figure 5, which describes the variation of bread volume<br />
obtained from witness flour according to the sucrose dose added, shows that along<br />
with the increase of the sucrose dose up to a certain value, an increase of the bread<br />
volume due to a weakening of the glutenic network because of the osmotic<br />
intemicellar pressure and of the progressive installment of an equilibrium between<br />
elasticity and extensibility. Moreover, the addition to the dough of a supplimentary<br />
quantity of sugar stimulates fermentation and postones maltose metabolising which<br />
allows its adaption to the environment. Therefore, the quantity of gases in the<br />
dough is increased and the products will have improved their physical properties.<br />
Loaf volume cm3/100g<br />
400<br />
350<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
380 372 360<br />
320<br />
325 315<br />
286<br />
0% 1% 3% 6% 10% 15% 20%<br />
conc. sucrose<br />
Figure 5 The variation of the bread volume according to the sugar dose added. All<br />
values shown are the means of dulpicate analysis, error±2% of the mean<br />
104
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
By increasing the sucrose addition above the optimum dose, bread volume<br />
decreases as a result of the diminution of dough capacity to retain fermentation<br />
gases. Concentrations that are higher than 6% impede the fermentation process by<br />
increasing the osmotic pressure in the liquid phase of the dough.. The maltase<br />
break superposes on the fiinal fermentation or the first baking phase, which leads to<br />
a reduced volume of the products. The dough becomes sticky, difficult to manage<br />
and bread volume decreases.<br />
The initially decreased value of the volume of the witness sample (and<br />
accordingly of the porosity and elasticity) is caused by a very high resistance and<br />
elasticity of the glutenic network which makes the dough oppose a resistance<br />
suitable to the increasing pressure of the gases resulted from fermentation.<br />
CONCLUSIONS<br />
Experiments have been carried out in terms of the influence that the<br />
addition of sucrose exercits on the rheological and technological properties of the<br />
dough obtained from high-quality flour. The rheological tests have been carried out<br />
with the mixolab and the alveograph and the technological behavior has been<br />
evalueted with on the basis of the baking samples. The influence of sucrose on the<br />
strong flour was significant leading to a weakening of the glutenic network of the<br />
dough with good effects on its rheological properties and bread quality. From the<br />
mixolabic point of view, sucrose addition leads to a decrease of dough<br />
consistency, of the gelling temperature and sarch gell viscosity during baking.<br />
From the alveographic point of view, sucrose diminishes the strength and tenacity<br />
of the dough. Both from the alveographic and the mixolabic perspective, the<br />
optimum dose of sucrose added was 3-6% and as a result of the baking tests, an<br />
optimum volume of 3% was obtained<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Baltsavias A., Jurgens A., Vliet T., 1999 - Large deformation properties of short doughs:<br />
effect of sucrose in relation to mixing time, Journal of Cereal Science, 29, p. 43-48.<br />
2. Faradi H., Rasper V.F., 1987 - The Alveograph Handbook.AACC, Inc., St. Paul,<br />
Minnesota, US, p. 17-22.<br />
3. Haros M., Ferrer A., Rosell M.C., 2006 - Rheological behaviour of whole wheat flour,<br />
1139-1148, http://iufost.edpsciences.org/.<br />
4. Hruskova M., Smejda P., 2003 - Wheat flour dough alveograph characteristics predicted<br />
by NIRSystems 6500. Czech Journal of Food Sciences, 21, p. 28–33.<br />
5. Jusra O., Hruskova M., Svec I., 2007 - Bread features evaluation by NIR analysis. Czech<br />
Journal of Food Sciences, 25, p. 243–2487.<br />
6. Gurjal H.S., Singh N., 1999 - Effect on additives on dough development, gaseous release<br />
and breadmaking properties, Food research international, 32, p. 691-697.<br />
7. Raper V.F., Preston K.R., 1991 - The Extensigraph Handbook. AACC, Inc., St. Paul,<br />
Minnesota, US, p. 13-18.<br />
8. Salvador A., Sanz T., Fiszman S.M., 2006 - Dynamic rheological characteristics of wheat<br />
flour–water doughs. Effect of adding NaCl, sucrose and yeast ,Food Hydrocolloids,<br />
20, p.780-786.<br />
105
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
EFFECT OF GLUTEN VITAL ON THE ALVEOGRAPH<br />
CHARACTERSITICS AND BREAD QUALITY OF<br />
FLOUR WHEAT DOUGH WITH A WEAKER<br />
POTENTIAL FOR BREAD MAKING<br />
Georgiana Gabriela CODINĂ 1 ,<br />
V. PÂSLARU 2<br />
1 “Stefan cel Mare” University, Faculty of Food<br />
Science and Engineering, Suceava, ROMANIA; e-<br />
mail: codinageorgiana@yahoo.com<br />
2 Enzymes & Derivates” Co., “Cantacuzino Pascanu”<br />
Hall, Costisa Neamt, ROMANIA;<br />
e-mail: vasile.paslaru@enzymes.ro<br />
It is a known fact nowadays that in the process of breadmaking, the<br />
glutenic proteins have a very important role in all the phases that take place<br />
in the procees of dough development that is given specific rheological<br />
properties. In order to increase the quantity of gluten in the dough, vital<br />
gluten is added in different doses according to its composition and flour<br />
quality. This experimantal study shows the research that have been carried<br />
out regarding the way in which different quantities of vital gluten (1%, 2%,<br />
3%, 4%, 5%) added in the dough obtained from a poor quality flour<br />
influence the rheological properties of the dough and the quality of the finite<br />
product. The rheological experiments have been carried out through baking<br />
samples. From the alveographic point of view, the effect of vital gluten<br />
addition is reflected in the increase of dough resistance (P), a decrease of<br />
extensibility index (G) and an increase of the energy absorbed by the dough<br />
while stretching it. The results of baking tests have shown an increase of the<br />
volume, elasticity and porosity of bread up to an added dose of 3%, followed<br />
by a slight decrease due to the increase of the added dose of vital gluten.<br />
Key words: vital gluten, poor-quality flour, alveograph, baking tests<br />
Gluten properties are among the properties of flour that have the greatest<br />
influence on the viscoelasticity of dough. It is well established that several factors,<br />
such as disulphide bonds, hydrogen and ionic bonds and small Van der Waals<br />
bonds and hydrophobic interactions, are responsible for the development of the<br />
gluten network. Indeed, the unique viscoelastic properties of wheat flour doughs<br />
that allow leavened breads to be produced are closely associated with the properties<br />
of their gluten proteins. During mixing, these proteins are hydrated and develop<br />
into a continuous matrix that entraps other flour components and imparts the<br />
required viscoelastic and related properties that allow the dough to retain gas. [11].<br />
Two gluten protein fractions are very important in breadmaking: gliadins<br />
(prolamines) and glutenins (glutelines). The essential component in gluten is<br />
glutenins, with a large molecular mass, which break apart and interact with one<br />
106
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
another forming a network. From the rheological point of view, glutenins are<br />
characterized by a large elasticity and a low extensibility [3, 4, 5, 10, 12 ].<br />
The glutenins have been studied by a large number of authors [1, 6, 7, 8, 10,<br />
12] and their important role has been confirmed by many researches.<br />
The gliadins have been studied less than glutenins, maybe because the focus<br />
was on explaining the glutenins’ role on dough rheology, and especially on gluten<br />
elasticity, property associated with glutenins. Also gliadins have been less studied<br />
because of their heterogeneity and because of the large number of fractions which<br />
are very hard to associate in the pure state. If glutenins have been associated with<br />
elasticity, gliadins are associated with viscosity and plasticity of the dough [1, 9].<br />
The basic principle of gluten usage in bakery derives from its ability to fit in<br />
perfectly with the glutenic proteins in flour which has been additived, resulting a<br />
perfectly homogenous and stable glutenic network.<br />
Vital gluten is obtained from wheat, through a specific technology which<br />
implies the separation of gluten and starch in a water bath. The moist gluten is then<br />
subjected to a controlled drying so that the native qualities are maintained. These<br />
qualities depend proportionally to the wheat’s quality from which the gluten is<br />
obtained, but also on drying parameters used in the separation process.<br />
The addition of vital gluten increases the technological potential of wheat<br />
flours up to a certain dose. The usual gluten contains 75% proteins, meaning that<br />
the increase in protein content in flour from 10% to 12% would require the addition<br />
of 1,1 kilos of gluten for 100 kilos of flour. Because of the poor functionality of<br />
the protein in gluten, in reality 1,8 kilos of gluten would be required for 100 kilos<br />
of flour to get the same effect. In many countries it is added in concentrations of 1<br />
to 5% to increase the gluten quantity of flour and to ensure the right texture and<br />
volume, especially for the products where a large quantity of additives, like soy<br />
flour, milk powder, rye flour is added.<br />
As a raw material of vegetal origin for protein products making, gluten is<br />
second after soy flour, with an ever increasing demand lately.<br />
MATERIAL AND METHOD<br />
The experiments there have chosen flour with a weaker potential for breadmaking<br />
as raw material. Control flour was analyzed by performing Romanian standard<br />
methods: STAS 6124-73, STAS 90-88, STAS 6283-83 and SR ISO 3093:1997. In<br />
experiments, a flour with 13.9% moisture, and 10.72% crude protein content was used.<br />
The determined values for physical-chemical properties are mentioned as following:<br />
ash content 0.64%, wet gluten content 23.8%, gluten deformation 13 mm, and falling<br />
number 255s. Data acknowledge that the control flour has a weaker potential for breadmaking<br />
from that the point of view.<br />
Starting from chosen flour for analyses, different samples of flour were used in<br />
experiments, improved with different doses of vital gluten (1%, 2%, 3%, 4%, 5%).<br />
The rheological behavior of the dough prepared from wheat flour was carried out<br />
on Chopin alveograph according to SR ISO 5530.<br />
107
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
RESULTS AND DISCUSSION<br />
The rheological properties of the dough were studied with the Chopin<br />
alveograph (tab. 1), based on the parameters which define the alveograms shown in<br />
figure 1.<br />
Table 1<br />
The parameters shown by the alveograph for the dough obtained from lowquality<br />
flour that has been supplemented with different doses of vital gluten<br />
Characteristics M 1% 2% 3% 4% 5%<br />
Maximum Pressure (P), 67 77 83 91 100 109<br />
mm<br />
Extensibility (L), mm 81 80 79 75 66 64<br />
Swelling Index (G), mm<br />
20 19.9 19.8 19.3 18.1 17.8<br />
Energy W·10 -4 J 165 194 211 247 221 255<br />
Ratio P/L 0.83 0.96 1.05 1.21 1.52 1.70<br />
Elasticity Index (Ie), % 46.3 48.6 50.0 56.9 47.1 52.7<br />
By comparing the data in table 1 it can observe a decrease of L parameter<br />
and an increase of P parameter (linked to dough resistance) and of W parameter<br />
(the energy required for swelling up to breaking point of the dough) concomitant<br />
with an increase of the gluten dose. This variation of the rheological parameters<br />
can be attributed to the water redistribution process between the system<br />
components, because of the higher protein content which in turn retain a larger<br />
amount of water meaning a decrease in the mobility of the system, of the dough.<br />
Consequently there will be an increase of dough viscosity, which can be seen from<br />
the alveographic point of view as a decrease of the L parameter and a decrease of<br />
the extensibility index G. The addition of vital gluten increases the quantity of<br />
gluten in the dough, forming a glutenic network much more arranged, which better<br />
holds all the other dough components, and leads to an increase in the energy<br />
absorbed by the dough when being stretched (W) and in dough resistance (P).<br />
In terms of physical properties of the finished product (fig. 2) it can be<br />
observed that concomitant with an increase of the protein dose up to a certain level<br />
there is also an increase in the bread volume, caused by the changing of the<br />
gliadins/ glutenins ratio which reflects in the elasticity and extensibility of the<br />
gluten.<br />
By increasing the level of vital gluten over the optimal dose for the specific<br />
conditions of the baking test, the bread volume decreases because of the excessive<br />
elasticity of the dough, which makes the growth of the bread in the oven very<br />
difficult.<br />
108
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Figura 1 Alveograms of analyzed samples<br />
A similar behaviour with the variation of the volume up to one point<br />
followed by a drop is also recorded for the other physical characteristics of the<br />
bread: porosity and elasticity, as shown in fig. 2.<br />
The addition of vital gluten increases the quantity of gluten in the dough,<br />
forming a glutenic network much more arranged, which better holds all the other<br />
dough components. Because of this the CO 2 retention is improved and the bread<br />
109
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
has a higher porosity. The increased protein content makes the bread loaf more<br />
elastic.<br />
Figure 2 Bread volume, porosity and elasticity variation, supplemented according to<br />
the added dose of gluten vital<br />
By increasing the level of vital gluten over the optimal dose for the specific<br />
conditions of the baking test, the bread volume decreases because of the excessive<br />
elasticity of the dough, which makes the growth of the bread in the oven very<br />
difficult.<br />
A similar behaviour with the variation of the volume up to one point<br />
followed by a drop is also recorded for the other physical characteristics of the<br />
bread: porosity and elasticity, as shown in figure 2.<br />
The addition of vital gluten increases the quantity of gluten in the dough,<br />
forming a glutenic network much more arranged, which better holds all the other<br />
dough components. Because of this the CO 2 retention is improved and the bread<br />
has a higher porosity. The increased protein content makes the bread loaf more<br />
elastic.<br />
CONCLUSIONS<br />
Research has been conducted regarding the influence of polar and nonpolar<br />
lipid addition on the rheological and technological properties of doughs from low<br />
and medium quality flours. The rheological tests were carried out with the<br />
alveograph and the technological behavior was studied based on the baking tests<br />
results.<br />
Vital gluten has the role of supporting the dough mass which translates in a<br />
stiffening of the glutenic network resulting in a higher resistance of the dough to<br />
strains and in a decrease in dough extensibility. From the alveographic point of<br />
110
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
view it has been shown that if the vital gluten doses are not in the right variation<br />
domain, taking into account the flour quality, the exogenous addition of proteic<br />
substance can lead to a worsening in dough’s rheological behavior (as a result of<br />
excessive increase in tenacity or P/L ratio).<br />
From the point of view of the finishes product – the bread, the addition of<br />
vital gluten promotes a significative improvement in the physical properties of the<br />
products, the maximum increase in volume being 73.2%.<br />
All the results regarding the rheological aspect and the quality of the finished<br />
product have shown that for low quality flours the optimal dosage for the vital<br />
gluten is 3%, while higher doses lead to a worsening of the rheological properties<br />
of the dough and of the bread quality.<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Antes S., Wieser H., 2001 - Effects of high and low molecular weight glutenin subunits on<br />
rheological dough properties and breadmaking quality of bread, Cereal Chemistry,<br />
78(2), p.157-159.<br />
2. Bordei, D., 2005 - Modern technology in breadmaking , Ed. AGIR, Bucureşti.<br />
3. Huang D.Y., Khan K., 1997 - Characterization and quantification of native glutenin<br />
aggregates by selected U.S. soft wheat flours to rheological and baking properties,<br />
Cereal Chemistry, 74, p. 352-357.<br />
4. Fido, R.J., Bekes, F., Gras, P.W., Tatham, A.S., 1997 - Efects of α-, β-, γ-, and ω-Gliadins<br />
on the dough mixing properties of wheat flour, Journal of Cereal Science 26, p. 271-<br />
277.<br />
5. Huang D.Y., Khan K., 1997 - Quantitaive determination of high molecular weight glutenin<br />
subunits of hard red spring wheat by SDS-PAGE.I. Quantitative effects of total<br />
amounts on breadmaking quality characteristics, Cereal Chemistry, 74, p. 781 -785.<br />
6. Huang D.Y., Khan K., 1997 - Quantitative determination of high molecular weight glutenin<br />
subunits of hard red spring wheat by SDS-PAGE.I. Quantitative effects of individual<br />
subunits on breadmaking quality characteristics, Cereal Chemistry, 74, p. 786 -790.<br />
7. Hussain A., Lukow O.M., Watts B.M., Mckenzie R.I.H., 1997 - Rheological properties of<br />
full-formula doughs derived from near-isogenic 1BL/1RS tarnslocation lines, Cereal<br />
Chemistry, 74, p. 242-248.<br />
8. Hussain A., Lukow O.M., 1997 – Influence of gliadin-rich subfractions of glenlea wheat on<br />
the mixing characteristics of wheat flour, Cereal Chemistry, 74, p. 791-799.<br />
9. Li W., Dobraszezyk B.J. and Schofield J.D., 2003 - Stress relaxation behaviour of wheat<br />
dough, gluten and gluten protein fractions, Cereal Chemistry, p. 333-338.<br />
10. 10. Puppo, A. Calvelo, M.C. Anon, 2005 - Physicochemical and rheological<br />
caracterization of wheat flour dough, Cereal Chemistry, p. 173-181.<br />
11. Salavador A., Sanz T., Fiszman S.M., 2006 - Dynamic rheological characteristics of<br />
wheat flour-water doughs. Effect of adding NaCl, sucrose and yeast, Food<br />
Hydrocoloids, 20, p. 780-786.<br />
12. Weegels P.L., Hamer R.J., Schofield J.D., 1997 - Functional properties of Low M r wheat<br />
proteins. III. Effects on composition of the glutenin macropolymes during dough<br />
mixing and resting, Journal of Cereal Science, 25, p. 165-173.<br />
111
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
CALITATEA GAZONULUI – EVALUAREA UNOR<br />
SOIURI DE GRAMINEE PERENE UTILIZATE ÎN<br />
CULTURĂ PURĂ SAU ÎN AMESTECURI<br />
PENTRU GAZON<br />
C. I. POPOVICI 1 , V. VÎNTU 1 , C. SAMUIL 1<br />
1 Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină<br />
Veterinară Ion Ionescu de la Brad, Iaşi<br />
e-mail: ipopovici@univagro-iasi.ro<br />
Turfgrass quality is a measure of esthetics and can not be<br />
measured by quantity. Many companies around the world use an<br />
international method to evaluate turf quality with the aid of visual<br />
ratings. The National Turfgrass Evaluation Program from Maryland,<br />
U.S.A. established a visual rating scale ranged from 1 to 9, where 1<br />
represents the worse and 9 the best. Turf quality varies in the<br />
vegetation period according to climate change thru seasons and<br />
according to species and varieties performances. This visual rating<br />
scale can differentiate between entries with the help of some<br />
indicators like: percent living ground cover, drought tolerance,<br />
density, disease tolerance. This experimental study evaluated the<br />
quality of seven most common cool season grasses used in the<br />
northern hemisphere for turf. The results shows that Festuca<br />
arundinacea mixed with Poa pratensis had the best quality especially<br />
in the summer. The fine fescues have a good quality in the spring and<br />
autumn in low management conditions<br />
Key words: turfgrass quality, N.T.E.P.<br />
Seminţele pentru gazon comercializate în ţara noastră sunt cu precădere<br />
importate din alte ţări şi nu satisfac intotdeauna cerinţele impuse de condiţiile<br />
climatice din ţara noastră. Soiurile ce provin din ţări cum ar fi Olanda, Danemarca,<br />
Franţa sunt selecţionate şi ameliorate pentru climatul din aceste ţări, iar atunci când<br />
sunt utilizate la noi au performanţe slabe, dacă nu sunt întreţinute corespunzător. Se<br />
impune o mai strânsă colaborare între producătorii de seminţe şi importatorii<br />
români, în vederea îmbunătăţirii rezultatelor şi performanţelor produselor pe care le<br />
comercializează, prin organizarea de trialuri în care soiurile şi amestecurile să fie<br />
testate anterior desfacerii pe piaţă.<br />
Astfel, se pot determina care sunt soiurile ce se pot adapta cel mai bine<br />
climatului României, contribuind la creşterea şanselor de reuşită in vederea<br />
obţinerii unei peluze de calitate.<br />
112
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Organizaţia N.T.E.P. este apreciată şi recunoscută pe plan mondial, ca fiind<br />
autoritatea numărul 1 în materie de de trialuri pentru evaluarea soiurilor pentru gazon.<br />
Industria gazonului in USA dar si in alte ţări se bazeaza foarte mult pe datele N.T.E.P.<br />
Informatiile adunate si sintetizate de N.T.E.P. sunt in prezent folosite in peste 30 de<br />
tari.<br />
Amelioratorii gazonului, cercetatorii si alti specialisti folosesc scara N.T.E.P.<br />
pentru a determina adaptabilitatea si valoarea varietatilor si a soiurilor. Producatorii de<br />
samanta folosesc evaluarile furnizate de N.T.E.P. pentru a-si promova produsele, iar<br />
firmele ce se ocupa de amenajarea spatiilor verzi si institutiile interesate se folosesc de<br />
informatiile N.T.E.P. pentru achizitionarea materialului de semanat sau transplantat<br />
(rulouri de gazon).<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
În anul 2006 evaluarea calităţii amestecurilor a început în luna aprilie,<br />
înregistrându-se note mai mari în dreptul amestecurilor cu o pornire mai rapidă în<br />
vegetaţie, în special amestecul V9 (Festuca rubra 70% + Poa pratensis 30%) care<br />
a fost notat cu 6, dar şi amestecul V7 (Lolium perenne 50% + Festuca pratensis<br />
30% + Festuca arundinacea 20%) notat cu 5,7. Diferenţele între variantele de<br />
experimentare în această lună sunt nesemnificative (tab. 1).<br />
Tabelul 1<br />
Calitatea generală a amestecurilor în anul 2006<br />
Varianta de<br />
Nota<br />
experimentare Aprilie Mai Iunie Iulie August Septembrie Octombrie<br />
Mt L. p.100% 4,7 3,3 4,0 5,0 4,7 4,7 3,7<br />
V2 L.p.60% + P.p.<br />
40%<br />
4,7 3,7 3,7 5,0 4,7 5,0 4,0<br />
V3 L.p. 50% +<br />
F.p. 50%<br />
4,4 3,7 4,0 4,3 5,7 * 5,0 3,7<br />
V4 L.p. 60% +<br />
F.a. 40%<br />
4,0 3,7 4,0 4,7 4,7 4,7 4,3<br />
V5 F.p. 60% +<br />
P.p. 40%<br />
4,0 2,7 4,0 4,0 4,3 4,7 3,3<br />
V6 F.a. 60% +<br />
P.p. 40%<br />
5,0 6,3 *** 6,3 *** 6,7 *** 5,0 5,7 * 5,3 ***<br />
V7 L.p. 50% +<br />
F.p. 30% + 5,7 4,0 4,0 5,3 5,7 * 5,0 4,0<br />
F.a. 20%<br />
V8 L.p. 40% +<br />
F.p. 20% +F.a.<br />
20% + P.p.<br />
5,0 4,0 4,0 5,3 5,7 * 5,0 4,0<br />
20%<br />
V9 F.r. 70% + P.p.<br />
30%<br />
6,0 7,7 *** 6,3 *** 6,3 * 6,7 *** 6,7 *** 5,3 ***<br />
În luna iulie se constată o uşoară revenire la majoritatea amestecurilor, cea<br />
mai mare notă fiind acordată amestecului V6 (6,7) cu o diferenţă foarte<br />
semnificativă faţă de martor de 1,7 puncte.<br />
113
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
În luna august s-a înregistrat o diferenţă foarte semnificativă de 2 puncte<br />
între amestecul V9 şi varianta martor.<br />
În lunile septembrie şi octombrie amestecul V9 format din Festuca rubra<br />
70% + Poa pratensis 30% şi-a menţinut supremaţia înregistrând diferenţe foarte<br />
semnificative de 2 respectiv 1,6 puncte faţă de martor.În anul 2006 se remarcă<br />
amestecurile V9 şi V6 care au obţinut diferenţe pozitive foarte semnificative în 5,<br />
respectiv 4 luni din cele 7 luni în care s-au efectuat observaţii asupra calităţii<br />
gazonului.<br />
Amestecul pe bază de Festuca arundinacea are un comportament estival mai<br />
bun, în timp ce amestecul pe bază de Festuca rubra are o calitate superioară la<br />
sfârşitul verii şi în toamnă pe baza fineţii foliajului şi a densităţii.<br />
O calitate slabă la începutul sezonului de vegetaţie se observă la specia<br />
Festuca arundinacea, ambele soiuri fiind notate cu 4 şi la varietatea trichophylla,<br />
cele două soiuri fiind notate cu 5,3.<br />
Pe perioada verii, în lunile iulie şi august, pe baza unui regim favorabil al<br />
precipitaţiilor şi temperaturilor, calitatea gazonului obţinut din soiuri din<br />
Danemarca a fost destul de bună.<br />
În această perioadă s-a remarcat varietatea trichophylla cu soiul Rosita care<br />
şi-a menţinut calitatea în cele două luni (7), în timp ce soiul Smirna a crescut de la<br />
6 în iulie la 7 în august. De asemenea soiul Celianna (F.r.r.) a crescut de la 4,3 la 7.<br />
Cea mai bună calitate în vară au avut-o soiurile Conni şi Dumas 1 notate cu<br />
9. Soiurile Montserrat, Starlett şi Panduro au obţinut nota 8 (tab. 2).<br />
În toamnă, o calitate mai bună au avut-o soiurile Rosita, Smirna şi Dumas 1<br />
notate cu 7 în septembrie şi cu 6 în octombrie, fapt constatat şi de studiul efectuat<br />
de Golinski. P în anul 2000.<br />
CONCLUZII<br />
Cea mai bună calitate în lunile de vară a avut amestecul format din Festuca<br />
arundinacea 60% + Poa pratensis 40%, în timp ce în perioada de primăvară şi<br />
toamnă cea mai bună calitate s-a înregistrat la amestecul format din Festuca rubra<br />
70% + Poa pratensis 30%.<br />
Amestecurile alcătuite din 3 sau 4 specii au înregistrat o calitate mai bună<br />
decât amestecurile simple.<br />
Specia Lolium perenne manifestă o calitate bună în anul înfiinţarii, dar mai<br />
slabă în anii următori, fiind totuşi constantă pe parcursul anotimpurilor.<br />
Specia Festuca rubra are o calitate bună în condiţiile în care temperaturile nu<br />
sunt foarte mari şi lipsa apei nu capătă un caracter permanent, această specie<br />
benficiind de foliajul cu cea mai mare fineţe.<br />
Specia Agrostis stolonifera produce un gazon de calitate doar în condiţiile<br />
unei aprovionări cu apă în mod constant şi în condiţiile unui tuns scurt şi de<br />
calitate.<br />
114
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Tabelul 2<br />
Calitatea generală a soiurilor DLF Trifolium în anul 2006<br />
Varianta de<br />
Nota<br />
experimentare Aprilie Mai Iunie Iulie August Septembrie Octombrie<br />
Mt L. p.100% 4,7 3,3 4,0 5,0 4,7 4,7 3,7<br />
(L.p.)<br />
V1 Margarita<br />
5,3 5,3 *** 6,0 *** 5,0 5,3 * 5,0 4,0<br />
V2 Capri (L.p.) 5,3 5,3 *** 5,3 ** 5,3 5,3 * 5,0 3,3<br />
(L.p.)<br />
V3 Ponderosa<br />
5,3 5,0 ** 5,3 ** 5,3 5,3 * 5,0 4,0<br />
V4 Esquire (L.p.) 5,3 6,0 *** 6,0 *** 7,0 *** 6,3 *** 6,0 * 4,3<br />
V5 Keystone<br />
(L.p.)<br />
5,3 6,0 *** 6,0 *** 7,0 *** 6,3 *** 6,0 * 5,0 **<br />
V6 Rosita (F.r.t.) 5,3 6,3 *** 7,3 *** 7,0 *** 7,0 *** 7,0 *** 6,0 ***<br />
V7 Smirna (F.r.t.) 5,3 6,3 *** 7,3 *** 6,0 ** 7,0 *** 7,0 *** 6,0 ***<br />
V8 Calliope<br />
(F.r.c.)<br />
5,3 7,0 *** 7,3 *** 5,0 5,0 5,0 3,3<br />
V9 Celianna<br />
(F.r.r.)<br />
6,3 *** 6,3 *** 6,0 *** 4,3 7,0 *** 6,0 * 4,0<br />
V10 Legende<br />
(F.r.c.)<br />
6,0 ** 8,0 *** 7,3 *** 5,3 6,3 *** 6,0 * 3,0<br />
V11 Capriccio<br />
(F.r.c.)<br />
6,0 ** 7,0 *** 7,3 *** 5,0 6,3 *** 6,0 * 4,0<br />
V12 Maxima 1<br />
(F.r.r.)<br />
6,0 ** 6,0 *** 5,3 ** 4,0 00 5,3 * 6,0 * 3,0<br />
V13 Dumas 1 6,0 ** 8,3 *** 8,3 *** 9,0 *** 7,0 *** 7,0 *** 6,0 ***<br />
(F.o.d.)<br />
V14 Monserrat 4,0 7,0 *** 7,0 *** 8,0 *** 6,0 *** 6,0 * 6,0 ***<br />
(F.a.)<br />
V15 Starlett 4,0 7,0 *** 8,0 *** 8,0 *** 7,0 *** 6,0 * 6,0 ***<br />
(F.a.)<br />
V16 Panduro 6,3 *** 6,0 *** 7,3 *** 8,0 *** 6,0 *** 6,0 * 5,0 **<br />
(P.p.)<br />
V17 Conni (P.p.) 6,3 *** 8,0 *** 9,0 *** 9,0 *** 7,0 *** 6,0 * 5,3 ***<br />
V18 Penn G6<br />
(A.s.)<br />
7,0 *** 7,0 *** 7,3 *** 8,0 *** 6,0 *** 4,0 3,0<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Christians N.. 2004 - Fundamentals of Turfgrass Management. John Wiley and Sons Inc.<br />
ISBN 0-471-45478-8.<br />
2. Dunn, J., K. Diesburg. 2004 - Turf management in the Transition Zone. John Wiley and<br />
Sons Inc. ISBN 0-471-47609-9.<br />
3. Golinski P.,Q Xi. 2000 - Evaluation of turf quality of some selected cultivars of Festuca<br />
rubra in sowing year. Grassland Sci., Poland.<br />
4. Hunt K.L., J. H. Dunn. 1993 - Compatibility of kentucky bluegrass and perennial ryegrass<br />
with tall fescue in Transition zone turf mixtures. Agronomy Journal J 85:211-215.<br />
5. Jordana J. E. R. H. White, D. M. Vietor, T. C. Hale, J. C. Thomas and M. C. Engelke.<br />
2003 - Effect of Irrigation Frequency on Turf Quality, Shoot Density, and Root Length<br />
Density of Five Bentgrass Cultivars. Crop Science 43:282-287.<br />
115
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
CERECETĂRI PRIVIND INFLUENŢA CONDIŢIILOR<br />
PEDOCLIMATICE ASUPRA CALITĂŢII<br />
STRUGURILOR LA SOIURILE MUSCAT OTTONEL,<br />
FETEASCĂ REGALĂ ŞI CABERNET SAUVIGNON<br />
Iasmina SAVESCU 1 , M GOIAN 1<br />
1<br />
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină<br />
Veterinară a Banatului, Timişoara<br />
e-mail: iasmina_savescu@yahoo.com<br />
This paper’s goal is to show the main pedoclimatic factors which due<br />
to their characteristics can influence and determine grapes quality at Muscat<br />
Ottonel, Feteasca Regala and Cabernet Sauvignon varieties cultivated in<br />
Recas viticultural Center, in order to distinguish this center vocation for<br />
qualitative wines obtaining.Detailed knoledgement of the pedoclimatic<br />
factors which are characteristic to each viticultural centre, represents an<br />
esential condition in order to obtain high grape yields, of superior quality, in<br />
proper economical efficiency conditions, which must exactly be mirrored in<br />
each viticultural centre vocation.Researches were made in 2006-2007 period<br />
in Recas viticultural center, using Musact Ottonel, Feteasca Regala and<br />
Cabernet Sauvignon wine grapes varieties .Taking into consideration the<br />
existant pedoclimatic conditions, samples of grapes were taken and to those<br />
samples were determined through well known methods sugar content (g/l),<br />
acidity(g/l tartric acid). These obtained results were commented on varieties<br />
in two years of experimentation, results which were determined by the<br />
pedoclimatic conditions of this vinyard, and in the end were analised and<br />
interpreted, emphasizing the importance of climate conditions which are<br />
decisive in order to obtain a qualitative wine. During our research time<br />
period we try to emphasize the favorability of this viticultural area as<br />
concerns the quality of the grapes and wines obtained also calculating some<br />
binary and ternary indexes like:heliothermal index, hidrothermal coeficient<br />
and vine bioclimatic index .In conclusion, capitalization of the climate<br />
factors collision which are influencing yield quality and quantity, impose<br />
viticultural areas picking up and zoning and the use of adequate technical<br />
solutions. Climate factors influence upon yield quality and quantity can be<br />
explained only in correlation with the oder environmental factors, culture<br />
techiniques and varieties genetic characteristics.<br />
Key words: pedoclimatic conditions, grapes quality, varieties<br />
Factorii climatici prin acţiunea lor unilaterală sau în complex au o<br />
importanţă hotărâtoare asupra reuşitei culturii viţei de vie, lor adăugându-se şi<br />
factorii edafici şi orografici.<br />
Microclimatul reflectă adaptarea viţei de vie la condiţiile locale (natura<br />
terenului, panta, orientarea versanţilor), care determină cantitatea şi calitatea<br />
116
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
producţiei de struguri. Fiind o viticultură a microclimatelor, viticultura românească<br />
oferă condiţii foarte diferite. Ca urmare paleta de vinuri ce pot fi obţinute este<br />
foarte largă.Arealul viticol al României este concentrat în opt regiuni viticole, 37<br />
podgorii şi numeroase centre viticole.<br />
Centrul viticol Recaş face parte din regiunea viticolă a Dealurilor Banatului<br />
alături de Moldova Nouă, Tirol, Silagiu, Jamu Mare, şi Teremia. Această regiune<br />
are un caracter continental moderat cu nuanţe submediteraneene.<br />
Influenţa condiţiilor climatice asupra acumulărilor de zahăr şi a acidităţii<br />
exprimate în g/l acid tartric sunt corelate cu indicii climatici binari şi ternari<br />
calculaţi pentru acest centru viticol în anii de studiu.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
În vederea determinării influenţei condiţiilor pedoclimatice asupra calităţii<br />
strugurilor la soiurile Cabernet Sauvignon, Fetească Regală şi Muscat Ottonel în<br />
condiţiile centrului viticol Recaş, au fost recoltate probe de struguri, la maturitatea<br />
tehnologică a soiurilor în cei doi ani de experimentare. Struguri au fost recoltaţi din<br />
parcelele experimentale de pe două expoziţii:sudică şi teren plan, după evaporarea<br />
apei de rouă, iar analizele au fost efectuate în aceeaşi zi. A fost determinat conţinutul în<br />
zahăr al mustului exprimat în g/l şi aciditatea exprimată în g/l acid tartric. Zahărul a fost<br />
determinat prin metoda Bertrand, iar aciditatea prin titrare cu ajutorul NaOH în prezenţa<br />
roşului de fenol.<br />
Rezultatele au fost analizate,urmărindu-se procesul de acumulare a zaharurilor<br />
şi de scădere a acidităţii boabelor, odată cu stabilirea influenţei factorilor climatici în<br />
determinarea calităţii.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Rezultatele cercetării cuprind date referitoare la conţinutul strugurilor culeşi<br />
în anii 2006 şi 2007 mai exact a mustului obţinut în zahăr şi aciditate pe cei doi ani,<br />
comparativ între cele trei soiuri studiate.<br />
Pe anul 2006, conţinutul comparativ de zahăr şi aciditate la soiurile Fetească<br />
Regală, Cabernet Sauvignon şi Muscat Ottonel este redat în figura 2.<br />
Analizând condiţiile climatice ale anului 2006 media anuală a temperaturilor<br />
a fost de 11,08 0 C, cu temperatura medie a lunii cele mai calde de 24 0 C, un bilanţ<br />
termic activ de 3360 0 C, o insolaţie reală de 1371 ore de strălucire a soarelui şi<br />
precipitaţii totale în perioada de vegetaţie 1 IV-30 IX de 390 mm.<br />
117
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
79<br />
12<br />
50<br />
16<br />
88<br />
20<br />
50<br />
24<br />
98<br />
25<br />
20 18<br />
precipitatii<br />
temperatura<br />
Aprilie<br />
Mai<br />
Iunie<br />
Iulie<br />
August<br />
Septembrie<br />
Figura 1 Corelaţie între temperaturi şi precipitaţii în anul 2006<br />
Pe baza acestor date climatice au fost calculaţi indicele heliotermic (I.H)<br />
care a avut o valoare de 2,09, coeficientul hidrotermic, cu o valoare înregistrată de<br />
1,16 şi indicele bioclimatic al viţei de vie(Ibcv) care a înregistrat o valoare de 6,45.<br />
Muscat<br />
Ottonel<br />
Feteasca<br />
Regala<br />
Cabernet<br />
Sauvignon<br />
teren<br />
plan<br />
teren<br />
plansudica<br />
teren<br />
plansudica<br />
sudica<br />
aciditate<br />
zahar<br />
aciditate<br />
zahar<br />
aciditate<br />
zahar<br />
aciditate<br />
zahar<br />
aciditate<br />
zahar<br />
aciditate<br />
zahar<br />
6.44<br />
6.59<br />
7.95<br />
7.06<br />
7.04<br />
6.73<br />
218<br />
228<br />
199<br />
206<br />
220<br />
234<br />
Figura 2 Conţinutul comparativ de zahăr şi aciditate în anul 2006 la cele trei soiuri<br />
studiate<br />
Corelând aceste date climatice cu rezultatele obţinute pe soiuri putem afirma<br />
că cel mai mare conţinut în zahăr a fost înregistrat în cazul soiului Cabernet<br />
Sauvignon de 234g/l, pe expoziţie sudică , care se ştie este cea mai favorabilă viţei<br />
de vie, urmat de soiul Muscat Ottonel şi Fetească Regală cu 206g/l tot pe expoziţie<br />
sudică. Aciditatea urmează o curbă descendentă, scăzând odată cu creşterea<br />
conţinutului de zahăr.<br />
Valorile indicelui heliotermic real de 2,09 este cuprins între 1 şi 5. Se<br />
consideră condiţii optime pentru viţa de vie atunci când valoarea I.H este mai mare<br />
de 2,6.Acest indice are valori la noi în ţară cuprinse între 1,35 şi 2,70[3].<br />
După coeficientul hidrotermic cu valoare de 1,16 se analizează resursele<br />
hidrice ale centrului viticol. Dacă acesta are valori de 0,6- 0,7 viţa de vie trebuie<br />
cultivată în regim irigat. Valori de 1,1-1,9 sunt normale şi permit obţinerea unor<br />
118
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
producţii de calitate, iar valori mai mari de 3 indică un exces de umiditate şi o lipsă<br />
de căldură.<br />
Pentru podgoriile din ţara noastră Ibcv are valori cuprinse între 5 şi 15.<br />
Valori mai mici de 5-7 indică resurse hidrice mai bogate, iar valori peste 15 indică<br />
podgorii cu resurse heliotermice mai bogate sau ani deficitari în precipitaţii.<br />
Valoarea sa în cazul centrului viticol Recaş de 6.45 asigură favorabilitatea acestui<br />
centru pentru cultura viţei de vie, asigurând producţiei obţinute şi calitatea necesară<br />
în vederea obţinerii unor vinuri competitive şi calitative pe piaţă.<br />
Solul caracteristic perimetrului experimental din cadrul Centrului viticol<br />
Recaş este este preluvosolul. Acesta face parte din Clasa Luvisoluri.<br />
Preluvosolul este un luvisol caracterizat morfologic prin: prezenţa<br />
orizontului A ocric sau molic(Ao sau Am) urmat de orizontul intermediar argic(Bt)<br />
având culori cu valori de peste 3,5 la materialele în stare umedă, începând din<br />
partea superioară şi gradul de saturaţie în baze(V%) peste 53%.Proprietăţi.<br />
Textura este mijlocie fină sau mijlocie. Structura este granulară sau poliedrică<br />
subangulară în orizontul Ao şi prismatică în Bt. Conţinutul de humus variază între<br />
2 şi 4%. Reacţia este slab acidă.În ceea ce priveşte conţinutul în elemente nutritive,<br />
este mediocru aprovizionat cu azot 0,10-0,15%, slab aprovizionat cu fosfor 0,07-<br />
0,10 % şi mai bine aprovizionat cu potasiu18,0-20mg/100g sol. Acest sol are o<br />
fertilitate mijlocie sau uşor sub mijlocie fiind bine susţinută de o mai bună<br />
aprovizionare cu apă a plantelor.Fertilitatea şi folosinţa. Aceste soluri pot fi<br />
cultivate cu majoritatea plantelor agricole, pe terenurile slab înclinate sau plane,<br />
recomandându-se culturile cerealiere şi tehnice, iar pe versanţi cu pantă mare se<br />
recomandă plantaţiile de vii şi pomi.<br />
Muscat<br />
Ottonel<br />
Feteasca<br />
Regala<br />
Cabernet<br />
Sauvignon<br />
teren<br />
plan<br />
teren<br />
plan sudica<br />
teren<br />
plan sudica<br />
sudica<br />
aciditate<br />
zahar<br />
aciditate<br />
zahar<br />
aciditate<br />
zahar<br />
aciditate<br />
zahar<br />
aciditate<br />
zahar<br />
aciditate<br />
zahar<br />
6.84<br />
5.81<br />
7.11<br />
6.87<br />
4.84<br />
5.09<br />
224<br />
232<br />
204<br />
215<br />
227<br />
238<br />
Figura 3 Conţinutul comparativ de zahăr şi aciditate în anul 2007 la cele trei soiuri<br />
studiate<br />
În ceea ce priveşte datele obţinute pe anul 2007, acestea sunt prezentate în<br />
figura 3.<br />
La fel ca şi în anul 2006, cel mai mare conţinut în zahăr a fost înregistrat la<br />
soiul Cabernet Sauvignon cu 238g/l, urmat îndeaproape de Muscat Ottonel cu<br />
119
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
232g/l, apoi de Feteasca Regală pe sud. Aciditatea a scăzut , pe măsură ce<br />
conţinutul în zahăr creşte, pe teren plan valorile ambilor parametri fiind mai mici.<br />
Pe cei doi ani se poate observa o creştere în anul 2007 a conţinutului în zahăr<br />
faţă de anul 2006 şi o scădere a acidităţii totale, condiţiile climatice ale acestui an<br />
determinând acest lucru.<br />
În anul 2007 strugurii au atins maturitatea tehnologică mai devreme decât în<br />
anul 2006, soiul Cabernet Sauvignon la 10 X, faţă de 17 X în 2006, Feteasca<br />
Regală la 17 IX faţă de 23 IX, iar Muscatul la 20 IX faţă de 25 IX în 2006. Toate<br />
acestea pot fi explicate dacă ţinem cont de faptul că în anul 2007 asistăm la o<br />
încălzire a vremii, media anuală a temperaturilor fiind de 12,47 0 C, bilanţul termic<br />
activ e mai mare de 3537 0 C, o insolaţie reală mai ridicată de 1451 ore şi precipitaţii<br />
mai puţine în perioada de vegetaţie de doar 311 mm.<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
t*C<br />
62<br />
14.9<br />
23 24.1 22.5<br />
65<br />
46<br />
5<br />
precipitatii temperatura<br />
0<br />
4<br />
Aprilie Mai Iunie Iulie August Septembrie<br />
65<br />
69<br />
18.3<br />
13<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
Figura 4 Corelaţie între temperaturi şi precipitaţii în anul 2007<br />
Indicii climatici calculaţi pentru anul 2007 au valori de 2,47 în cazul<br />
indicelui heliotermic, de 0,87 a coeficientului hidrotermic, care situat între 0,6-1<br />
permite obţinere de vinuri demiseci şi dulci şi a Ibcv care cu valoarea de 9,01,<br />
corelând toţi cei trei factori:lumină, temperatură, umiditate exprimă şi el<br />
favorabilitatea acestui centru viticol pentru obţinerea unor recolte calitative, a unor<br />
produse tipice, autentice, sub influenţa hotărâtore a condiţiilor pedoclimatice ale<br />
centrului viticol Recaş.<br />
Prin calcularea acestor indici pe cei doi ani se poate cuantifica mai precis<br />
acţiunea combinată a factorilor climatici şi influenţa lor asupra calităţii şi de ce nu<br />
a cantităţii producţiei la viţa de vie.<br />
CONCLUZII<br />
În concluzie putem afirma că Centrul viticol Recaş asigură prin condiţiile<br />
sale pedoclimatice condiţii favorabile cultivării viţei de vie şi totodată îi este<br />
asigurată favorabilitatea arealului.<br />
120
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Corelaţia datelor obţinute cu factorii pedoclimatici, în vederea determinării<br />
calităţii strugurilor la cele trei soiuri studiate: Cabernet Sauvignon, Fetească Regală<br />
şi Muscat Ottonel exprimă prin valorile celor trei indici climatici calculaţi în cei<br />
doi ani de experimentare faptul că în perimetrul Centrului viticol Recaş se obţin<br />
produse calitative, care ating performanţele soiurilor şi care redau în fapt<br />
potenţialul viticol existent al zonei, ţinând cont de oferta ecologică, de microclimat,<br />
în concordanţă şi cu tendinţele viticulturii mondiale de a reda importanţa cuvenită<br />
soiurilor locale, autohtone în vederea obţinerii unor produse tipice, autentice.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Dobrei, A., Rotaru, L., Mustea, M., 2005 - Cultura viţei de vie, Ed. Solness, Timişoara.<br />
2. Savescu, Iasmina, GOIAN, M., 2007 - The evolution of the climatic environment specific<br />
to Recas viticultural center, Lucr. Şt., Facultatea de Agricultură, UŞAMVB Timişoara.<br />
3. Oşlobeanu, M., 1980 - Viticultură generală şi specială, EDP, Bucureşti.<br />
121
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
MODEL DE IDENTIFICARE A POSIBILITĂŢILOR DE<br />
DEZVOLTARE ECONOMICO-SOCIALĂ A<br />
COMUNITĂŢILOR RURALE<br />
Nicoleta MATEOC-SÎRB 1 , P. I. OTIMAN 2 ,<br />
V. GOŞA 1 , Victoria ŞEULEAN 3 , T. E. MAN 4 ,<br />
T. MATEOC 1<br />
1 Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină<br />
Veterinară a Banatului , Timişoara<br />
e-mail : mateocnicol@yahoo.com<br />
2<br />
Academia Română, Filiala Timişoara,<br />
Centrul de cercetări pentru dezvoltare rurală<br />
3<br />
Universitatea de Vest Timişoara<br />
e-mail: victoriaseulean@yahoo.com<br />
4<br />
Universitatea Politehnica Timişoara<br />
e-mail : eugen@zavoi.com<br />
Though in the developed economies there is a trend to remove<br />
differences between rural and urban from the points of view of<br />
accommodation, infrastructure development, and ensuring services necessary<br />
for the population, which has resulted in a loss of significance of the<br />
traditional perception of the rural area as underdeveloped area, in Romania<br />
there is still a major discrepancy between rural and urban which is not<br />
beneficial for the Romanian rural area. The authors will present partial<br />
results of the researches done in the frame of a complex project in progress,<br />
project realized by a team of specialists from 8 research institutes and<br />
prestigious universities from Romania. The paper will present also two<br />
questionnaires, realized by the research team, referring to Romanian village<br />
monograph, respective to the development degree of a family housekeeping.<br />
Taking in consideration the large territory considered that belongs to rural<br />
space it can be understand the importance of knowing the real situation, the<br />
degree and the future development of Romanian rural space.<br />
Key words: analysis, diagnosis, potential, development economic and social,<br />
rurals communityes<br />
Pentru a putea cunoaşte situaţia reală în ceea ce priveşte dezvoltarea<br />
economico-socială a comunităţilor rurale din zona de vest a României echipa de<br />
cercetare a selectat, delimitat şi analizat zonele de studiu cuprinzând localităţi din<br />
judeţele: Caraş-Severin, Timiş, Arad şi Bihor.<br />
Pentru caracterizarea cât mai completă a comunităţilor rurale analiza a<br />
cuprins cele mai importante dimensiuni ale cadrului de viaţă rural, exprimat printrun<br />
set de criterii de analiză.<br />
122
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Informaţiile necesare întocmirii unui model de analiză şi diagnoză le-am<br />
sintetizat în 2 chestionare: un chestionar pentru analiza socială efectuată în<br />
gospodăriile populaţiei şi un chestionar pentru fiecare comună şi satele<br />
aparţinătoare (studiu monografic al comunei).<br />
Prelucrarea datelor culese prin intermediul chestionarelor şi monografiilor s-<br />
a realizat cu ajutorul unui sistem informatic proiectat special.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
În alegerea comunelor ne-am ghidat după acoperirea zonei cu aşezări rurale<br />
reprezentative pentru regiunea respectivă. Indicatorii urmăriţi au fost: mărimea<br />
populaţiei, structurile economice cu ponderile înregistrate pe cele trei sectoare şi<br />
perspectiva dinamicii acestora.<br />
În cea ce priveşte sondajele efectuate în teren, la nivel de gospodărie s-a<br />
urmărit o eşantionare construită aleatoriu, stabilindu-se în linii mari, 50 - 60 de<br />
gospodării pe centru de comună. Gospodăriile au fost alese după un pas de<br />
numărare din totalul gospodăriilor, pasul de numărare fiind stabilit pe baza listei de<br />
gospodării şi numărul de case.<br />
Metoda utilizată, denumită „anchetă prin sondaj” a urmărit realizarea unei<br />
reprezentativităţi prin sondaj pe baza unui chestionar cu întrebări, ale căror<br />
răspunsuri şi observaţii au fost culese şi consemnate de operatorii de anchetă. La<br />
nivelul fiecărei localităţi echipa care a efectuat ancheta, a fost alcătuită dintr-un<br />
număr de 6 - 10 operatori îndrumaţi de un cadru didactic.<br />
Prezentarea şi analiza localităţilor cuprinse în anchetă s-a făcut cu ajutorul<br />
unui studiu monografic al comunei, folosindu-se în acest scop un ghid cuprinzând<br />
următoarele capitole: denumirea localităţii, scurt istoric; prezentarea fizico<br />
geografică a localităţii (structuri spaţiale şi condiţii naturale, morfostructura<br />
localităţii); infrastructura localităţii (starea actuală şi perspective); habitat (case,<br />
curţi, gospodării, fondul locativ); structuri demografice (populaţie, forţa de muncă,<br />
fenomene de migraţie şi navetism); economia comunei.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Pentru identificarea căile de dezvoltare economică respectiv punctele tari şi<br />
punctele slabe, s-a pornit de la studiul resurselor naturale, umane şi socio-culturale,<br />
existente în localităţile luate în studiu. Informaţiile privind aceste resurse sunt<br />
foarte importante şi necesare în stabilirea strategiilor de dezvoltare durabilă.<br />
Pentru a diagnostica economia rurală, au fost analizate cele trei sectoare ale<br />
economiei – agricultură, industrie-construcţii şi servicii.<br />
În cadrul sectorului I (agricultura) s-a procedat la o analiză detaliată<br />
punându-se accent pe structurile agricole, pe formele de exploatare, prezentarea<br />
sectorului vegetal, zootehnic, cu producţii globale şi specifice, forme şi căi de<br />
valorificare a producţiei, dotarea tehnică ş.a.<br />
123
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
În toate localităţile s-au relevat date privind sectorul II, industrieconstrucţii,<br />
urmărindu-se numărul de întreprinderi pe profile, cifra de afaceri,<br />
număr angajaţi şi dinamica dezvoltării (1990-2007).<br />
Aceleaşi aspecte au fost urmărite şi pentru sectorul III comerţ şi servicii<br />
punându-se un accent aparte pe turismul existent – obiective funcţionale şi<br />
potenţial de extindere.<br />
Într-un capitol separat s-au analizat: acţiunile hidroameliorative (irigaţii,<br />
desecări, drenaj, combaterea eroziuni solului, amenajări piscicole ş.a.); redarea în<br />
circuitul agricol a unor terenuri degradate - stadiul actual şi proiecte; deponeuri<br />
ecologice de deşeuri.<br />
Studiul monografic a cuprins şi problemele principale privind dezvoltarea<br />
zonei respective pe baza unor programe de preaderare derulate în România, până în<br />
momentul aderării 2007 (PHARE; ISPA; SAPARD, Direcţia agricolă, Programul<br />
Fermierul). Cercetarea a vizat aspecte cu privire la: valoarea proiectelor, modul de<br />
finanţare, contribuţie locală, perioada de implementare a proiectelor, impact şi<br />
viabilitate, natura strategiilor pe termen scurt, mediu şi lung)<br />
Alte aspecte ale monografiei au vizat dezvoltarea pieţelor financiare (bănci,<br />
societăţi de asigurare, alte instituţii, cooperative de credit, filiale CEC, poştă,<br />
agenţii de asigurare ).<br />
Pentru a asigura dezvoltarea durabilă a zonelor rurale, este necesar ca la<br />
nivel comunitar să se urmărească un număr limitat de obiective fundamentale<br />
privind competitivitatea activităţilor agricole şi forestiere, gestionarea terenurilor şi<br />
a mediului, precum şi a calitatea vieţii şi diversificarea activităţilor în aceste zone,<br />
luând în considerare diversitatea situaţiilor din regiunile în cauză, fie că sunt<br />
regiuni izolate, care se confruntă cu probleme de depopulare şi de declin, fie zone<br />
rurale periurbane asupra cărora centrele urbane exercită o presiune din ce în ce mai<br />
mare.<br />
Politica naţională de dezvoltare rurală are drept obiectiv creşterea ritmului de<br />
dezvoltare economică a zonelor din România, cu menţinerea dinamismului social, a<br />
agriculturii durabile şi asigurarea conservării şi îmbunătăţirii resurselor naturale.<br />
Informaţiile privind cunoaşterea situaţiei reale a resurselor naturale, sunt<br />
necesare în stabilirea activităţilor pe care trebuie să le dezvolte comunităţile rurale<br />
în scopul dezvoltării economice.<br />
Strategia de dezvoltare a Regiunii Vest are ca obiective strategice:<br />
• Dezvoltarea infrastructurilor hidroedilitare, de transport, comunicaţii şi<br />
energetice;<br />
• Promovarea şi diversificarea activităţilor economice;<br />
• Asigurarea accesului populaţiei din zonele rurale la servicii de sănătate şi<br />
educaţie la nivelul celor urbane;<br />
• Antrenarea populaţiei locale în procesul dezvoltării rurale;<br />
• Promovarea patrimoniului cultural şi artistic;<br />
• Întărirea identităţii comunelor.<br />
În acest context, considerăm că tematica abordată în cercetare este de<br />
actualitate şi se încadrează în obiectivele politicii comunitare de dezvoltare rurală,<br />
124
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
în politica naţională de dezvoltare economică a zonelor ţării, precum şi în strategia<br />
de dezvoltare a regiunilor 5 Vest şi 6 Nord – Vest, aducând date reale şi concrete.<br />
Analiza resurselor naturale<br />
Resursele funciare au fost studiate deoarece oferă informaţii privind natura<br />
solului, modul de folosinţă, culturile cele mai potrivite, precum şi tehnologia<br />
acestora . Gradul de eroziune este important de cunoscut deoarece permite găsirea<br />
posibilităţilor de combatere şi reducere a acesteia prin lucrări sau agrotehnica<br />
folosită.<br />
Indicatorii suprafaţa agricolă pe locuitor (S A /loc.) şi suprafaţa arabilă pe<br />
locuitor (S a /loc.) evidenţiază faptul că localităţile analizate dispun de o suprafaţă<br />
mai mare de teren comparativ cu media pe ţară la cei doi indicatori S A /loc. de<br />
0,65 ha respectiv S a /loc. 0,45 ha.<br />
Clima se studiază în cea ce priveşte temperatura, precipitaţiile, vânturile,<br />
determinând natura măsurilor hidroameliorative şi a sistemelor de agricultură care<br />
trebuie practicate în zonă.<br />
Vegetaţia naturală şi cultivată oferă posibilitatea cunoaşterii principalelor<br />
unităţi fitogeografice, a ecosistemelor, a folosirii unor erbicide adecvate fiecărei<br />
culturi, felul culturilor tradiţionale adaptate zonei.<br />
Apele de suprafaţă sunt studiate în cea ce priveşte: densitatea reţelei,<br />
calitatea apei mai ales în vederea alimentării cu apă a localităţilor, irigaţiile, diferite<br />
activităţi sau industrie, energie etc.<br />
Apele subterane se studiază din punctul de vedere al calităţii, adâncimii,<br />
debitelor etc.<br />
Izvoarele sunt studiate din punct de vedere al calităţii şi al debitului. O<br />
importanţă cu totul deosebită o prezintă izvoarele cu ape termale şi minerale,<br />
întrucât prezenţa lor permite dezvoltarea turismului – izvor de creştere a veniturilor<br />
populaţiei din zonă.<br />
Zăcămintele naturale existente interesează în vederea exploatării acestora<br />
(extracţie, transporturi) şi a ocupării forţei de muncă.<br />
Resursele umane s-au studiază având în vedere numărul, evoluţia, repartiţia<br />
în teritoriu. Structura demografică după mai multe criterii, mişcarea populaţiei,<br />
starea sanitară, densitatea populaţiei etc. Populaţia este factorul esenţial fiind<br />
autorul, executorul şi beneficiarul activităţilor de dezvoltare rurală durabilă.<br />
Prelucrarea informaţiilor despre populaţia unei zone poate evidenţia unele<br />
aspecte specifice, fenomene caracteristice şi tendinţe cu privire la repartiţia în<br />
teritoriu a populaţiei, mişcarea naturală, aspecte pozitive şi negative în legătură cu<br />
deplasările, mai ales pentru muncă, condiţiile de viaţă etc.<br />
În ceea ce priveşte suprafaţa împădurită, doar o pătrime din spaţiul rural al<br />
ţării este acoperit cu păduri autentice, funcţionale, faţă de cca. 40%, cât reprezintă<br />
procentul optim de împădurire pentru condiţiile naturale şi sociale ale spaţiului<br />
geografic românesc (Giurgiu, 1978, 2004). Considerabilul decalaj dintre actualul<br />
procent de împădurire efectivă a ţării de 23% şi nivelul natural al acestui indicator<br />
(75-80%), pe de o parte, şi faţă de nivelul considerat ca optim pentru actualele<br />
condiţii (cca. 40%), pe de altă parte, explică dezechilibrul ecologic în care se află<br />
125
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
acum ţara noastră, cu deosebire spaţiul rural, dezechilibru favorabil producerii<br />
hazardurilor climatice, hidrologice şi geomorfologice (secete, inundaţii, alunecări<br />
de teren, eroziuni ş.a.).<br />
Unele dintre cele mai eficiente mijloace pentru prevenirea şi combaterea<br />
distrugerilor sunt: gestionarea durabilă a pădurilor existente şi împădurirea<br />
terenurilor degradate.<br />
În ceea ce priveşte activitatea turistică în zonele rurale cercetate, analiza<br />
datelor colectate evidenţiază o dezvoltare necorespunzătoare în prezent a<br />
turismului datorită existenţei unei infrastructuri improprii care nu permite accesul<br />
turiştilor cu uşurinţă, precum şi existenţa în multe locaţii a unor dotări rămase în<br />
urmă. Traseele turistice menţionate în unele cărţi sau prospecte nu corespund cu<br />
realitatea de la faţa locului, impunându-se în viitor reabilitarea, refacerea şi<br />
completarea acestora.<br />
Cercetarea potenţialului de extindere a infrastructurii<br />
Calitatea habitatului depinde mult de echiparea tehnică şi infrastructura<br />
localităţilor, a locuinţelor, a gospodăriilor şi a exploataţiilor agricole. Dezvoltarea<br />
reţelei edilitare creează condiţii asemănătoare de trai locuitorilor din rural cu a<br />
celor din urban, contribuie la stabilirea populaţiei rurale, stopându-se fenomenul de<br />
migraţie.<br />
Echiparea tehnico – edilitară a localităţilor şi locuinţelor este privită şi prin<br />
prisma următoarelor reţele:<br />
• de alimentare cu energie electrică;<br />
• de alimentare cu gaz metan;<br />
• de încălzire centrală;<br />
• de alimentare cu apă rece;<br />
• de alimentare cu apă caldă;<br />
• de canalizare;<br />
• de transport;<br />
• de telecomunicaţii;<br />
• de informaţii.<br />
Studiul în teren a evidenţiat existenţa la nivelul judeţelor a PATJ-urilor care<br />
însă sunt insuficient cunoscute la nivelul administraţiilor locale, iar la primăriile<br />
localităţilor există PUZ-uri prin care s-a stabilit extinderea zonelor rezidenţiale în<br />
intravilanul extins sau chiar în extravilan prin decizia consilierilor locali şi<br />
aprobarea acestora de către Consiliile Judeţene, sau urmare a solicitării unor<br />
proprietari de terenuri pentru a oferi pieţei construcţiilor posibilitatea de a construi<br />
complexe rezidenţiale sau construcţii industriale, depozite, sedii de întreprinderi,<br />
ferme agrozootehnice private, etc.<br />
Capacitatea administrativă este condiţionată de mai mulţi factori, dintre<br />
care amintim calitatea umană şi pregătirea profesională a celor care sunt angrenaţi<br />
în acţiunea de management al instituţiilor şi serviciilor publice. Din cercetările<br />
efectuate la nivelul primăriilor, pe baza monografiilor şi a sondajelor realizate se<br />
poate aprecia că încrederea populaţiei în administraţia locală ca o expresie a<br />
126
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
capacităţii şi calităţii administrative se situează la un nivel mediu (în jur de 50%, cu<br />
tendinţă de creştere uşoară în majoritatea localităţilor cercetate).<br />
În capacitatea administrativă este puternic condiţionată de mărimea<br />
suportului financiar constituit la nivelul administraţiilor locale. Aceste resurse<br />
bugetare se constituie din venituri locale proprii, fiscale şi nefiscale, din cote şi<br />
sume defalcate din veniturile bugetului de stat şi a bugetelor locale şi din<br />
transferuri cu destinaţie specială. În toate cazurile analizate administraţia locală<br />
invocă lipsa fondurilor pe care o califică drept cauză principală a nerealizărilor din<br />
toate domeniile administraţiei publice.<br />
În contextul preaderării, resursele financiare potenţiale reprezentate de<br />
programe ca SAPARD, ISPA, PHARE, INTERREG au fost accesate cu dificultate<br />
şi într-un număr redus de cazuri, principalele cauze fiind generate de cadrul<br />
legislativ, lipsa de informare, absenţa abilităţilor de management ale structurilor<br />
administraţiilor locale.<br />
Studiul instituţiilor financiare<br />
Referitor la instituţiile financiare se poate afirma cu certitudine că<br />
dezvoltarea economică şi financiară nu poate atinge performanţe superioare fără un<br />
sistem eficient de mobilizare şi alocare a capitalurilor în economie. Productivitatea<br />
şi, implicit, nivelul de trai sunt mult diminuate acolo unde pieţele financiare nu<br />
funcţionează eficient, rapid şi cu costuri reduse. Acestea sunt argumentele care<br />
justifică, parţial, slaba dezvoltare a activităţilor economice şi sociale din spaţiul<br />
rural.<br />
Serviciile financiare care ajung la gospodăriile şi întreprinderile rurale au<br />
fost şi sunt în continuare slab dezvoltate.<br />
CONCLUZII<br />
1. Situaţia precară a veniturilor din mediul rural argumentează necesitatea<br />
dezvoltării unei economii rurale diversificate.<br />
2. Nivelul scăzut de instruire şi educaţie se reflectă în calitatea forţei de<br />
muncă din rural fiind un factor restrictiv pentru perspectivele diversificării<br />
activităţii economice.<br />
3. Situaţia actuală a drumurilor, reţeaua de apă curentă, reţeaua de<br />
canalizare, afectează puternic calitatea vieţii populaţiei din mediul rural şi<br />
constituie o piedică pentru dezvoltarea activităţilor economice în zonele rurale.<br />
4. Sectorul bancar nu este interesat în a finanţa afacerile rurale.<br />
5. Accesul populaţiei rurale la educaţia de bază şi la serviciile de sănătate<br />
este împiedicat de serviciile de transport deficitar şi de lipsa veniturilor.<br />
127
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Mateoc-Sîrb, Nicoleta, 2004 – Dezvoltarea rurală şi regională în România, Editura<br />
Augusta, Timişoara.<br />
2. Man, T.E., Mateoc-Sîrb, Nicoleta, 2008 - Dezvoltarea rurală şi regională durabilă a satului<br />
românesc, Editura Politehnica, Timişoara.<br />
3. Otiman, P.I. şi colaboratorii, 2006 - Dezvoltarea rurală şi regională durabilă a satului<br />
românesc, Editura Academiei, Bucureşti.<br />
4. xxx - Anuarul Statistic al României colecţie.<br />
5 .xxx - Planul Naţional Strategic pentru Dezvoltare Rurală 2007-2013.<br />
6. xxx – Date preluate de la primăriile localităţilor analizate.<br />
128
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
ABORDĂRI PRACTICE ACTUALE ÎN ASOCIEREA<br />
PRODUCĂTORILOR AGRICOLI<br />
Camelia APETROAIE 1<br />
1 Oficiul Judeţean de Consultanţă Agricolă Iaşi<br />
e-mail ojcaiasi@yahoo.com<br />
The Romanian’s integration in European Union presumes fulfilling<br />
some criteria assumed in the agricultural area, too. In this context, the<br />
agricultural producers’ association (the animal breeders’ association, too) is<br />
a way to exceed some difficulties in the development of the production and, in<br />
the same time, an opportunity to access some European financings.<br />
As a sensitive and difficult process (each member generally willing to<br />
benefit from the advantages of this structure, without assuming any<br />
responsibility, decisions or risks identification), the agricultural producers’<br />
association and the animal breeders’ association, respectively, are two<br />
things that are approached differently.<br />
The paper presents the association process at an institutional level,<br />
coming from the need of accessing direct payments for the village grazing, on<br />
one hand, and the potential beneficiaries’ necessity of accessing financings<br />
by projects and the accumulation of significant points as a member of an<br />
associative structure, on the other hand. Then, there are some intentions to<br />
create associative structures for the development of the production, for<br />
finding new channels of distribution, for negotiating prices, as well.<br />
For being functional through time, these associations have to cover<br />
some precise steps in order to establish a development strategy at a local<br />
level, for being able later to adhere at district, regional, national and<br />
international structures.<br />
The paper presents these precise points of view with their long-term<br />
implications. The activities developed in Iaşi County have been made by the<br />
specialists from the agricultural advisory service in Iaşi and by other<br />
institutions, as well. The paper also presents some improper ways of<br />
approaching the association process.<br />
Key words: integration, association, agriculture, difficulties financing<br />
opportunies<br />
După primul an de integrare a României în Uniunea Europeană se manifestă<br />
schimbări privind receptivitatea producătorilor agricoli pentru procesul de asociere.<br />
Pe de o parte este vorba de a face faţă deciziilor asumate pentru integrarea în<br />
spaţiul comunitar, iar pe de altă parte, există oportunităţi pentru accesarea unor<br />
finanţări europene.<br />
129
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Studiul analizează impactul procesului de asociere asupra producătorilor agricoli<br />
pe termen lung, modul de constituire a diverselor structuri organizatorice, precum şi<br />
stadiul acestora după acest proces.<br />
Datele prezentate se bazează pe aspectele concrete înregistrate în judeţul Iaşi<br />
în activităţile de consultanţă privind: mediatizarea legislaţiei în domeniu, condiţiile<br />
necesare pentru înfiinţarea asociaţiilor producătorilor agricoli şi a crescătorilor de<br />
animale, sprijinul acordat acestora conform prevederilor legislative, actualele asociaţii<br />
constituite, abordarea procesului de asociere la nivel instituţional.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
În vederea accesării plăţilor directe şi a plăţilor naţionale complementare<br />
pentru păşunile comunale utilizate pentru păşunat sau producerea de fân necesar<br />
creşterii animalelor, legislaţia actuală prevede că au prioritate formele asociative<br />
ale crescătorilor de animale, condiţia fiind ca acestea să aibă contracte de arendare /<br />
concesionare / închiriere / alte asemenea contracte de utilizare a pajiştilor încheiate<br />
cu Consiliile locale; sunt încurajate şi Consiliile locale, care pot depune şi ele<br />
documentaţie pentru plăţile unice pe suprafaţă pentru pajiştile comunale, numai în<br />
condiţiile în care nu percep taxe de păşunat şi fac dovada că execută lucrări de<br />
întreţinere a pajiştilor [9, 11].<br />
Realitatea este exprimată prin următoarele situaţii concrete: a) deşi s-au<br />
organizat acţiuni de consultanţă pentru informarea potenţialilor beneficiari încă din<br />
anul 2007, nu s-au constituit aceste forme asociative, fondurile pentru anul trecut<br />
fiind pierdute; cauzele pot fi reliefate astfel: neîncrederea crescătorilor de animale<br />
în formele asociative, neasumarea deciziilor pentru funcţionarea acestora, lipsa de<br />
implicare în activităţile comunităţii, netransparenţă în aplicarea prevederilor<br />
legislative; b) în unele comune au existat iniţiative de formare a asociaţiilor de<br />
către deţinătorii efectivelor de animale, având în vedere posibilitatea de a lua în<br />
concesiune păşunea comunală şi astfel a accesa plăţile directe pe suprafaţă; c) în<br />
alte comunităţi rurale procesul de asociere a fost susţinut şi de administraţia locală,<br />
prin hotărârea de a finanţa crearea asociaţiilor crescătorilor de animale; au existat<br />
însă şi cazuri în care implicarea administraţiei locale a determinat reticenţă prin<br />
impunerea unei anumite persoane în cadrul asociaţiei; d) pentru a reuşi atragerea<br />
unor sume cât mai mari la nivel de judeţ prin plăţile directe pe suprafaţă s-au<br />
implicat în crearea formelor asociative alte instituţii, cu excepţia consultanţei<br />
agricole, asociaţiile create fiind de fapt structuri care cuprind crescătorii de taurine<br />
sau de ovine dintr-o comunitate (fără implicarea concretă a acestora şi fără<br />
informarea lor), cu un reprezentant al administraţiei locale sau al persoanei care şia<br />
asumat răspunderea creşterii animalelor (fiind plătit pentru această activitate de<br />
către deţinători) [ 8, 10, 12].<br />
Pentru a fi funcţionale în timp, asociaţiile trebuie să parcurgă etape concrete<br />
pentru constituire şi stabilirea unei strategii de dezvoltare la nivel local, pentru ca<br />
ulterior să adere la structuri judeţene, regionale, naţionale şi internaţionale. Orice<br />
130
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
nerespectare a acestor etape determină abateri de la procesul corect de asociere pe<br />
termen lung. Ca urmare, doar parţial cazurile prezentate anterior respectă aceste<br />
cerinţe [1, 2, 3].<br />
Pentru accesarea finanţărilor prin proiecte de către potenţialii beneficiari este<br />
prevăzut un punctaj minim ce trebuie realizat. Un punctaj semnificativ (10 puncte)<br />
este acordat pentru calitatea de membru al unei forme asociative. Proiectele<br />
elaborate pentru modernizarea exploataţiilor agricole (Măsura 121) prin achiziţii de<br />
utilaje în anul 2008 au depăşit ca număr şi valoare aşteptările iniţiale, astfel încât<br />
potenţialii beneficiari au căutat să aibă un punctaj mai mare, iar apartenenţa la o<br />
asociaţie reprezenta o oportunitate [10, 11].<br />
Astfel au fost multe solicitări la consultanţa agricolă pentru contactarea unor<br />
asociaţii ale producătorilor de cereale sau ale legumicultorilor, numai pentru a<br />
dobândi actul doveditor al calităţii de membru al asociaţiei. După această etapă,<br />
beneficiarii finanţărilor nu intenţionau însă continuarea activităţii în cadrul formei<br />
organizatorice asociative. Reprezentanţii legali ai asociaţiilor au prezentat<br />
condiţiile pentru a deveni membri, în unele cazuri acestea fiind acceptate, iar în<br />
altele au fost considerate prea costisitoare. Este vorba de o altfel de abordare a<br />
procesului de asociere diferită faţă de scopurile şi obiectivele iniţiale [ 6 ].<br />
Apoi, există intenţii de creare a structurilor asociative şi pentru valorificarea<br />
producţiei, găsirea unor noi canale de distribuţie, negocierea preţurilor.<br />
Producătorii agricoli consideră un dezavantaj rolul intermediarilor şi activitatea<br />
acestora în piaţă, neluând în considerare lipsa lor de organizare.<br />
Experienţa cu diverse grupuri de producători arată că procesul de asociere<br />
este sensibil şi dificil de realizat, fiecare membru dorind în general să beneficieze<br />
de avantajele acestui tip de structură organizatorică, fără asumarea răspunderii,<br />
luarea deciziilor, identificarea riscurilor. Dar, spre deosebire de anii anteriori, în<br />
anul 2008 acest proces este acceptat ca o alternativă viabilă în favoarea<br />
producătorilor agricoli, mai ales în condiţiile în care funcţionarea unei asociaţii<br />
poate determina recunoaşterea ca grup de producători de către Ministerul<br />
Agriculturii şi finanţarea activităţii acestuia cu procente în funcţie de producţia<br />
comercializată [4, 5,7].<br />
În acest context consultanţa agricolă s-a implicat în mediatizarea legislaţiei<br />
privind crearea formelor asociative, în prezentarea avantajelor şi cerinţelor pentru<br />
funcţionarea acestor structuri, a diferitelor forme legislative de constituire, a<br />
posibilităţilor de accesare a fondurilor europene. În acelaşi timp, a fost acordată<br />
consiliere pentru crearea propriu - zisă a asociaţiilor, prin sprijinirea elaborării<br />
documentaţiei pentru obţinerea personalităţii juridice [11, 12].<br />
CONCLUZII<br />
Procesul de asociere este sensibil şi dificil de realizat, fiecare membru dorind<br />
în general să beneficieze de avantajele acestui tip de structură organizatorică, fără<br />
asumarea răspunderii şi luarea deciziilor. Dar, spre deosebire de anii anteriori, în<br />
131
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
anul 2008 acest proces este acceptat din ce în ce mai mult de către producătorii<br />
agricoli ca o alternativă viabilă.<br />
Respectarea etapelor de constituire a structurilor organizatorice asociative şi<br />
implicarea membrilor asigură condiţiile necesare pentru funcţionalitatea acestora,<br />
iar nerespectarea lor determină abateri de la procesul corect de asociere pe termen<br />
lung.<br />
Asocierea este o cale pentru creşterea performanţelor economice şi sociale,<br />
precum şi pentru modernizarea sectorului agricol, prin posibilitatea dezvoltării unei<br />
strategii la nivel local şi prin aderarea ulterioară la structuri judeţene, regionale,<br />
naţionale şi internaţionale.<br />
Abordarea corectă a procesului de asociere la nivel instituţional poate<br />
sprijini acest proces, iar neluarea în considerare a etapelor corespunzătoare<br />
determină reticenţă. Forţarea procesului de asociere, indiferent de scopurile<br />
urmărite, nu asigură funcţionalitatea structurilor create, ci determină neîncredere cu<br />
implicaţii pe termen lung.<br />
Procesul de asociere este stimulat şi de acordarea sprijinului financiar prin<br />
deciziile Ministerului Agriculturii şi Dezvoltării Rurale, dar şi prin accesarea<br />
fondurilor comunitare.<br />
Consultanţa agricolă ieşeană s-a implicat în cunoaşterea modului de<br />
constituire a asociaţiilor de către producătorii agricoli şi crescătorii de animale şi<br />
aplicarea în practică a acestui proces.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Apetroaie, Camelia, 2001 – Primele asociaţii de marketing la Iaşi, “Agricultura României”,<br />
nr. 42, p. 12, Bucureşti.<br />
2. Apetroaie, Camelia, 2001 – Necesitatea şi oportunitatea constituirii asociaţiilor de<br />
marketing în agricultură în România. Rezultate practice obţinute în judeţul Iaşi, CD –<br />
Lucrări ştiinţifice, Universitatea de Ştiinţe Agronomice şi Medicină Veterinară, Iaşi.<br />
3. Apetroaie, Camelia, 2002 - Cooperarea şi asocierea în agricultură: posibilităţi şi limite,<br />
Lucrări Ştiinţifice, Seria Agronomie, vol. 45, U.Ş.A.M.V.Iaşi.<br />
4. Apetroaie, Camelia, 2002 - Evoluţia formelor de cooperare şi asociere în agricultura<br />
judeţului Iaşi, Revista “Datina”, august, pag. 3, Constanţa.<br />
5. Apetroaie, Camelia, 2004 - Impactul integrării în Uniunea Europeană pentru ţăranul<br />
român, Lucrări Ştiinţifice, CD Seria Agronomie, vol. 47 , U.Ş.A.M.V.Iaşi.<br />
6. Apetroaie, Camelia, 2007 - Agricultura românească în primul an de aderare la Uniunea<br />
Europeană, Simpozionul Naţional al Societăţii de Istorie şi Retrologie Agrară, Bacău.<br />
7. Apetroaie, Camelia, 2007 - Avantajele asocierii şi grupurile de producători, Seminarul cu<br />
tema ,, Punerea în valoare a sectorului agroalimentar prin produse tradiţionale”, Iaşi.<br />
8. x x x, 2006 – 2008 - Bază de date – Oficiul Judeţean de Consultanţă Agricolă Iaşi.<br />
9. x x x, 2007 – 2008 - Date Ministerul Agriculturii şi Dezvoltării Rurale.<br />
10. x x x, 2005 – 2008 - Colecţia ,,Consultanţa Agricolă Ieşeană“, Editura Trinitas, Iaşi.<br />
11. x x x, 2007 – 2008 – Legislaţie (plăţi directe pe suprafaţă, subvenţii, fonduri europene).<br />
12. x x x, 2005 – 2008 - Acţiuni de consultanţă: Bază de date Oficiul Judeţean de<br />
Consultanţă Agricolă Iaşi.<br />
132
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
PERSPECTIVE DE DEZVOLTARE DURABILĂ A<br />
AGROTURISMULUI MONTAN ÎN CONTEXT ACTUAL<br />
ŞI AL SCHIMBĂRILOR CLIMATICE<br />
D. UNGUREANU 1<br />
1 Centrul de Formare şi Inovaţie pentru Dezvoltare în<br />
Carpaţi – CEFIDEC, Vatra Dornei<br />
e-mail: danut_u@yahoo.com<br />
In order to answer to the current needs without affecting the<br />
development capacity of the future generations, sustainable development is<br />
closely connected to the environment and its balance, thus the attractions and<br />
splendors provided would have continuity in time. The sustainable tourism<br />
performed in the mountains represents the development of all tourism types,<br />
through a tourism management and marketing that respects the mountain’s<br />
natural, social and economical integrity in such a manner that the use of<br />
natural and cultural resources is done for the benefit of the future<br />
generations.<br />
Sustainable development of mountain agri-tourism in the current<br />
context and in the context of the climate changes implies the preservation of<br />
natural and anthropic resources, with the purpose of using them in the future,<br />
the increase of the living conditions for the local communities and better<br />
knowledge and awareness of the idea of preservation for the local<br />
population.<br />
The farm, the village and the rural space, together or separate, geive<br />
charm to the rural tourism. Rural torurism must be perceived as a type of<br />
activity that provides the urban population with the most adequate conditions<br />
for stress therapy, determined by the noisy daily city life<br />
Key words: agri-tourism, sustainable development, climate changes<br />
Concepută ca o necessitate a reconcilierii între om şi natură, ca un nou tip de<br />
dezvoltare care să susţină pe termen lung progresul uman, dezvoltarea durabilă<br />
exprimă necesitatea armonizării intereselor prezente cu cele ale generaţiilor<br />
viitoare care se succed în timp.<br />
Dezvoltarea durabilă, pentru a răspunde nevoilor prezente fără a afecta<br />
capacitatea de dezvoltare a generaţiilor viitoare, este strâns legată de problema<br />
mediului înconjurător, de menţinere a acestuia în parametri normali astfel încât<br />
atracţiile şi splendorile oferite să aibă continuitate în timp.<br />
Dezvoltarea durabilă a agroturismului montan presupune conservarea<br />
resurselor turistice naturale şi antropice în scopul utilizării continue în viitor,<br />
creşterea nivelului de trai al comunităţilor locale şi mai buna cunoaştere şi<br />
conştientizare de către populaţia locală şi vizitatori a ideii de conservare.<br />
133
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Procesul planificării dezvoltării durabile se manifestă în următoarele planuri:<br />
economic, prin creşterea gradului de exploatare şi valorificare a resurselor;<br />
ecologic, prin evitarea degradării mediului şi social, prin creşterea locurilor de<br />
muncă, practicarea unor meserii tradiţionale, atragerea populaţiei în practicarea<br />
agroturismului ca măsură de regenerare fizică şi psihică a acesteia, consolidarea<br />
identităţii culturale a comunităţilor locale, reducerea cheltuielilor pentru sănătate a<br />
populaţiei urbane ce practică turismul.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Cercetările au fost efectuate în gospodării din zona montană. Datele au fost<br />
prelucrate şi pe baza unor chestionare de sondaj, completate de participanţii la<br />
cursurile de calificare pentru ocupaţiile: "Administrator pensiune turistică, Lucrător în<br />
gospodărie agroturistică şi Fermier montan" organizate de Centrul de Formare şi<br />
Inovaţie pentru Dezvoltare în Carpaţi – CEFIDEC Vatra Dornei.<br />
La baza cercetărilor au mai stat: Planul Naţional de Dezvoltare Rurală 2007 –<br />
2013, Politica Agricolă Comună a Uniunii Europene, Strategia de Dezvoltare Durabilă a<br />
Zonei de Montane precum şi Legislaţia actuală cu reglementările referitoare la<br />
clasificarea structurilor de primire turistice.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Dezvoltarea şi promovarea activităţilor turistice la nivelul ruralului montan<br />
românesc trebuie să ţină cont de existenţa mai multor factori favorizanţi:<br />
• un bogat potenţial turistic nevalorificat încă;<br />
• existenţa unor căi de comunicaţie rutiere, care pot fi modernizate şi<br />
dezvoltate;<br />
• unicitatea peisajului;<br />
• atracţia pe care o exercită fondurile de vânătoare şi pescuit;<br />
• monumentele arhitectonice şi casele memoriale;<br />
• manifestările culturale cu rezonanţă naţională, zonală sau locală;<br />
• ospitalitatea locuitorilor satelor de munte<br />
• existenţa tradiţiilor şi meşteşugurilor<br />
Obiectivele urmărite includ:<br />
• dezvoltarea agroturismului prin creşterea calitativă a serviciilor turistice, în<br />
scopul atragerii suplimentare de vizitatori,<br />
• dezvoltarea potenţialului agroturistic insuficient exploatat,<br />
• dezvoltarea iniţiativelor turistice durabile,<br />
• îmbunătăţirea condiţiilor de mediu în zonele turistice,<br />
• îmbunătăţirea imaginii zonelor turistice,<br />
• dezvoltarea şi modernizarea infrastructurii de transport,<br />
• punerea în valoare prin acţiuni specifice a patrimoniului natural şi cultural;<br />
• promovarea turismului pentru agrement şi sport.<br />
Una dintre tendinţele dezvoltării agroturismului montan, o reprezintă<br />
întoarcerea către natură, într-un mediu sănătos, armonios, în acord cu aspiraţia de<br />
autentic. Ea se manifestă în toate ţările în care actuala civilizaţie postindustrială a<br />
134
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
creat nevoia de evadare din mediul urban, poluat şi stresant. În special turiştii din<br />
ţările cu economie avansată caută să fugă de „lumea dezlănţuită” de la ei de acasă,<br />
de aglomerările urbane şi să găsească locuri în care natura a rămas nealterată de<br />
„cuceririle” civilizaţiei moderne. România are mari posibilităţi pentru dezvoltarea<br />
agroturismului în spaţiul rural montan. Configuraţia geografică a ţării se constituie<br />
într-un veritabil potenţial natural, iar marea varietate de valori cultural – istorice -<br />
artă populară, etnografie, folclor, tradiţii, vestigii istorice – completează potenţialul<br />
antropic, conturând trăsăturile unui bogat patrimoniu turistic rural, insuficient<br />
valorificat încă. Fenomenul agroturistic montan actual este în continuă ascensiune.<br />
Această mişcare turistică spre ruralul montan este purtătoare de fluxuri băneşti de<br />
la un mediu la altul, de la un sector la altul, impactul manifestându-se atât la nivel<br />
microeconomic, cât şi la nivel macroeconomic.<br />
Agroturismul, permite valorificarea disponibilităţilor de cazare ale<br />
gospodăriei ţărăneşti, pregătită şi amenajată adecvat pentru primirea oaspeţilor,<br />
asigurarea serviciilor pentru servirea mesei şi pentru alte activităţi complementare,<br />
dependente în mod direct de specificul economic al fermei, precum activităţi de<br />
agrement, iniţiere în diferite îndeletniciri tradiţionale, echitaţie, pescuit, cure<br />
terapeutice, etc. Prin urmare, agroturismul este o activitate turistică destinată să<br />
aducă fermierilor venituri complementare, prin valorificarea la maximum a<br />
resurselor proprii ale gospodăriei provenite din activitatea agricolă, care rămâne,<br />
oricum, principala lor sursă de venituri.[3]<br />
Agroturismul este o formă a turismului rural care utilizează pentru cazare şi<br />
servirea mesei numai pensiunile turistice şi pensiunile agroturistice, beneficiind de<br />
un mediu nepoluat şi pitoresc, de atracţiile turistice naturale şi de valorile culturalistorice,<br />
de tradiţiile şi obiceiurile prezente în mediul rural, de ospitalitatea<br />
fermierului.<br />
Pensiunile agroturistice sunt structuri de primire turistice, având o capacitate<br />
de cazare de până la 8 camere, funcţionând în locuinţele cetăţenilor sau în clădiri<br />
independente, care asigură în spaţii special amenajate cazarea turiştilor şi condiţiile<br />
de pregătire şi servire a mesei, precum şi posibilitatea participării la activităţi<br />
gospodăreşti, sau meşteşugăreşti [5].<br />
În pensiunile agroturistice, turiştilor li se oferă masa preparată din produse<br />
naturale, preponderent din gospodăria proprie sau de la producători autorizaţi de pe<br />
plan local iar gazdele se ocupă direct de primirea turiştilor şi de programul acestora<br />
pe tot parcursul sejurului, pe care îl petrec la pensiune.<br />
În cadrul pensiunilor agroturistice se desfăşoară cel puţin o activitate legată<br />
de agricultură, creşterea animalelor, cultivarea a diferite tipuri de plante, livezi de<br />
pomi fructiferi sau se desfăşoară o activitate meşteşugărească, cu un atelier de<br />
lucru din care rezultă diferite articole de artizanat. Activităţile în cauză trebuie să se<br />
desfăşoare în mod continuu sau, în funcţie de specific şi sezonalitate, să aibă<br />
caracter de repetabilitate.<br />
Amplasarea pensiunilor turistice trebuie realizată în locuri ferite de surse de<br />
poluare şi de orice alte elemente care ar pune în pericol sănătatea sau viaţa<br />
turiştilor.<br />
135
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Dotările din camerele şi din grupurile sanitare destinate turiştilor vor fi puse<br />
în exclusivitate la dispoziţie acestora. În interiorul lor nu se admit lucrurile<br />
personale ale locatorului (articole de îmbrăcăminte şi încălţăminte, bibelouri sau<br />
alte obiecte care ar putea stânjeni turiştii).<br />
În cazul în care spaţiile pentru prepararea şi servirea mesei sunt destinate şi<br />
pentru consumatori din afară iar numărul locurilor la mese este mai mare decât al<br />
celor de cazare, dar nu mai mic de 40 de locuri, spaţiile în cauză se clasifică ca<br />
unităţi de alimentaţie publică, potrivit normelor specifice elaborate de Ministerul<br />
Întreprinderilor Mici şi Mijlocii, Comerţ, Turism şi Profesii Liberale [5].<br />
Spaţiul rural montan, prin componentele sale satisface un evantai larg de<br />
motivaţii: odihnă şi recreere, cunoaştere, cultură, practicarea sportului, cură de aer<br />
sau balneară, vânătoare şi pescuit, oferind agroturismului o arie mare de cuprindere<br />
a posibilităţilor de petrecere a timpului liber.<br />
Prin aceasta, agroturismul montan este un mijloc de valorificare integrală a<br />
mediului rural cu potenţialul său agricol, silvic, turistic, uman şi tehnico-economic.<br />
Agroturismul prezintă unele trăsături de diferenţiere faţă de turismul<br />
tradiţional:<br />
• ofertă peisageră specifică, bogată şi variată, în funcţie de sezon;<br />
• consumul turistic se petrece în mediul rural unde esenţiale sunt: calitatea<br />
pensiunii şi serviciilor de primire la fermieri, cunoaşterea mediului natural,<br />
uman şi cultural, precum şi originalitatea produselor turistice;<br />
• oferta turistică este autentică, diferenţiată, multiplă în diversitatea sa,<br />
organizată şi condusă de fermieri, deci de oamenii satului;<br />
• calitatea şi naturalitatea produselor agroalimentare, neindustrializate, dau<br />
valoare specială de reconfortare organică;<br />
• este o activitate economică complementară exploataţiei agricole şi nu o<br />
alternativă sau o substituţie a acesteia;<br />
• oferă populaţiei turistice cu venituri reduse posibilitatea de odihnă şi<br />
reconfortare, de petrecere a timpului liber din vacanţe sau week-end-uri, în<br />
peisajul pitoresc al mediului rural, cu valori cultural-educative şi cu o<br />
ospitalitate specifică;<br />
• poate fi practicat şi iarna, îmbinat cu sporturile specifice (schi, sanie, etc.)<br />
• nu necesită investiţii foarte mari pentru amenajări de infrastructură şi<br />
suprastructură turistică sau pentru alte dotări de profil;<br />
• se evită marile aglomerări turistice de pe litoral sau din staţiunile balneare<br />
sau montane;<br />
• este un turism „difuz” prin specificul ofertei sale diversificate şi de mare<br />
diseminare în spaţiu;<br />
• nu este compatibil cu turismul de masă.<br />
Turismul rural în general şi agroturismul montan în special, sunt considerate<br />
ca fiind opţiuni promiţătoare pentru viitor deoarece astfel se poate realiza o<br />
dezvoltare economică a localităţilor cu specific predominant agricol şi silvic, cu<br />
consecinţe favorabile asupra atragerii şi menţinerii populaţiei în mediul rural,<br />
impulsionării activităţii agricole în regiunile defavorizate din punctul de vedere al<br />
136
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
dezvoltării sociale şi culturale, limitării efectelor izolării sociale, mai ales pentru<br />
locuitorii satelor sau cătunelor montane.<br />
CONCLUZII<br />
Valorificarea ineditului satului de munte românesc şi a “personalităţii sale<br />
geografice” îşi pune amprenta asupra redresării şi vitalizării activităţii locale,<br />
obiectiv care poate fi atins printr-un complex de măsuri şi acţiuni, care pot fi<br />
generate prin punerea în practică a unei strategii clare, adaptată specificităţii<br />
montane, susţinută juridic şi financiar, în mod consecvent:<br />
• reactivarea meşteşugurilor şi dezvoltarea serviciilor într-o gamă<br />
diversificată, care să asigure un echilibru ocupaţional şi o fixare a locurilor<br />
de muncă;<br />
• stimularea unor activităţi alternative sau paralele aducătoare de venituri<br />
suplimentare (turismul rural, agroturismul);<br />
• promovarea şi stimularea economiilor locale, de prelucrare a produselor<br />
alimentare şi nealimentare;<br />
• organizarea structurilor de producţie şi de prelucrare prin ghiduri cu<br />
modele cadru;<br />
• organizarea formelor de asociere într-o gamă diversificată: gospodării de<br />
microproducţie familiale, asocieri familiale de microproducţie, asociaţii<br />
profesionale, etc;<br />
• crearea unei structuri instituţionale locale şi de parteneriat “public -<br />
privat”;<br />
• legislaţia promovată să cuprindă problemele reale ale spaţiului rural,<br />
inclusiv protecţia socială.<br />
Principalele direcţii pentru valorificarea potenţialului rural sunt:<br />
• restabilizarea gospodăriilor ţărăneşti şi a întregii politici agrare<br />
• stimularea activităţilor non agricole complementare, în mod deosebit prin<br />
crearea de noi unităţi economice îndeosebi agroproductive şi de servicii şi<br />
prin valorificarea potenţialului turistic şi agricol;<br />
• selectarea unor localităţi specifice zonelor etnografice româneşti pentru<br />
finanţarea unor proiecte de amenajare complexă pentru turismul rural;<br />
• elaborarea de studii şi proiecte de amenajare locală a spaţiului rural mai<br />
ales ca proiect pentru practicarea sporturilor, agrementului şi<br />
divertismentului cultural, programe turistice, pentru a oferi turiştilor în<br />
zonele rurale o gamă cât mai variată de ocupaţii şi atracţii.<br />
Valorificarea resurselor satului de munte românesc se poate face prin diferite<br />
târguri, festivaluri, concursuri, care vin să întregească imaginea favorabilă a<br />
satului. Totuşi principalul mod, şi cel mai important în valorificarea acestor resurse<br />
rămâne turismul rural/agroturismul.<br />
Dacă definiţia clasică a turismului îl prezintă ca o “activitate cu caracter<br />
recreativ şi/sau sportiv, constând din parcurgerea pe jos sau cu diferite mijloace de<br />
transport a unor regiuni pitoreşti sau interesante dintr-un anumit punct de vedere”,<br />
137
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
agroturismul este deci turismul practicat în mediul rural, pe lângă gospodăria<br />
ţărănească, ca factor economic de dezvoltare locală, rezultând din serviciile<br />
prestate clienţilor în vederea satisfacerii nevoilor acestora.<br />
Această activitate cu o vastă cuprindere, are la bază trei elemente<br />
interdependente:<br />
• atracţia faţă de frumuseţile naturale, etnografie, de noutatea, farmecul şi<br />
evenimentele specifice vieţii la ţară;<br />
• cazarea şi masa, care, chiar dacă nu sunt la standardele hoteliere trebuie să<br />
fie de calitate şi oferite cu ospitalitate;<br />
• transportul, căile de acces spre mediul rural sunt vitale pentru asigurarea<br />
unui flux continuu de turişti.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Rey, R., 2001 – Strategia de dezvoltare a zonei montane (Proiect). În "Carpaţii României.<br />
Summit-ul pentru mediu şi dezvoltare durabilă în regiunea Carpaţilor şi a Dunării",<br />
Editura Agris, Bucureşti [pag. 41 – 51].<br />
2. Ungureanu, D., 2006 - Dezvoltarea localităţilor rurale din zonele montane ale României,<br />
prin valorificarea eficientă a potenţialului agroturistic. În "Lucrări ştiinţifice – Vol. 50,<br />
Seria Agronomie", USAMV Iaşi.<br />
3. Ungureanu, D., 2007 - Contribuţia agroturismului şi a turismului rural, la dezvoltarea<br />
durabilă a zonelor rurale montane din România. În "Integrarea europeană a<br />
comunităţilor montane din România şi alternative pentru dezvoltarea durabilă. Rolul<br />
cercetării ştiinţifice şi al educaţiei în procesul evolutiv economic şi cultural al satului<br />
montan", Editura Gutemberg, Câmpulung Moldovenesc.<br />
4. *** , 2004 – Ordinul comun MAPDR/MAI nr. 328/321, din 19.08.<br />
5. ***, 2008 – Ordinul Nr. 636 din 12 mai 2008 pentru aprobarea Normelor metodologice<br />
privind clasificarea structurilor de primire turistice.<br />
6. ***, 2007 – Planul Naţional de Dezvoltare Rurală 2007-2013.<br />
138
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
FERMA ECOLOGICĂ STEPA. STUDIU DE CAZ ÎN<br />
JUDEŢUL CONSTANŢA<br />
A. LUP 1 , N. ALEXE 1<br />
1 Universitatea ,,OVIDIUS” Constanţa,<br />
e-mail:lupaurel@yahoo.com<br />
2 Administrator S.A.Stepa<br />
S.A.STEPA is one of the first ecological farms in Constantza county<br />
and in Romania. Founded in 1991 by 52 associated landowners the farms<br />
practice ecological agriculture since 2000 year. Cultivated aria is 300 ha<br />
arable land situated in one of the driest zone of the county, less then 400 mm<br />
rainfall by year, but the yearly average of temperature is more than 10.5 o C.<br />
The typical soil is a light brown steppe soil, coarse textured, medium content<br />
in humus incompetent supply in natrium and phosphorus and medium content<br />
in potassium. The crop technology is no irrigated one.<br />
The main crops cultivated are: wheat, burley, vetch, sun-flower, foodmillet,<br />
mustard, foenicullum and some aromatic and medicinal species.<br />
The crop technology follows the rules of the ecological agriculture<br />
without chemical fertilizer and pesticides.<br />
The yields are about 30% less than in conventional agriculture but the<br />
technological expenses are smaller too, owing to lack of the chemical<br />
fertilizers and pesticides. The prices of the ecological products are generally<br />
greater so that ecological agriculture is usually more profitable than<br />
conventional agriculture in this part of the country.<br />
Average for all the farm, we have:<br />
- Income ………………………………448 €/ha<br />
- Expenses ……………………………283 €/ha<br />
- Profit ………………………………. 165 €/ha<br />
- Rate of profit……………………… 58.3 %<br />
These figures indicate a higher level of efficiency than in conventional<br />
agriculture in this part of the country.<br />
At present all production is exported in Germany, France, United<br />
Kingdom, because in Romania an ecological market is missing yet.<br />
Keywords: ecological, agriculture, efficiency, Romania.<br />
Printre primele ferme din România care a adoptat sistemul de agricultură<br />
ecologică în perioada 1998-2000, se află şi SA STEPA, judeţul Constanţa, care<br />
face obiectul acestui studiu de caz.<br />
În prezent în judeţul Constanţa, practică agricultura ecologică un număr de<br />
42 agenţi economici exploatând o suprafaţă arabilă de 642 ha, 129 ha păşuni şi 56<br />
ha viţă de vie. SA STEPA cu cele 300 ha reprezintă aproape 50% din arabilul<br />
exploatat ecologic. La nivel de ţară se exploatau în sistem ecologic circa 150 mii<br />
hectare.<br />
139
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Statutul juridic, structura de conducere şi de organizare. Societatea Agricolă<br />
STEPA s-a constituit în anul 1991, în baza Legii nr.36/1991, prin asocierea unui număr<br />
de 47 familii de foşti cooperatori, care au fost împropiretăriţi potrivit Legii nr.18/1991,<br />
cu suprafaţa de 287 ha, constituită în parcele cu suprafeţe cuprinse între 2 şi 10 ha.<br />
Cu titlu de creanţe cuvenite membrilor săi, societatea a preluat de la fosta<br />
cooperativă agricolă o parte din activele acesteia: una clădire administrativă (fostul<br />
sediu al CAP); 2 grajduri de bovine; 2 magazii cu capacitate de 200 tone; un atelier de<br />
fierărie şi tâmplărie.<br />
Societatea este condusă de un Consiliu de Administraţie pe baza unui statut tip.<br />
Conducerea operativă este asigurată de un administrator (director), de specialitate<br />
tehnician agronom cu o experienţă de peste 35 de ani în munca de cercetare în<br />
câmpurile experimentale ale SCDA- Valu lui Traian, judeţul Constanţa.<br />
Personalul administrativ, de gestiune şi servire este compus din: un contabil,<br />
cumulând activităţi de contabilitate şi gestiune, planificare, marketing, casă; 4 mecanici<br />
agricoli, din care un specialist strungar; 1 muncitor agricol permanent; un paznic.<br />
În timpul verii sunt folosiţi 2-3 muncitori sezonieri.<br />
Asociaţii şi membrii familiilor lor nu participă la lucrări decât foarte puţin, ca<br />
salariaţi. Nu se fac retribuiri în natură sau cu cote părţi.<br />
Obiectul de activitate. Societatea are ca obiectiv major practicarea unui sistem<br />
de agricultură eficient în condiţiile unui cadru natural dat, în scopul asigurării membrilor<br />
săi a unor resurse de subzistenţă şi a obţinerii unor venituri sigure şi cât mai mari.<br />
Întreaga activitate de producţie este subsumată cerinţelor protecţiei mediului,<br />
conservării şi ameliorării capacităţii productive a solului. În cadrul obiectivului general,<br />
societatea şi-a propus activităţi specifice domeniului agricol ca; exploatarea terenurilor<br />
agricole; creşterea animalelor; aprovizionare, stocare, prelucrare şi comercializarea<br />
produselor agricole; prestări de servicii şi industrie mică; cercetare ştiinţifică în<br />
domeniu.<br />
Locaţia, mediul natural şi socio-economic. Sediul S.A.STEPA se află în satul<br />
Stupina, aparţinând de comuna Crucea care împreună cu alte cinci sate avea în 2002,<br />
o populaţie de 3.439 locuitori din care 771 locuitori în satul Stupina.<br />
Localitatea Stupina este situată pe DN 2A, la distanţă de 55 km de municipiul<br />
Constanţa şi 20 km de oraşul Hârşova, pe Dunăre. Teritoriul unităţii face parte din<br />
formaţiunea geomorfologică Podişul Dobrogei de nord cu relief în general plan şi pante<br />
line sau ondulate cu procese modeste de eroziune.<br />
Solul. Tipul dominant este solul bălan de stepă cu textura medie spre uşoară,<br />
conform studiului agrochimic din anul 1985 indicele pH este între 8,0-8,2, conţinutul în<br />
humus 1,54-2,50 pe adâncimea de 0,30 cm, în general slab aprovizionat cu azot 2,10-<br />
2,20 (indice), slab aprovizionat cu fosfor pe 30% din suprafaţa totală şi moderat<br />
aprovizionat cu potasiu pe 30-35% din suprafaţă.<br />
Clima. Aparţine zonei agroclimatice I caldă-secetoasă, subzona 2 caracterizată<br />
printr-un continentalism accentuat cu o amplitudine mare a valorilor termice şi<br />
variabilitate largă a precipitaţiilor în timpul sezonului de vegetaţie.<br />
Temperatura medie anuală este cuprinsă între 11,0-11,2 o C cu o durată de<br />
strălucire a soarelui 2180-2260 ore/an, o sumă a temperaturilor pozitive (peste 0 o ) de<br />
4.100-4.200 o C şi o sumă a temperaturilor active de peste 10 o C, de circa 1.600 o C.<br />
Precipitaţiile în schimb sunt unele din cele mai reduse din ţară, în jur de 400 mm<br />
anual, distribuite în mod neuniform cu deosebire în timpul sezonului de vegetaţie. La<br />
sfârşitul primăverii şi începutul verii acestea au caracter de aversă producând şiroiri şi<br />
eroziune de suprafaţă pe terenurile în pantă.<br />
140
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
În ce priveşte mediul socio-economic, zona este caracterizată ca una din cele<br />
mai sărace din judeţ şi din ţară. Ocupaţia de bază şi singura, este agricultura primară<br />
de tip extensiv practicată mai mult de producătorii-arendaşi, decât de locuitorii satului ,<br />
din ce în ce mai puţini, mai ales din cei care aparţin categoriei activi.<br />
Dotarea tehnică. În timp, societatea S.A.STEPA şi-a reînnoit parţial parcul de<br />
tractoare, maşini şi echipamente de lucru, în prezent dispunând de următorul inventar:<br />
un tractor de 100 CP NEW-HOLAND, cu plug reversibil; un tractor de 65 CP şi un<br />
tractor de 45 CP; un TIH-445; una combină autopropulsată de cereale SEMA 110.<br />
Maşini şi echipamente agricole ca: 2 remorci pentru împrăştiat gunoi, maşină de<br />
împrăştiat îngrăşăminte chimice, două grape cu discuri, combinator, cultivator,<br />
echipament de erbicidat, presă de balotat, dispozitiv de transoport paleţi, grapă<br />
reglabilă, grapă cu colţi ficşi, diferite unelte de mână. Birotica este compusă din:<br />
calculator PC, copiator, telefon-fax, mobilier minim. Capitalul social al societăţii este<br />
evaluat la 130,895 RON, revenind 436 RON/ha.<br />
Activitatea de producţie. Din 1998, societatea a trecut la practicarea agriculturii<br />
ecologice (organice) devenind membru al Asociaţiei Române pentru Agricultura<br />
Durabilă – ARAD din anul 2000, cu certificarea de rigoare.<br />
Primele produse ecologice obţinute în anul 2000 au fost grâul, coriandrul,<br />
trigonella, muştarul, exportate în Olanda prin firma care a şi efectuat certificarea<br />
întrucât la acea dată în România nu existau firme specializate şi autorizate să presteze<br />
astfel de servicii.<br />
Începând cu anul 2003, certificarea se face de către firma LACON, BMD din<br />
Germania. Certificarea produselor se face în următoarele condiţii:<br />
• O certificare anuală, pe teren efectuată de firma LACON contra unui tarif<br />
modic de 1 €/ha, respectiv 300 € pe fermă.<br />
• Certificarea produselor se face loco-fermă (producător) de către importator,<br />
care este de regulă un intermediar, pe cheltuiala lui.<br />
• Pregătirea şi livrarea mărfii. Condiţionarea, ambalarea şi etichetarea<br />
produselor se asigură de către producător, în fermă, contra unui comision<br />
plătit de SA Stepa.<br />
• Recepţia se face de către exportatorul-intermediar contra unui comision plătit<br />
de SA STEPA.<br />
• Preţul se negociază la poarta fermei cu intermediarul-exportator, eventual în<br />
prezenţa beneficiarului.<br />
Pentru anul 2008, SA STEPA are încheiate contracte pentru următoarele<br />
produse ecologice: grâu, fenicul, mei alimentar, muştar, măzăriche. În România nu<br />
există încă o piaţă pentru asemenea produse sau cel puţin nu are relaţii cu o astfel de<br />
piaţă.<br />
Structura de specii şi tehnologiile de cultivare. Pentru analiza rezultatelor de<br />
producţie şi a celor economice s-au utilizat atât date medii multianuale cât şi informaţii<br />
recente privind sistemul de preţuri şi tarife pentru anul agricol 2007/2008.<br />
Structura culturilor şi nivelul randamentelor la unitatea de suprafaţă vizează<br />
medii multianuale din perioada 2000-2007, iar pentru calculul parametrilor economici<br />
venituri, costuri, profitabilitate s-au utilizat date actuale, respectiv ale anului agricol<br />
2007/2008. Structura culturilor şi nivelul randamentelor la unitatea de suprafaţă luate în<br />
calcul au fost următoarele:<br />
141
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Hectare Ponderea % Randament kg/ha<br />
- Grâu ............................. 70 23,4 2.700<br />
- Porumb.......................... 25 8,3 2.400<br />
- Mei alimentar................ 40 13,3 900<br />
- Floarea-soarelui ........... 35 11,8 1.400<br />
- Muştar .......................... 40 13,3 700<br />
- Măzăriche .................... 40 13,3 1.000<br />
- Fenicul (peren) ............. 25 8,3 600<br />
- Solă în repaus................ 25 8,3 -<br />
T o t a l .... 300 100,0 -<br />
Tehnologiile de cultivare. Sunt caracteristice agriculturii ecologice cu<br />
respectarea tuturor restricţiilor privind utilizarea fertilizanţilor chimici şi a pesticidelor. Ca<br />
îngrăşăminte se utilizează gunoiul de grajd, compostul şi îngrăşămintele verzi.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Condusă de un bun gospodar, fiind printre primele din ţară, unitatea a reuşit<br />
să obţină contracte avantajoase pe piaţa externă, iar în prezent rezultatele<br />
economice reflectă evoluţia pozitivă şi gradul de profitabilitate al exploataţiei.<br />
Potrivit bugetelor de venituri şi cheltuieli la culturile menţionate situaţia<br />
economică de ansamblu a societăţii este următoarea:<br />
Total<br />
exploataţie<br />
Revine la hectar<br />
(275 ha)<br />
Revine la<br />
hectar (300 ha)<br />
-Venituri lei RON ... 483.930 1.760 1.613<br />
-Cheltuieli ,, ,, .. 306.400 1.114 1.021<br />
-Profit ,, ,, .. 177.530 646 592<br />
-Rata profitului % .... 57,8 57,8 57,8<br />
Menţionăm că veniturile şi cheltuielile au fost calculate la preţurile şi tarifele<br />
actuale (2008), în schimb nivelul randamentelor reprezintă o medie multianuală,<br />
întrucât aceasta variază mult de la an la an, iar scopul analizei este evaluarea<br />
gradului mediu de profitabilitate al agriculturii ecologice pe o medie multianuală.<br />
Indicatorii economici sunt ceva mai reduşi dacă se raportează la suprafaţa<br />
totală a fermei, inclusiv cele 25 ha care rămân în repaus (un fel de ogor negru) în<br />
fiecare an. Scopul acestei tehnici este aceea că în anul de repaus sunt distruse prin<br />
lucrări mecanice buruienile pentru care altfel ar fi fost nevoie de erbicide.<br />
Nivelul redus al cheltuielilor tehnologice reprezentând mai puţin de 50% din<br />
volumul înregistrat în agricultura convenţională, rezultă din economii semnificative<br />
la următoarele articole:<br />
- 400-450 lei/ha la lucrările mecanice datorită utilizării propriilor utilaje, spre<br />
deosebire de agricultura convenţională , unde acestea se execută în sistem<br />
service cu tarife liberalizate;<br />
- 300-350 lei/ha la fertilizanţi şi pesticide;<br />
- 200-250 lei/ha la cheltuieli indirecte, de structură, datorită utilizării unor<br />
construcuţii existente, a unor cheltuieli administrative, de gestiune şi<br />
management necontabilizate;<br />
142
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
- în cazul studiat, rezultatele economice financiare bune se datorează în mare<br />
măsură unui manager competent cu multă experienţă, iniţiativă până la<br />
nivel de devotament.<br />
Datorită randamentelor mai reduse la unitatea de suprafaţă şi veniturile sunt<br />
mai mici cu circa 30%, acestea nefiind compensate prin diferenţele de preţ, cel<br />
puţin la principalele specii cerealiere şi plante tehnice.<br />
În ce priveşte profitul, la unitatea de suprafaţă acesta este aproape dublu faţă<br />
de agricultura convenţională din zonă, cel puţin în cazul studiat. Repartiţia acestuia<br />
se face în general după o cheie în care 1/3 este destinat investiţiilor în construcţii şi<br />
echipamente, 1/3 pentru reluarea ciclului de producţie şi 1/3 se repartizează<br />
membrilor societari. Partea acestora raportată la hectarul de teren a fost în general<br />
superioară arendei practicate în zonă.<br />
CONCLUZII<br />
Necesitate ecologică, modă, sistem tehnologic, agricultura ecologică este în<br />
primul rând o afacere în plin avânt.<br />
Succesul comercial, respetiv profitabilitatea este determinată în cea mai<br />
mare măsură de segmentele de aval ale filierei produselor agroalimentare: sectorul<br />
secundar (procesatorul), sectorul terţiar, comerţul şi nu în ultimul rând<br />
consumatorul final.<br />
O analiză economică a filierei ar scoate în mod cert în evidenţă eficienţa<br />
economică superioară a segmentelor din avalul producătorului primar.<br />
Creşterea profitabilităţii la producătorul primar poate fi influenţată pozitiv<br />
prin culturi sau produase de nişă, utilizate ca adjuvanţi alimentari, condimente,<br />
energizante, medicamente.<br />
Se manifestă deja o tendinţă spre folosirea tehnicilor de lucru de tip<br />
industrial, economie de scară, grad avansat de mecanizare. Sub acest aspect,<br />
economiile dezvoltate devin un concurent redutabil pe piaţa produselor ecologice,<br />
beneficiind şi de o integrare pe verticală mai avansată.<br />
În prezent agricultura ecologică este studiată aproape exclusiv de pedologi,<br />
ecologi, nutriţionişti, dar mai puţin de economişti, care ar trebui să definească în<br />
final dimensiunea fenomenului.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Lup, A., 2003 – Dobrogea agricolă, de la legendă la ... globalizare, Ed.Ex Ponto,<br />
Constanţa.<br />
2. Lup, A., 2007 – Introducere în econmomia şi politica rural-agrară, Ed.Ex Ponto,<br />
Constanţa.<br />
3. * * * – Anuarele statistice ale României<br />
4. * * * – Date MADR, evidenţe operative şi contabile ale SA STEPA.<br />
143
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
STUDIUL STRUCTURILOR AGRARE DIN UNIUNEA<br />
EUROPEANĂ<br />
Camelia MĂNESCU 1 , Nicoleta MATEOC-SÎRB 1 ,<br />
P. I. OTIMAN 1 , N. VĂRAN 1 ,<br />
C.G. MATIAŞ 5 , Ana-Mariana DINCU 6<br />
1<br />
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară a<br />
Banatului , Timişoara<br />
e-mail : cameliaoborocea2004@yahoo.com<br />
Family farms are considered in developed countries the basic units in<br />
agriculture, in which family is the main source of labour force. In some<br />
countries, there are restrictions in the development of major corporations in<br />
agriculture to maintain and develop family farms. The problem of the size of<br />
agricultural exploitations that fit the demands of technical and scientific<br />
progress has been a concern of developed countries. The demand and the<br />
trend in European countries have been and still is that of increasing the size<br />
of agricultural exploitations.<br />
Key words: commercial farms and average area<br />
Problema dimensiunii exploataţiilor agricole corespunzător cerinţelor<br />
progresului tehnico - ştiinţific a preocupat şi preocupă în continuare toate ţările<br />
dezvoltate. Cerinţa şi tendinţa a fost şi este aceea de creştere a dimensiunii<br />
exploataţiilor agricole însă este de reţinut faptul că procesul creşterii dimensiunilor<br />
exploataţiilor agricole este intens şi de durată.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Lucrarea de faţă ţine să prezinte în mod obiectiv, prin intermediul analizei şi<br />
comparaţiei, situaţia exploataţiilor agricole din Uniunea Europeană în vederea<br />
corectării decalajelor şi aspectelor negative ce caracterizează structurile agrare din<br />
România.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
În ţările vest-europene, până după război, exploataţiile agricole erau mici şi<br />
excesiv de fărâmiţate, fapt ce constituia un impediment în dezvoltarea economiei.<br />
După război, toate aceste ţări au desfăşurat o activitate programată de îmbunătăţire<br />
a structurilor agrare (prin organizarea teritoriului, prin comasarea parcelelor pe<br />
exploataţii şi creşterea continuă a mărimii lor).<br />
În decursul ultimilor 40-50 de ani, statele din Uniunea Europeană au<br />
comasat exploataţiile şi au crescut mărimea lor de la 6-7 ha, fărâmiţate în 5-20<br />
parcele fiecare, la ferme familiale de 20-100 ha, complet mecanizate.<br />
144
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
În prezent principalele forme de organizare economico-socială a agriculturii<br />
în ţările cu economie de piaţă sunt:<br />
a) micile gospodării ţărăneşti (1-5 ha) – în ţările vest-europene<br />
gospodăriile ţărăneşti s-au transformat în ferme familiale complexe care cumulează<br />
activităţi agricole cu alte activităţi (turism, industrie, servicii, etc.).<br />
b) fermele familiale - fermele (exploataţiile) familiale sunt de talie mică,<br />
mijlocie şi mare. De regulă, în fermele mici şi mijlocii întreaga activitate o<br />
desfăşoară familia, munca salariată fiind redusă ca proporţie sau temporară.<br />
Fermele mari angajează munca salariată. Unele dintre fermele familiale mari tind<br />
să se transforme în întreprinderi sau mari companii agricole.<br />
c) societăţile comerciale agricole - sunt mari ca dimensiune teritorială sau<br />
numai ca producţie. Principalul scop este obţinerea profitului. Astfel de<br />
întreprinderi private sunt specializate în creşterea animalelor sau în producţia<br />
intensivă de fructe şi legume. În multe cazuri asemenea întreprinderi integrează<br />
producţia cu prelucrarea şi desfacerea (integrarea pe verticală). Pot aparţine unui<br />
singur proprietar sau sunt societăţi pe acţiuni. Activitatea este condusă de<br />
manageri.<br />
d) cooperativele şi asociaţiile de cooperative agricole - sunt organizaţii ale<br />
fermierilor sau ale cooperativelor fermierilor, create în scop de afaceri şi profit.<br />
Cooperarea se realizează pe verigi ale lanţului agroalimentar; aprovizionare,<br />
desfacere şi mai rar sau deloc în sfera producţiei. Cooperarea se poate realiza fie pe<br />
bază de contract fie prin organizarea activităţii în unităţi comune (cooperative,<br />
asociaţii de cooperative).<br />
Ferma familială - este considerată în ţările dezvoltate unitatea de bază în<br />
agricultură, în care familia este sursa principală a forţei de muncă. Ferma familială<br />
reprezintă o formă de organizare care asigură stabilitatea politică şi socială. În<br />
unele ţări s-au impus restricţii de limitare a formării marilor corporaţii în<br />
agricultură, tocmai pentru a stimula menţinerea şi dezvoltarea fermelor familiale.<br />
Majoritatea fermelor mici şi mijlocii din Europa Occidentală au un caracter<br />
diversificat practicând alături de activităţi agricole şi turism, servicii sau<br />
prelucrarea unor produse.<br />
Fermele familiale comerciale, în special fermele mari, îşi organizează<br />
activitatea în scop de afaceri şi profit.<br />
Fermele familiale, ca şi mica gospodărie ţărănească, au un rol<br />
demonopolizator în agricultură, cu efecte favorabile asupra dezvoltării<br />
democratice. Ele îndeplinesc, de asemenea, un rol integrator pe orizontală şi<br />
verticală în organizarea sectorului naţional sau regional (comunitar) în cazul U.E.<br />
În acelaşi timp în procesul concurenţei, fermele familiale mici şi mijlocii precum şi<br />
gospodăriile ţărăneşti sunt supuse unui important proces de erodare, numărul lor<br />
reducându-se an de an chiar în condiţiile sprijinirii lor de către stat.<br />
Pe ansamblul ţărilor U.E. mărimea medie a suprafeţei agricole pe o fermă a<br />
manifestat tendinţa continuă de creştere de la 4-8 ha (în 1950), la 18,7 ha SAU în<br />
anul 1993 şi până la 19 ha în 2005. Pentru cele 15 ţări ale U.E. numărul şi suprafaţa<br />
medie exploataţiilor agricole sunt prezentate în tabelul 1.1. Analizând datele din<br />
145
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
tabelul 1. se poate observa cu uşurinţă că exploataţiile ţărilor Uniunii Europene,<br />
sunt în general de mărime mică şi mijlocie, cu variaţii evidente de la o ţară la alta şi<br />
de la o zonă agricolă la alta în cadrul aceleaşi ţări.<br />
Tabelul 1<br />
Suprafaţa medie pe fermă în ţările membre UE-15<br />
Ţara<br />
Total ferme (mii)<br />
Suprafaţa medie pe<br />
fermă (ha)<br />
Belgia 62 22,4<br />
Danemarca 58 46,4<br />
Germania 472 36,3<br />
Finlanda 81 26,8<br />
Franţa 664 42,0<br />
Grecia 814 4,4<br />
M. Britanie 233 67,8<br />
Irlanda 142 31,3<br />
Italia 2152 7,1<br />
Luxemburg 2,9 44,1<br />
Olanda 102 18,9<br />
Austria 200 16,8<br />
Portugalia 4,16 9,2<br />
Suedia 81 38,4<br />
Spania 1287 20,0<br />
UE-15 6766 19,0<br />
Sursa: Statistica Fao.org<br />
Pentru cele 15 state membre ale Uniunii Europene numărul şi suprafaţa<br />
exploataţiilor agricole pe clase de mărime sunt prezentate în tabelul 2.<br />
Grupa de<br />
mărime<br />
Tabelul 2<br />
Numărul şi mărimea exploataţiilor agricole în UE-15, 2006<br />
Nr. expl.<br />
(mii)<br />
% în<br />
total<br />
Suprafaţa<br />
(ha)<br />
% în<br />
total<br />
Suprafaţa<br />
medie/expl.<br />
(ha)<br />
0-5 ha 3517,16 56,9 7000 5,5 1,9<br />
5-20 ha 1382,92 22,4 14000 11,1 10,1<br />
20-50 ha 669,96 10,8 24500 19,3 36,5<br />
> 50 ha 611,17 9,9 81200 64,1 132<br />
Total 6181,90 100 126700 100 20,5<br />
Sursa: Agricultura Uniunii Europene, Statistici, Eurostat, 2007.<br />
Distribuţia fermelor pe clase de mărime a suprafeţei agricole este diferită de<br />
la o ţară la alta. În timp ce în ţările din zona mediteraneană (Grecia, Italia,<br />
Portugalia) ponderea cea mai mare o deţin exploataţiile mici, în zonele vestice şi<br />
nordice ale Europei (Franţa, Anglia, Germania, Danemarca), ponderea mare o au<br />
fermele cu 20-50 hectare şi peste 50 hectare. Din punct de vedere al suprafeţei<br />
deţinute este de reţinut că fermele de 20-50 hectare şi peste 50 hectare au cea mai<br />
mare importanţă economică. Mai mult de jumătate din suprafaţa agricolă a U.E.<br />
(61,4 %) se află în fermele de peste 50 ha şi doar 5,5% din suprafaţa agricolă se<br />
află în exploataţii cuprinse între 0-5 ha.<br />
Centrul de greutate evoluează dinspre grupa de mărime a fermelor între 0-<br />
10 hectare, - unde numeric acestea reprezintă încă peste 68% din totalul fermelor<br />
146
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
ţărilor UE-15, dar numai 10% ca suprafaţă aferentă, - spre fermele în mărime de peste<br />
50 hectare, care numeric reprezintă doar 8,6% în timp ce ocupă peste 61% din<br />
suprafaţa utilă a ţărilor membre (fig. 1).<br />
80,00%<br />
70,00%<br />
60,00%<br />
68,60%<br />
61,40%<br />
50,00%<br />
40,00%<br />
30,00%<br />
20,00%<br />
10,00%<br />
10,50%<br />
10,80%<br />
8,30%<br />
12%<br />
20%<br />
8,60%<br />
Număr<br />
Suprafaţă<br />
0,00%<br />
0-10 ha 10-20 ha 20-50 ha > 50 ha<br />
Figura 1 Ponderea fermelor agricole (număr şi suprafaţă-media UE)<br />
Noile orientări ale politicii agricole a Uniunii Europene vizează cu prioritate<br />
dezvoltarea rurală abordată într-o manieră globală, integrată, care cuprinde toate<br />
componentele vieţii economice şi sociale, având ca scop menţinerea viabilităţii<br />
comunităţilor rurale. Această nouă viziune a politici agricole îşi propune să acopere<br />
întreg spaţiu rural european, nu doar zonele defavorizate.<br />
CONCLUZII<br />
Analizând modul în care au evoluat fermele vest-europene, se constată faptul<br />
că nu s-a schimbat caracterul activităţilor. Cu toate că au avut loc transformări<br />
importante în domeniul tehnologiilor de lucru, al producţiei agricole, creşteri ale<br />
suprafeţelor exploataţiilor agricole şi ale efectivelor de animale, caracterul familial<br />
al activităţii în fermă a rămas acelaşi.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Anca, A, 2005 – Reprezentarea şi apărarea intereselor agricultorilor – Experienţa<br />
mondială, Ed. Augusta, Timişoara.<br />
2. Mateoc-Sîrb, Nicoleta, 1999 - Exploataţia agricolă. Ed. Agroprint, Timişoara.<br />
3. Otiman P.I. şi colab., 2006 – Dezvoltarea rurală durabilă în România. Ed. Academiei<br />
Române, Bucureşti.<br />
4.***- Reforma Politicii Agricole Comune, Directoratul General pentru Agricultură al Comisieii<br />
Europene, Analiză de impact, martie, 2003.<br />
5.***- Situaţia agriculturii în Uniunea Europeană, Raportul anual al UE, Bruxelles, 2001.<br />
6.*** - http://www.europa.eu.int<br />
7.*** - hhp://www.fao.org<br />
8.*** - http://www.epp.eurostat.cec.eu.int.<br />
147
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
CERCETĂRI DE DEZVOLTARE RURALĂ ÎN<br />
LOCALITATEA GHIOROC, JUDEŢUL ARAD<br />
Camelia MĂNESCU 1 , Nicoleta MATEOC-SÎRB 1 ,<br />
P. I. OTIMAN 1<br />
1<br />
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară a<br />
Banatului , Timişoara<br />
e-mail : cameliaoborocea2004@yahoo.com<br />
Rural problems, i.e. the knowledge, research, development, and<br />
improvement are complex activities of vital importance to the country (due to<br />
the size of the rural area, to its productive activities, and to its cultural<br />
social, habitat, and tourism services) whose solution is only possible if<br />
approached short-term. This is why it is necessary to have successive<br />
integrated programmes with long-term effects, that result in the improvement<br />
of the institutional and human condition. The final goal of rural development<br />
is to make rural areas sustainable apt and to fulfil their social functions.<br />
The notion of rural development covers all the activities directed to<br />
the improvement of life quality of the population living in the rural area, to<br />
the preservation of the natural and cultural landscape, and that ensures<br />
sustainable development of rural areas in accordance with the conditions<br />
and the specificities of the lands.<br />
Key words: rural, development, tourism, lake.<br />
În cadrul acestei lucrări este prezentată o analiză a localităţii Ghioroc alaturi<br />
de satele care-i apartin, Cuvin si Minis - judeţul Arad. Pe parcursul lucrării sunt<br />
analizate atât caracteristicile fizico-geografice, economice, cât şi cele demografice,<br />
şi sociale.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Prezentarea şi analiza localităţii s-a făcut cu ajutorul unui studiu monografic al<br />
comunei, folosind un ghid monografic astfel structurat: denumirea localităţii, scurt<br />
istoric; prezentarea fizico geografică a localităţii (structuri spaţiale şi condiţii naturale,<br />
morfostructura localităţii); infrastructura localităţii (starea actuală şi perspective); habitat<br />
(case, curţi, gospodării, fondul locativ); structuri demografice (populaţie, forţa de<br />
muncă, fenomene de migraţie şi navetism); economia comunei, precum şi unele<br />
aspecte sociale şi ecologice.<br />
148
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Comuna Ghioroc este atestată documentar încă dinn sec. XI-XII (1080-<br />
1090), iar cele două sate aparţinătoare: Cuvin din sec. XIV (1334-1335), iar Miniş<br />
din sec. XIII-XIV (1278, 1302, 1310 etc.).<br />
Prezentarea fizico-geografică. Comuna Ghioroc este aşezată pe Canalul<br />
Matca, la poalele Munţilor Zarand. Centrul de comună este aşezat la 22 km faţă de<br />
municipiul Arad, de aceasta aparţinând satele: Cuvin şi Miniş.<br />
Morfologic cele trei sate se găsesc la limita dintre deal-munte şi câmpie,<br />
acest fapt repercutând asupra conformaţiei reţelei stradale şi formei sistemului de<br />
lotizare. În consecinţă vetrele lor au părţi orizontale şi părţi înclinate, terenul<br />
generând texturi construite regulat, asociate texturilor neregulate, adaptate pantelor.<br />
Una dintre importantele direcţii de activare a turismului comunei rezultă din<br />
poziţia pe care localitatea o ocupă în zonă:<br />
- direcţia vest (Arad, relaţia cu Ungaria);<br />
- direcţia nord - nord-est cu mai multe ramificatii: de-alungul Podgoriei<br />
Aradului, spre Siria, Ineu şi spre Moneasa; spre Oradea prin Pâncota sau pe alta<br />
direcţii; spre Depresiunea Zarandului;<br />
- direcţia est ( versanţii muntoşi ai Zarandului)<br />
- direcţia sud - sud-est ( Valea Mureşului si linia localităţilor de pe vale,<br />
care constituie legătura cu Deva şi zona Hunedoara-Haţeg).<br />
Figura 1 Harta comunei Ghioroc<br />
Complexul de la Ghioroc înglobează şapte bălţi, dintre care două sunt pistele<br />
de concurs ale Cupei Gipo: Oceanul şi Balta Mică.<br />
149
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
1. Oceanul este situat în partea dreaptă a şoselei, are forma rectangulară şi o<br />
suprafaţă de aproximativ 45 de hectare.<br />
Dat fiind modul de formare a lacurilor - (născute ca urmare a exploataţilor de<br />
balast si alimentate prin izvoare subterane foarte active si cu calităţi ale apei<br />
deosebite) - substratul este neregulat, toată suprafaţa Oceanului abundând în gropi<br />
cu adâncimi maxime de 12-14 m, praguri, platouri cu adâncimi de la 1 la 3 m,<br />
coborâri line sau pante abrupte. În perioada caldă, platourile sunt invadate de<br />
pâlcuri de vegetaţie. Peste 60% din perimetrul malului este înconjurat cu un brâu<br />
de stuf cu o lăţime de 3-4 m. În mijlocul lacului se găsesc două insule, loc predilect<br />
de campare a pescarilor.<br />
2. Balta Mică este localizată pe partea stângă a şoselei şi are o suprafaţă de<br />
18 hectare. Este mai puţin acoperită de plante decât Oceanul şi mai săracă în<br />
structuri. Şi aici însă apar platouri, gropi de 12-14 m şi praguri. Substratul este<br />
nisipos, cu zone de pietriş sau nămol, în zonele în care malurile abrupte s-au surpat<br />
în lac. Peste 50% din perimetrul malului este înconjurat de un brâu de stuf.<br />
Vieţuiesc în lac specii rezidente de răpitori: ştiuca, şalău, somn, biban, clean.<br />
Răpitorul cu populaţia cel mai bine reprezentata este ştiuca, urmată de şalău.<br />
Populaţia. Comuna are o populaţie de 4065 locuitori. Din punct de vedere al<br />
componentei etnice cea mai mare parte a populaţiei este de naţionalitate română -<br />
81,2% fiind urmată de 17,1% maghiari, 0,7% ucrainieni, 0,5% germani, 0,3 romi<br />
şi 0,2% alţii (fig. 2).<br />
Numărul de locuitori din localitatea Ghioroc pe etnii<br />
Tabelul 1<br />
Total locuitori Români Maghiari Ucrainieni Germani Romi Alţii<br />
4065 3305,5 695,6 32,2 13,81 12,1 8,13<br />
17.1<br />
0.7 0.5<br />
0.3<br />
0.2<br />
81.2<br />
români<br />
maghiari<br />
ucrainieni<br />
germani<br />
rromi<br />
alţii<br />
Figura 2 Structura etnică a populaţiei<br />
150
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Activitatea economică în comuna Ghioroc. Agricultura are ponderea cea<br />
mai mare si cu cea mai diversificata gama de activităţi - cultivarea cerealelor, a<br />
plantelor industriale, legumicultura, pomicultura si viticultura - cea mai<br />
prestigioasa si cu cele mai bune rezultate in decursul timpului.<br />
Ghioroc, ca localitate viticola: face parte din vechea podgorie romaneasca<br />
Minis-Maderat, este situata pe partea dreapta a Mureşului, între Lipova şi Arad,<br />
într-un minunat cadru natural, la poalele Munţilor Zarandului. Soiul Frumoasa de<br />
Ghioroc este cultivat în general pentru producerea strugurilor de masă, dar, în<br />
anumite cazuri, se poate vinifica, rezultând un vin alb cu tăria alcoolica de 9°-10°<br />
şi o aciditate de peste 4,0 g/l. Daca vinul se obţine din strugurii ajunşi la<br />
supracoacere, atunci are o tărie alcoolica mai ridicată, ce poate ajunge chiar la 13°.<br />
Este un soi autofertil, deci poate fi cultivat in plantaţii pure. Producţia de struguri la<br />
hectar variază între 12.000 şi 17.000 kg. Creşterea animalelor şi a păsărilor - ca<br />
activitate complementară agriculturii şi cu o pondere semnificativă în economia<br />
agrară a comunei.<br />
Industria: în momentul de faţă în comună sunt înregistrati cca. 71 de agenţi<br />
economici: - 45 în Ghioroc, 16 în Cuvin şi 10 în Miniş, printre care cei mai<br />
importanţi din domeniul agroindustrial sunt - “SCVV Minis” (vinificaţie), “Jurj”<br />
(paste făinoase) “Agromec” (mecanizare agricultură), “Presmo” (morărit şi<br />
panificaţie), industrie uşoara – “Coronia” ( de confecţii - italo-română), “Finivest”<br />
(prefabricate din beton), depozitari “Baza de recepţie” (depozitare cereale).<br />
Habitatul. Zonele de locuit au organizări relative compacte, se prezintă sub<br />
formă de lotizări strânse şi gospodării tradiţionale păstrate în număr destul de<br />
mare.<br />
Gospodăria tradiţională are două componente: curtea principala si gradina.<br />
Curtea este mobilata prin cele câteva construcţii destinate locuirii (deseori casa<br />
principală - pentru oaspeţi, este însoţită de cea secundara - pentru locuirea<br />
obişnuită, astfel încât în foarte multe cazuri cele două construcţii devin paralele si<br />
sunt aşezate perpendicular pe stradă), depozitării bunurilor agricole şi creşterii<br />
animalelor. Locuirea se densifică spre centru, prin extinderea pe toată lăţimea<br />
lotului a casei principale. Curţii principale i se adaugă grădina, accesibilă prin fânar<br />
sau magazie, care devine elementul de legătura dintre cele două componente si de<br />
închidere a curţii. Specific este si modul de acoperire (în general în două ape, cu<br />
excepţia caselor care sunt pe colţ), materialele utilizate (piatra, cărămida, lemnul,<br />
învelitoarea ceramică), sistemul de împrejmuire, finisajele.<br />
Toate aceste elemente de tectonică şi închidere sunt intim legate de<br />
specificul zonei, de oferta de materiale si posibilităţile locului.<br />
Structural, aşezările comunei au două componente majore, atrăgătoare<br />
pentru turism: centrul si zonele de locuit.<br />
Centrele concentrează spaţiile, majore ale satelor şi arhitecturile cele mai<br />
importante:<br />
- La Ghioroc, centrul este organizat la intersecţia drumurilor dinspre Arad pe<br />
direcţia nord-sud. Este conformat spaţial sub forma unei pieţe alungite, include<br />
151
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Primăria, trei biserici ( ortodoxa, catolica si protestanta), şcoala, alte servicii, staţia<br />
de tramvai etc.<br />
- La Miniş centrul este organizat sub forma unei străzi supralărgite, în<br />
preajma bisericii ortodoxe, de-a lungul drumului de tranzit nord-sud.<br />
- La Cuvin există aceeaşi organizare spaţială, centrul incluzând biserica<br />
ortodoxă si fosta reşedinţă a mitropolitului Andrei Şaguna, amplasată frontal<br />
bisericii.<br />
Sistemul de circulatie prezintă o dezvoltare multumitoare in contextual<br />
zonei si chiar al unui teritoriu extins la zona transfrontaliera.<br />
Sistemul de circulaţie este reprezentativ prin:<br />
- cai ferate ( o cale ferata internationala, catre punctul de frontiera Curtici si<br />
strabatand Europa Centrala si o cale ferata ingusta care leaga zona de Arad, partial<br />
in functiune)<br />
- sosele ( un drum European E68- DN 7), drumuri locale sau pietoniere pe<br />
toate directiile.<br />
In trecut, la acestea se adăuga traseul pe apă al Mureşului, care a activate in<br />
special in Evul Mediu, comertul si economia zonei, precum si reteaua de asezari si<br />
arhitecturi majore (cetati, manastiri etc.). Acest traseu al Muresului (legat strans de<br />
comuna Ghioroc ), poate fi una dintre principalele axe ale turismului zonal, cu<br />
toate componentele sale.<br />
Alimentarea cu apă - este asigurata integral in sistem centralizat, controlat<br />
si canal, cu rezolvari partiale - cca. 2 km de retea, dar in curs de completare.<br />
Alimentarea cu energie electrică electrica- rezolvata integral, gaze - in<br />
curs de rezolvare a promovarii-proiectării, încalzire- în sistem individual, cu<br />
combustibil solid.<br />
Aspecte sociale. Principalele instituţii din localitate:<br />
- Biserica ortodoxa din Ghioroc-Sf. Mucenic Dimitrie, ridicată în 1793, pe<br />
locul unei biserici de lemn din sec. XVIII în stil baroc;<br />
- Biserica protestanta din Ghioroc, stil baroc;<br />
- Reşedinta Şaguna - Vechimea ei este probată de tradiţia locala care o<br />
atribuie ilustrului prelat si de existenta unor pivniţe gigantice.<br />
- Primaria din Ghioroc- datează sf. Sec. XIX- arh.noeclasic-electica<br />
- Primul cinematograf din Ghioroc- începutul .sec XX<br />
- Pivnita de vinuri<br />
- Muzeul Vinului<br />
- Conacul din Ghioroc- sf. Sec. XIX, arh. Neoclasica<br />
- Transformatorul electric si statia de tramvai din Ghioroc- sec. XX<br />
- Casa care a apartinut poetului T. Arghezi.<br />
Semnele unei tendinte de dezvoltare a turismului local sunt materializate<br />
prin cateva dotari din ultimii ani: Cabana “SCVV Minis” si “Land Com- Las<br />
Vegas” de pe malul uneia dintre lacurile de la Ghioroc, o pensiune (“Agro-Tur<br />
Minis-Tudosi”) si cateva unitati agroturistice (cca.13). Primele două sunt înscrise<br />
tipului de turism “standard”, fara preocupari deosebite de adaptare la conditiile<br />
specifice zonei.<br />
152
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Turismul actual poate urma cele doua tendinţe uzuale:<br />
- turismul standardizat (cu o ofertă de cazare şi dotare complementară<br />
“clasică”, pusă la punct în sec. XIX şi menţinută până astăzi în funcţiune, cu unele<br />
modificări;<br />
- turismul alternativ (de tip “agroturism” integrat profund în realităţile<br />
particulare ale locului, dinamic şi divers din punct de vedere al ofertei de cazare şi<br />
activităţilor complementare).<br />
CONCLUZII<br />
Şansele de dezvoltare pentru localitatea Ghioroc pornesc de la specificul<br />
local, adică de la frumuseţile cadrului natural şi antropic precum şi de la tot ce<br />
înseamnă tradiţie.<br />
Modalităţile de realizare a dezvoltării viitoare trebuie să se bazeze pe<br />
strategiile dezvoltării durabile pentru a nu fi distrusă frumuseţea satelor comunei, a<br />
mediului natural şi a tradiţiilor locale. Comuna Ghioroc are astfel de disponibilităţi,<br />
valori care se cer redescoperite, iar redescoperirea a ceea ce are ea mai valoros<br />
poate ajuta oraşul Arad şi toata zona, pentru o dezvoltare durabila de viitor.<br />
Trebuie găsit raportul optim pentru modernizarea comunei şi perpetuarea<br />
tradiţiei, de satisfacere a nevoilor economice şi sociale, fără să fie aduse daune<br />
naturii, atât de speciale, de pitoreşti, din împrejurimile comunei Ghioroc.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Mateoc-Sîrb, Nicoleta, 2004 – Dezvoltare rurală şi regională în România, Editura<br />
Agroprint.<br />
2. Man, T. E., Mateoc-Sîrb, Nicoleta, 2007 – Dezvoltare rurală şi regională durabilă a satului<br />
românesc, Editura Politehnica, Timişoara.<br />
3. *** - Plan Urbanistic General al Primăriei Ghioroc.<br />
4. *** - Plan Urbanistic General al Primăriei Ghioroc.<br />
5. *** - Documente ale Primăriei Ghioroc.<br />
153
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
STUDIU PRIVIND SCHEME DE PENSII PRIVATE<br />
DESTINATE AGRICULTORILOR<br />
Victoria ŞEULEAN 1 ,<br />
Teodor MATEOC-SÎRB 1<br />
1 Universitatea de Vest din Timişoara, Facultatea de<br />
Economie şi de Administrare a Afacerilor<br />
e-mail : victoriaseulean@yahoo.com<br />
2<br />
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină<br />
Veterinară a Banatului, Timişoara,<br />
telefon : 0256277319<br />
Starting in 1992, Romania has seen a series of changes in the social<br />
pension system dedicated to agricultural workers. Among these, one of the<br />
most important was the inclusion of the agricultural workers pension system<br />
in the public social security system. This was dictated by the removal of the<br />
cooperative agricultural system and the structural and economic institutions<br />
that were supporting it. Up until 1992 financing of pensions for peasants<br />
came from contributions from agricultural production cooperatives. Starting<br />
with 1990 agricultural cooperatives were dissolved, and the agricultural<br />
pension system was bankrupt. The next step was to integrate this system into<br />
the public one. At present, the public system dedicated to agricultural<br />
workers in Romania insures a pension of 20% of the average income. Under<br />
these circumstances it is necessary to complement the public pension system<br />
with a private one. The following paper tries to answer a few of the issues<br />
concerning the size of the contribution to private pension funds, to the period<br />
of accumulation and to the size of the benefit for insured ones in the<br />
decumulation period.<br />
Key words: private pension funds, accumulation, decumulation<br />
În România, sistemul de asigurări sociale de pensii pentru agricultori a<br />
suferit o serie de modificări, fără însă a schimba principiile de bază ale acestuia.<br />
Astfel, au fost elaborate o serie de acte normative care au modificat, completat şi<br />
actualizat prevederile anterioare. Între măsurile în cauză, importantă este<br />
integrarea în sistemul public de asigurări sociale a sistemului de pensii pentru<br />
agricultori. Aceasta a fost dictată de modificările care au intervenit după decembrie<br />
1989, legate de desfiinţarea sistemului cooperatist în agricultură şi a structurilor<br />
instituţionale şi economice care susţineau sistemul. Până în anul 1992 sursele de<br />
finanţare ale pensiilor pentru ţărănime proveneau din contribuţiile plătite de către<br />
cooperativele agricole de producţie şi erau mobilizate la nivelul Casei de Pensii a<br />
Cooperativelor Agricole de Producţie, instituţie care se ocupa şi cu calcularea<br />
drepturilor cuvenite beneficiarilor.<br />
154
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Începând chiar cu 1990 cooperativele agricole au început să se destrame, iar<br />
urmarea a fost că sistemul de pensii pentru agricultori a rămas fără resurse. În mod<br />
firesc, pasul următor a fost integrarea acestui sistem în cel public.<br />
O veritabilă reformă în domeniul asigurărilor sociale de pensii a demarat în<br />
anul 2000 prin promulgarea Legii 19 privind sistemul public de pensii şi alte<br />
drepturi cu caracter social. Între elementele reformatoare ale legii menţionate<br />
figurează introducerea unei noi metodologii de calcul a pensiei. Conform acesteia,<br />
cuantumul pensiei depinde de valoarea contribuţiilor plătite pe întreg stagiul de<br />
cotizare. Contribuţiile plătite lunar sunt transformate în puncte care sunt cumulate<br />
pe întreaga perioadă de cotizare şi raportate apoi la stagiul complet cerut de lege<br />
pentru obţinerea pensiei pentru a se obţine un punctaj mediu. Cuantumul pensiilor<br />
va fi obţinut în final prin înmulţirea punctajului mediu realizat de asigurat cu<br />
valoarea legală a unui punct de pensie.<br />
În cazul pensiilor pentru agricultori, la determinarea punctajului se ia în<br />
calcul, după caz, salariul minim pe economie sau venitul asigurat stipulat în<br />
contractul de asigurare la care s-a achitat contribuţia de asigurări sociale sau<br />
salariul, inclusiv celelalte drepturi, înregistrate în cartea de muncă.<br />
Punctajul anual pentru fiecare „an util” realizat de către agricultori până la<br />
intrarea în vigoare a Legii 80/1992 reprezintă 0,25 puncte. După intrarea în vigoare<br />
a Legii 80/1992, la determinarea punctajului anual realizat de aceştia se ia în calcul<br />
venitul asigurat la care s-a plătit contribuţia de asigurări sociale.<br />
Sursele de finanţare ale pensiilor pentru agricultori provin din contribuţia<br />
persoanelor asigurate, a agenţilor economici şi din resurse publice alocate din<br />
bugetul de stat, atunci când primele două surse menţionate nu acoperă plata<br />
pensiilor şi a altor drepturi de asigurări sociale.<br />
Aplicarea algoritmului descris pentru calculul pensiilor pentru agricultori,<br />
asigură în prezent un venit de înlocuire de circa 20% din salariul mediu brut pe<br />
economie. În aceste condiţii, este imperios necesară completarea pensiei din<br />
sistemul public pe baza schemelor de pensii private.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Necesitatea completării venitului de înlocuire al agricultorilor, obţinut din sistemul<br />
public de pensii cu venituri obţinute din sistemele private de pensii a fost argumentată<br />
mai sus. Problema care se pune însă, având în vedere că pe durata stagiului de<br />
cotizare fondurile de pensii administrate privat se acumulează în conturi individuale,<br />
este la ce venit de înlocuire se poate aştepta un beneficiar şi care ar fi perioada de<br />
decumulare sau perioada în care fondurile acumulate se consumă. O diferenţiere<br />
majoră care se impune cu privire la aceste aspecte este cea între femei şi bărbaţi.<br />
Presupunând că veniturile obţinute în funcţie de care se stabileşte contribuţia la sistem<br />
pe durata acumulării, sunt egale pe cele două sexe, stagiul standard de cotizare şi<br />
speranţa medie de viaţă la data pensionarii, sunt diferite. Astfel, stagiul standard de<br />
cotizare în sistemul public este de 30 de ani la femei şi 35 de ani la bărbaţi fapt care,<br />
evident, influenţează fondurile mobilizate la sistem în faza de acumulare. Cât priveşte<br />
speranţa medie de viaţă la data pensionării, plecând de la vârsta standard de<br />
pensionare de 60 de ani la femei şi 65 de ani la bărbaţi, diferenţa este şi mai frapantă<br />
şi anume de 13 ani la femei (de la 60 la 73 de ani) şi de circa 2 ani la bărbaţi (de la 65<br />
155
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
la 67 de ani). Aceste date işi vor pune puternic amprenta asupra duratei fazei de<br />
decumulare şi, implicit, asupra pensiei anuale care poate fi obţinută în acest sistem.<br />
Din aceste considerente, în lucrarea de faţă, am procedat la calcule distincte<br />
pentru bărbaţi şi femei.<br />
Pentru calculul fondului de asigurare obţinut în faza de acumulare (Fa) am<br />
utilizat formula seriei de vărsăminte egale în valori viitoare:<br />
S VV<br />
= (1 + i)<br />
n<br />
⋅ X<br />
1<br />
(1 i)<br />
n<br />
1<br />
⋅∑<br />
t= 1 +<br />
t<br />
() 1<br />
iar pentru determinarea valorii rentelor anuale de pensie care vor fi obţinute în<br />
faza de decumulare am utilizat formula seriei de vărsăminte egale în valori actuale:<br />
n<br />
S VA<br />
= X<br />
2<br />
⋅∑<br />
2<br />
t= 1 +<br />
t<br />
(1<br />
1<br />
i)<br />
unde notaţiile au următoarele semnificaţii:<br />
X 1 - valoarea contribuţiei vărsate la sistem în faza de acumulare, considerată ca<br />
plată anuală făcută la începutul perioadei. S-a plecat de la un venit mediu lunar de 150<br />
euro şi de la o cotă de contribuţie de 10%;<br />
X 2 - valoarea pensiei anuale posibil de obţinut, tinând seama de speranţa medie<br />
de viaţă diferită la bărbaţi şi la femei la vârsta pensionarii. Din formula de calcul a seriei<br />
de vărsăminte egale în valori actualizate rezultă :<br />
t- perioada de acumulare sau decumulare, după caz, respectiv stagiul de<br />
cotizare sau perioada în care se primeşte pensia;<br />
i- nivelul dobânzii în perioada de acumulare, respectiv factorul de actualizare în<br />
perioada de decumulare.<br />
Pentru uşurarea calculului am considerat factorul i constant pe întreaga<br />
perioadă, asimilându-l ratei dobânzii real pozitive, i=4%.<br />
Alte premise:<br />
1) Am considerat o valoare medie brută a contribuţiei plătite la sistemul<br />
fondurilor universale de pensii de 180 euro din care contribuţia netă este de 150 euro ,<br />
iar 30 euro reprezintă marja de cheltuieli a instituţiei care administrează fondul de<br />
pensii.<br />
2) Am efectuat calcule distincte pentru femei şi pentru bărbaţi, procedând la<br />
simulări cu un factor de timp care în faza de acumulare creşte din cinci în cinci ani , t<br />
luând valori de 5,10,15,20,25 şi 30 de ani pentru femei şi de 5,10,15,20,25,30 şi 35 de<br />
ani pentru bărbaţi.<br />
3) Ceilalţi factori care intră în relaţiile de calcul i-am păstrat neschimbaţi.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Scenariile obţinute pentru faza de acumulare –pentru femei şi pentru bărbaţi,<br />
ţinând seama de premisele enunţate, se prezintă astfel:<br />
( )<br />
156
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Tabel 1<br />
Bărbaţi<br />
SC1 t=5 ani X 1 =150 EURO i=4% Fa 1 = 844.5 EURO<br />
SC2 t=10 ani X 2 =150 EURO i=4% Fa 2 = 1873.5 EURO<br />
SC3 t=15 ani X 3 =150 EURO i=4% Fa 3 = 3123 EURO<br />
SC4 t=20ani X 4 =150 EURO i=4% Fa 4 = 4645.5 EURO<br />
SC5 t=25 ani X 5 =150 EURO i=4% Fa 5 = 6496.5 EURO<br />
SC6 t=30 ani X 6 =150 EURO i=4% Fa 6 = 8749.5 EURO<br />
SC7 t=35 ani X 7 =150 EURO i=4% Fa 7 = 11490 EURO<br />
Tabel 2<br />
Femei<br />
SC1 t=5 ani X 1 =150 EURO i=4% Fa 1 = 844.5 EURO<br />
SC2 t=10 ani X 2 =150 EURO i=4% Fa 2 = 1873.5 EURO<br />
SC3 t=15 ani X 3 =150 EURO i=4% Fa 3 = 3123 EURO<br />
SC4 t=20ani X 4 =150 EURO i=4% Fa 4 = 4645.5 EURO<br />
SC5 t=25 ani X 5 =150 EURO i=4% Fa 5 = 6496.5 EURO<br />
SC6 t=30 ani X 6 =150 EURO i=4% Fa 6 = 8749.5 EURO<br />
Se observă că în condiţiile unui stagiu de cotizare mai mic în cazul femeilor,<br />
valoarea fondului acumulat are valoare mai mică la finele intervalului.<br />
În continuare se pune problema calculării rentei anuale de pensie, în funcţie<br />
de fondurile acumulate în faza de cotizare şi ţinând seama de speranţa de viaţă la<br />
data pensionării diferită pentru bărbaţi şi femei- E(X), respectiv de 2 ani pentru<br />
bărbaţi şi 13 ani pentru femei. Presupunem că renta, Pa=X 2 , se plăteşte annual, la<br />
finele perioadei. Scenariile obţinute pentru perioada de decumulare pe cele două<br />
categorii de beneficiari au următoarea configuraţie:<br />
Tabel 3<br />
Bărbaţi<br />
SC1 t a =5 ani Fa 1 =844.5 EURO E(X)= 2 ani Pa 1 = 430.9 EURO<br />
SC2 t a =10 ani Fa 2 = 1873.5 EURO E(X)= 2 ani Pa 2 = 955.9 EURO<br />
SC3 t a =15 ani Fa 3 = 3123 EURO E(X)= 2 ani Pa 3 = 1593,4 EURO<br />
SC4 t a =20 ani Fa 4 = 4645.5 EURO E(X)= 2 ani Pa 4 =2370.1 EURO<br />
SC5 t a =25 ani Fa 5 = 6496.5 EURO E(X)= 2 ani Pa 5 = 3314.5 EURO<br />
SC6 t a =30 ani Fa 6 = 8749.5 EURO E(X)= 2 ani Pa 6 = 4464.0 EURO<br />
SC7 t a =35 ani Fa 7 = 11490 EURO E(X)= 2 ani Pa 7 =5862.2 EURO<br />
Tabel 4<br />
Femei<br />
SC1 t a =5 ani Fa 1 = 844.5 EURO E(X)= 13 ani Pa 1 = 81.28 EURO<br />
SC2 t a =10 ani Fa 2 = 1873.5 URO E(X)= 13 ani Pa 2 = 180.3 EURO<br />
SC3 t a =15 ani Fa 3 = 3123 EURO E(X)= 13 ani Pa 3 =286.5 EURO<br />
SC4 t a =20 ani Fa 4 = 4645.5 URO E(X)= 13 ani Pa 4 =447.1 EURO<br />
SC5 t a =25 ani Fa 5 = 6496.5 URO E(X)= 13 ani Pa 5 =625.2 EURO<br />
SC6 t a =30 ani Fa 6 = 8749.5 URO E(X)= 13 ani Pa 6 = 842.1 EURO<br />
157
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
CONCLUZII<br />
Rezultatele reieşite din calcul au avut la bază o sumă de factori prezumaţi, a<br />
căror evoluţie se poate schimba în timp şi astfel, extrapolările noastre sa fie uşor<br />
diferite de situaţia reală. Dar, ţinând seama că datele utlizate în calcul sunt cele<br />
valabile la data întocmirii studiului, se pot trage câteva concluzii.<br />
Prima concluzie este că diferenţele între pensiile obţinute prin contribuţiile<br />
la fondurile de pensii administrate privat de către bărbaţi, respectiv de către femei,<br />
sunt sensibile. Cauzele sunt legate de faza de acumulare mai scurtă pentru femei în<br />
raport cu bărbaţii şi de ecartul mare dintre speranţa de viaţă la vârsta pensionării la<br />
femei şi bărbaţi (73 de ani faţă de 67 de ani), în condiţiile în care principiile de<br />
constituire a fondurilor şi apoi de utilizare/amortizare a lor sunt aceleaşi.<br />
A doua concluzie este că în cazul acumulării fondurilor de pensii<br />
administrate privat în conturi individuale pe numele asiguraţilor, fiecare asigurat,<br />
femeie ori bărbat, se poate aştepta la o pensie care depinde doar de cuantumul<br />
contribuţiei individuale prelevate la sistem şi de timpul de cotizare. În cazul în<br />
care, la vârsta pensionarii, se optează pentru o pensie anuală, mărimea acesteia va<br />
fi şi în raport cu speranţa de viaţă a asiguratului la vârsta pensionarii.<br />
A treia concluzie, care este un corolar al celor două anterioare este că, în<br />
viitor ne putem aştepta la egalizarea condiţiilor de stagiu de cotizare şi vârsta de<br />
pensionare pentru cele două categorii de beneficiari. O astfel de decizie ar fi cea<br />
dintâi premisă a egalizării veniturilor de înlocuire obţinute în sistemul fondurilor de<br />
pensii administrate privat.<br />
Ca alternativă la variantele prezentate am întocmit un ultim scenariu având<br />
în vedere următoarele premise:<br />
- contribuţia anulă netă la sistem: 200 EURO;<br />
- perioada de acumulare: 35 de ani pentru bărbaţi şi femei;<br />
- factorul de fructificare (dobânda real pozitivă) este 4%, constant;<br />
- faza de decumulare, respectiv speranţa de viaţă la vârsta pensionării este de<br />
7 ani pentru bărbaţi (72 ani-65 ani) şi, respectiv 11 ani pentru femei (76<br />
ani-65 de ani), mai apropiată de cea din ţările Uniunii Europene.<br />
În aceste condiţii, scenariul rezultat va avea următoarea configuraţie:<br />
Fondul acumulat pentru femei şi bărbaţi<br />
SC1 ta= 5 ani Fa 1 = 1126 EURO<br />
SC2 ta= 10 ani Fa 2 = 2498 EURO<br />
SC3 ta= 15 ani Fa 3 = 4164 EURO<br />
SC4 ta= 20 ani Fa 4 = 6194 EURO<br />
SC5 ta= 25 ani Fa 5 = 8662 EURO<br />
SC6 ta= 30 ani Fa 6 = 11666EURO<br />
SC7 ta= 35 ani Fa 7 = 15320 EURO<br />
Tabel 5<br />
158
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Tabel 6<br />
Renta de pensie obţinută în faza de decumulare<br />
Bărbaţi<br />
Femei<br />
SC1 E(x)= 7 ani Pa 1 = 180.4 EURO E(X)= 11 ani Pa 1 = 123.6EURO<br />
SC2 E(x)= 7 ani Pa 2 = 400.3EURO E(X)= 11 ani Pa 2 = 274.2 EURO<br />
SC3 E(x)= 7 ani Pa 3 = 667.3 EURO E(X)= 11 ani Pa 3 = 457.0 EURO<br />
SC4 E(x)= 7 ani Pa 4 = 992.6 EURO E(X)= 11 ani Pa 4 = 679.9 EURO<br />
SC5 E(x)= 7 ani Pa 5 = 1388.1 EURO E(X)= 11 ani Pa 5 = 950.8 EURO<br />
SC6 E(x)= 7 ani Pa 6 = 1869.5 EURO E(X)= 11 ani Pa 6 = 1280.5 EURO<br />
SC7 E(x)= 7 ani Pa 7 = 2455.1EURO E(X)= 11 ani Pa 7 = 1681.6 EURO<br />
Se observă că, în condiţiile egalizării condiţiilor de eligibilitate a pensiilor<br />
din sistemul fondurilor universale private, pentru femei şi bărbaţi, ecartul de venit<br />
se micşorează, singurul factor care face diferenţa între cele două categorii de<br />
pensionari fiind speranţa de viaţă diferită la femei şi bărbaţi.<br />
Dincolo de scenariile imaginate de autori cea mai grea problemă care trebuie<br />
soluţionată este aceea a surselor din care se vor plăti contribuţiile la sistemul de<br />
pensii pentru agricultori. Dacă veniturile obţinute de aceştia nu vor creşte,<br />
posibilitatea de a cotiza la un astfel de sistem precum şi speranţa de a-şi completa<br />
pensia mult prea mică obţinută din sistemul public vor rămâne doar la nivelul de<br />
scenarii.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Şeulean, Victoria, 2003 – Protecţie şi asigurări sociale, Ed. Mirton, Timişoara.<br />
2. * * * –Anuarul Statistic al României pe anii 2000- 2006.<br />
3. * * * – Legea nr. 19/2000 privind sistemul public de pensii şi alte drepturi cu caracter<br />
social, modificată şi republicată.<br />
159
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
COMPARAREA PROFILULUI SEZONIER AL RATEI<br />
TRIMESTRIALE DE OCUPARE ÎN AGRICULTURǍ DIN<br />
ROMÂNIA ŞI UNIUNEA EUROPEANĂ, ÎN PERIOADA<br />
2000 - 2007<br />
Mariana GAGEA 1 ,<br />
Alina-Măriuca IONESCU 1<br />
1<br />
Universitatea „Al. I. Cuza”, Iaşi<br />
mariana.gagea@uaic.ro, alina.ionescu@yahoo.com<br />
În lucrare ne propunem compararea dinamicii sezoniere a ratei de<br />
ocupare în agricultură din România şi Uniunea Europeană. Variaţiile<br />
sezoniere sunt extrase din seria de timp privind rata de ocupare din<br />
agricultură prin metoda X-12 ARIMA. Profilul sezonier al ratei de ocupare<br />
în agricultură este descris prin metodele: cronograma liniară, indicele Gini<br />
şi amplitudinea sezonieră. În România, rata ocupării în agricultură este mai<br />
mică decât cea din UE, însă variaţiile sezoniere sunt mult mai mari în cazul<br />
ţării noastre, ceea ce reprezintă un semnal de alarmă pentru stabilitatea<br />
locului de muncă. Tendinţa uşor ascendentă înregistrată în dinamica<br />
activităţii agricole din România are efecte pozitive asupra ratei de ocupare<br />
prin creşterea nivelului său şi reducerea variaţiilor sezoniere.<br />
Keywords: variaţii sezoniere, proces stochastic, indicele Gini, amplitudine<br />
sezonieră.<br />
Agricultura reprezintă o activitate cu importanţă majoră în viaţa economică a<br />
unei ţări prin implicaţiile sale în creşterea PIB-ului, reducerea inflaţiei, asigurarea<br />
unui nivel ridicat al ratei de ocupare a forţei de muncă şi reducerea ratei şomajului.<br />
În România, revigorarea aşteptată a agriculturii, în anul 2008, ar putea susţine<br />
puternic creşterea economică manifestată încă de la începutul acestui an, cu valori<br />
peste media înregistrată în UE(27).<br />
Creşterea economică şi ocuparea forţei de muncă se determină reciproc şi<br />
sunt aspecte prioritare ale programelor de guvernare. În acest context, în lucrare ne<br />
propunem analiza dinamicii sezoniere a ratei trimestriale de ocupare în agricultură<br />
din România, pe total şi pe sexe. Analiza se face comparativ cu nivelul mediu al<br />
fenomenului înregistrat în Uniunea Europeană (27).<br />
Variaţiile sezoniere ale ocupării forţei de muncă reprezintă un aspect<br />
negativ. Se urmăreşte dacă dezvoltarea activităţii agricole se reflectă şi în reducerea<br />
variaţiilor sezoniere ale ratei de ocupare în acest sector de activitate.<br />
Fenomenul este studiat pentru perioada ianuarie 2000 – decembrie 2007.<br />
Datele analizate au fost preluate de pe site-ul Eurostat [8].<br />
Extragerea variaţiilor sezoniere ale seriei de timp privind rata de ocupare în<br />
agricultură se face prin metoda X-12 ARIMA, cu programul EViews 5. Variaţiile<br />
160
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
sezoniere ale ratei trimestriale de ocupare în agricultură sunt descrise prin metode<br />
grafice (cronograma liniară) şi metode numerice (indicele de concentrare sezonieră<br />
Gini, amplitudinea sezonieră).<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Primul pas în analiza unei serii de timp constă în reprezentarea grafică a seriei.<br />
Cronograma liniară este o metodă grafică specifică analizei seriilor de timp [2; 6].<br />
Analiza grafică a seriei de timp, făcută pe baza cronogramei liniare, permite<br />
formularea intuitivă a unor ipoteze privind caracteristicile seriei, cum sunt: existenţa<br />
variaţiilor sezoniere şi a altor componente ale seriei; perioada variaţiilor sezoniere; tipul<br />
modelului de agregare a componentelor seriei, care poate fi aditiv sau multiplicativ;<br />
prezenţa valorilor atipice ş.a.<br />
În lucrare, variaţiile sezoniere ale seriei de timp, identificate prin metode<br />
specifice, sunt extrase prin metoda X-12 ARIMA. Aceasta este cea mai avansată<br />
variantă din familia metodelor Census, dezvoltate de Biroul de Statistică al Statelor<br />
Unite (Census). Potrivit studiilor comparative realizate asupra metodelor de ajustare<br />
sezonieră, s-a stabilit că cele mai bune două metode sunt X-12 ARIMA şi<br />
TRAMO/SEATS. Aceste metode sunt utilizate de Eurostat şi recomandate, în prezent,<br />
statelor membre ale Uniunii Europene.<br />
Algoritmul metodei X-12 ARIMA cuprinde două etape principale: etapa pretratării<br />
seriei de timp prin modele reg-ARIMA (modele de regresie cu erori ARIMA) şi<br />
etapa descompunerii propriu-zise a seriei de timp „liniarizate” în prima etapă prin<br />
metoda Census X-11 [3; 4; 7]. Etapa pre-tratării presupune parcurgerea următorilor<br />
paşi: 1) identificarea schemei de agregare a componentelor seriei şi transformarea<br />
seriei prin logaritmare, în cazul schemei multiplicative; 2) estimarea şi testarea<br />
modelului reg-ARIMA, incluzând efectul zilelor lucrătoare, efectul de Paşte, efectul de<br />
outlier şi alte efecte speciale, precum şi modelul ARIMA al erorilor de regresie; 3)<br />
prelungirea seriei prin prognoză pe baza modelului ARIMA, pentru un an (12 luni, în<br />
cazul seriei de timp lunare, respectiv, 4 trimestre, în cazul seriei de timp trimestriale).<br />
Metoda se impune prin soluţia oferită la problema „punctelor finale” cauzată de<br />
folosirea mediei mobile, prin extinderea sau prelungirea seriei iniţiale cu valori estimate<br />
prin modele ARIMA.<br />
Măsurarea gradului de concentrare al variaţiilor sezoniere se face cu indicele<br />
Gini, propus de Corado Gini (1912). Indicele Gini se poate determina prin mai multe<br />
formule de calcul echivalente. În lucrare, indicele Gini anual se determină ca raport<br />
între media abaterilor absolute şi media aritmetică anuală a termenilor seriei, după<br />
relaţia [1]:<br />
∆k<br />
Gk<br />
= ,<br />
yk<br />
unde:<br />
G reprezintă indicele Gini corespunzător anului k;<br />
k<br />
∆ - media abaterilor absolute între valorile observate în anul k, calculată după<br />
k<br />
P<br />
P<br />
∑∑ykj<br />
− ykj'<br />
j= 1j=<br />
1<br />
relaţia: ∆k =<br />
;<br />
P(<br />
P −1)<br />
y k - nivelul mediu al fenomenului pentru anul k.<br />
161
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Indicele Gini ia valori în intervalul [ , 1]<br />
0 . Cu cât valoarea indicelui este mai<br />
apropiată de valoarea maximă unu, cu atât variaţiile sezoniere sunt mai puternice.<br />
Amplitudinea anuală a variaţiilor sezoniere se calculează ca diferenţă între<br />
valoarea cea mai mare a coeficientului sezonier şi valoarea cea mai mică, în mărime<br />
absolută sau relativă, după relaţiile [5]:<br />
Smax<br />
− Smin<br />
A = S max − S min ; A % =<br />
⋅100<br />
.<br />
S<br />
min<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Se analizează grafic seriile de timp privind rata trimestrială de ocupare în<br />
agricultură din România, respectiv, Uniunea Europeană (fig. 1; 2).<br />
66<br />
64<br />
Seria initiala<br />
Seria ajustata<br />
sezonier<br />
66<br />
64<br />
Seria iniţială<br />
Seria ajustată<br />
sezonier<br />
62<br />
62<br />
60<br />
60<br />
58<br />
58<br />
56<br />
56<br />
54<br />
54<br />
Q3 2007<br />
Q4 2006<br />
Q1 2006<br />
Q2 2005<br />
Q3 2004<br />
Q4 2003<br />
Q1 2003<br />
Q2 2002<br />
Q3 2001<br />
Q4 2000<br />
Q1 2000<br />
Q3 2007<br />
Q4 2006<br />
Q1 2006<br />
Q2 2005<br />
Q3 2004<br />
Q4 2003<br />
Q1 2003<br />
Q2 2002<br />
Q3 2001<br />
Q4 2000<br />
Q1 2000<br />
Date<br />
Figura 1 Rata trimestrială a ocupării în<br />
agricultură iniţială şi ajustată sezonier,<br />
din România, în perioada 2000 - 2007<br />
Figura 2 Rata trimestrială a ocupării în<br />
agricultură iniţială şi ajustată sezonier,<br />
din UE, în perioada 2000 - 2007<br />
În România, asemeni tendinţei medii din UE(27), rata de ocupare în<br />
agricultură a avut un nivel ridicat în perioada 2000 – 2001, urmat de o schimbare<br />
de nivel în anul 2002. Ruptura de nivel a fost mai puternică în România,<br />
comparativ cu Uniunea Europeană. În perioada 2002 – 2007, fenomenul a<br />
manifestat o tendinţă ascendentă, foarte uşoară pentru ţara noastră şi destul de<br />
pronunţată pentru UE.<br />
Analiza inter-anuală a dinamicii ratei de ocupare în agricultură evidenţiază,<br />
aşa cum era de aşteptat, un puternic caracter sezonier cu nivel minim în primul<br />
trimestru şi nivel maxim în trimestrul trei al fiecărui an, atât pentru România cât şi<br />
pentru UE.<br />
Se reţin ipotezele de existenţă în componenţa seriei de timp privind rata de<br />
ocupare din agricultură, în România şi UE, a tendinţei, variaţiilor sezoniere şi<br />
variaţiilor aleatoare. Ţinând seama de particularităţile dinamicii fenomenului<br />
studiat, cu variaţii sezoniere care nu se repetă riguros identic de la o perioada<br />
sezonieră la alta şi cu o schimbare evidentă de nivel în anul 2002, optăm pentru<br />
metoda X-12 ARIMA de extragere a variaţiilor sezoniere din seriile de timp<br />
analizate.<br />
162
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Ajustarea sezonieră a celor două serii de timp prin metoda X-12 ARIMA<br />
este acceptată, cu respectarea tuturor criteriilor privind modelul ARIMA,<br />
distribuţia erorilor, eroarea medie relativă de prognoză, ponderea outlier-ilor şi<br />
statistica combinată Q(M1, M3-M11). Analiza grafică comparativă a seriilor<br />
iniţiale şi a seriilor ajustate sezonier (fig. 1; 2) evidenţiază reducerea puternică a<br />
variaţiilor sezoniere în jurul tendinţei, deci extragerea variaţiilor sezoniere este<br />
admisă.<br />
Variaţiile sezoniere ale ratei de ocupare în agricultură din România sunt mai<br />
mari şi descrescătoare în timp comparativ cu cele înregistrate pentru UE, care au o<br />
evoluţie relativ constantă (fig. 3). Astfel, potrivit rezultatelor obţinute prin metoda<br />
X12 ARIMA, valoarea coeficientului sezonier din trimestrul trei 2000, este de 4,98<br />
ori mai mare în România comparativ cu UE, iar în anul 2007, de numai 1,75 ori. În<br />
România, variaţiile sezoniere corespunzătoare trimestrului trei s-au redus, în<br />
perioada 2000 – 2007, de 2,92 ori.<br />
4<br />
Coef_sez_RO<br />
Coef_sez_UE<br />
3<br />
2<br />
Coef_sez_M-RO<br />
Coef_sez_F_RO<br />
Coef_sez_M_UE<br />
Coef_sez_F_UE<br />
2<br />
1<br />
0<br />
0<br />
-1<br />
-2<br />
-2<br />
-3<br />
-4<br />
-4<br />
Q4 2000<br />
Q1 2000<br />
Q3 2007<br />
Q4 2006<br />
Q1 2006<br />
Q2 2005<br />
Q3 2004<br />
Q4 2003<br />
Q1 2003<br />
Q2 2002<br />
Q3 2001<br />
Q4 2000<br />
Q1 2000<br />
Figura 3 Variaţiile sezoniere ale ratei de<br />
ocupare în agricultură din România şi<br />
UE, extrase prin metoda X-12 ARIMA<br />
163<br />
Q3 2007<br />
Q4 2006<br />
Q1 2006<br />
Q2 2005<br />
Q3 2004<br />
Q4 2003<br />
Q1 2003<br />
Q2 2002<br />
Q3 2001<br />
Figura 4 Variaţiile sezoniere ale ratei de<br />
ocupare în agricultură, pe sexe, din<br />
România şi UE<br />
Rata ocupării în agricultură, pe sexe, reflectă trăsăturile dinamicii<br />
fenomenului pe total: rata ocupării masculine, respectiv, feminine, din România,<br />
este inferioară nivelului corespunzător al fenomenului din UE. Excepţie face<br />
perioada 2000 – 2002, când rata ocupării feminine în agricultură din România este<br />
cu aproximativ 10-15% mai mare decât nivelul mediu al UE. În aceeaşi perioadă,<br />
rata ocupării masculine din România este foarte apropiată de cea din UE, diferenţa<br />
fiind în jur de maxim 2-5% în favoarea UE.<br />
Analiza ratei de ocupare în agricultură pe sexe arată o superioritate a ratei<br />
masculine de ocupare comparativ cu cea feminină, atât în România cât şi în UE.<br />
Rata ocupării pe sexe din România este mai mică decât cea din UE, dar variaţiile<br />
sezoniere sunt mult mai puternice (fig. 4). Rata ocupării feminine în agricultură din<br />
România înregistrează cele mai mari variaţii sezoniere, deşi are nivelul cel mai mic<br />
dintre ratele de ocupare comparate.<br />
Concentrarea variaţiilor sezoniere din România, măsurată cu indicele Gini pe<br />
baza valorilor observate ale fenomenului, indică, asemeni analizei grafice a
2007<br />
2006<br />
2005<br />
2004<br />
2003<br />
2002<br />
2001<br />
2000<br />
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
variaţiilor sezoniere, tendinţa de reducere a acestora. Evoluţia indicelui de<br />
concentrare Gini, în perioada 2000 – 2007, redă forma neregulată de evoluţie a<br />
ratei de ocupare în agricultură, cu creşteri şi descreşteri de nivel de la un an la altul.<br />
În plus, este evident şocul tranzitoriu produs în dinamica ratei de ocupare în<br />
agricultură în anul 2005. Şocul tranzitoriu este resimţit în egală măsură în<br />
concentrarea variaţiilor sezoniere ale ratei totale de ocupare în agricultură, cât şi ale<br />
ratei pe sexe (fig. 5, 6).<br />
0.05<br />
Gini RO<br />
Gini UE<br />
0.07<br />
0.06<br />
Gini_M_RO<br />
Gini_F_RO<br />
Gini_M_UE<br />
Gini_F_UE<br />
0.04<br />
0.05<br />
0.04<br />
0.03<br />
0.03<br />
0.02<br />
0.02<br />
0.01<br />
0.01<br />
0.00<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
Figura 5 Evoluţia indicelui de<br />
concentrare sezonieră Gini pentru rata<br />
de ocupare în agricultură din<br />
România şi UE<br />
Date<br />
Figura 6 Evoluţia indicelui de<br />
concentrare sezonieră Gini pentru rata<br />
de ocupare în agricultură, pe sexe, din<br />
România şi UE<br />
Amplitudinea variaţiilor sezoniere s-a calculat pe baza coeficienţilor<br />
sezonieri estimaţi cu metoda X-12 ARIMA. În perioada 2000 – 2007, amplitudinea<br />
variaţiilor sezoniere ale ratei de ocupare în agricultură din România s-a redus, pe<br />
total şi pe sexe (fig. 7; 8). Pentru UE, amplitudinea variaţiilor sezoniere ale<br />
fenomenului cercetat, mult inferioară celei din România, înregistrează în perioada<br />
analizată o tendinţă de reducere uşoară, aproape insesizabilă pe cale grafică.<br />
5<br />
Ampl_sez_RO<br />
Ampl_sez__UE<br />
3.0<br />
2.5<br />
Ampl_sez_M_RO<br />
Ampl_sez_F_RO<br />
Ampl_sez_M_UE<br />
Ampl_sez_F_UE<br />
4<br />
2.0<br />
3<br />
1.5<br />
2<br />
1.0<br />
0.5<br />
1<br />
0.0<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
Figura 7 Amplitudinea anuală sezonieră a<br />
ratei de ocupare în agricultură din<br />
România şi UE<br />
164<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
Date<br />
Figura 8 Amplitudinea anuală sezonieră a<br />
ratei de ocupare în agricultură, pe sexe,<br />
din România şi UE
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
CONCLUZII<br />
În România, rata de ocupare a forţei de muncă în agricultură reflectă<br />
schimbările permanente din viaţa economico-socială a ţării, manifestând în<br />
perioada analizată o dinamică neregulată, cu momente de ruptură, perioade de<br />
reducere şi de ascensiune. Tendinţa generală este de creştere uşoară, mai<br />
pronunţată în ultimii doi ani, aspect explicat prin creşterea economică generală a<br />
ţării. În Uniunea Europeană, în ciuda creşterii economice moderate a statelor<br />
membre, rata de ocupare a forţei de muncă a înregistrat o pantă pozitivă atât pe<br />
total, cât şi în domeniul agricol.<br />
În România, variaţiile sezoniere ale ratei de ocupare în agricultură, totală şi<br />
pe sexe, au avut o tendinţă evidentă de reducere. Reducerea variaţiilor sezoniere<br />
este un aspect pozitiv în contextul în care rata de ocupare în agricultură şi<br />
activitatea agricolă, în general, au înregistrat, în ultimii ani, tendinţe ascendente de<br />
evoluţie.<br />
Reducerea variaţiilor sezoniere ale ratei de ocupare în agricultură din<br />
România, în anul 2005, explicată prin reducerea nivelului fenomenului în trimestru<br />
trei, când România a fost afectată de inundaţii puternice, reprezintă un caz atipic,<br />
care se abate de la linia preocupărilor existente pentru diminuarea caracterului<br />
sezonier al fenomenului.<br />
Toţi indicatorii analizaţi au indicat reducerea mai puternică a variaţiilor<br />
sezoniere ale ratei de ocupare feminine în agricultura din România, comparativ cu<br />
rata de ocupare masculină, astfel că în ultimii doi ani diferenţele între variaţiile pe<br />
sexe au ajuns aproape nule.<br />
Rata de ocupare în agricultură din România este mult inferioară nivelului<br />
mediu din Uniunea Europeană, însă un aspect pozitiv este dat de tendinţa de<br />
reducerea variaţiilor sezoniere foarte puternică în ţara noastră comparativ cu UE.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Andrei, T., 2003 - Statistică şi Econometrie, Ed. Economică, Bucureşti, p. 167-172.<br />
2. Bourbonnais, R., Terraza, M., 2004 - Analyse des series temporelles. Aplication à<br />
l’economie et à la gestion, DUNOD, Paris, p. 9-11; 20-21.<br />
3. Fischer, B., martie/aprilie 1995 - Descomposition of Time Series. Comparing Different<br />
Methods in Theory and Practice, http://ec.europa.eu/comm/eurostat/, p. 13-16.<br />
4. Guillemette, R., L’italien, F., Seasonality of Labour Markets. Comaparison of Canada, the<br />
U.S and the provinces, Direction générale de la recherche appliqué, Développement<br />
des ressources humaines Canada, november 2000, http://dsp-psd.pwgsc.gc.ca/<br />
Collection/MP32-29-00-8E.pdf, p. 6-8.<br />
5. Jaba, E., 2002 - Statistica, Ediţia a treia, Ed. Economică, Bucureşti, p. 77-78; 194-196<br />
6. Lidary, D., Quenneville, B., 2001 - Désaisonnaliser avec la méthode X-11,<br />
www.census.gov/ts/paper/X11_french.pdf, p. 59-94; 133-170.<br />
7.*** – Agriculture et pêche, Eurostat, http://epp.eurostat.ec.europa.eu/.<br />
8.*** – Demetra 2.0x User Manual, http://circa.europa.eu, p. 16-17; 48-66.<br />
165
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
COORDINATES OF STANDARD OF LIVING IN<br />
ROMANIAN RURAL A REAS, AT THE END OF 2005<br />
Alina Măriuca IONESCU 1 ,<br />
Mariana GAGEA 1<br />
1<br />
University „Al. I. Cuza”, Iaşi<br />
alina.ionescu@yahoo.com, mariana.gagea@uaic.ro<br />
Overall, it is well known now that Romanian population from rural<br />
areas has a lower standard of living than people from urban localities. This<br />
paper aims to realize a deeper analysis of rural living conditions in Romania,<br />
trying to identify their specific coordinates at the end of 2005. A set of 35<br />
categorical indicators describing various aspects of living conditions are<br />
used in order to characterize this multidimensional concept. Aggregation of<br />
the primary indicators of living conditions is done with the help of a nonarbitrary<br />
technique, multiple correspondence analysis (MCA). According to<br />
MCA results, variables which differentiate the most between rural<br />
households in terms of their standard of living are about the access to<br />
running water, toilet and sewerage. Significant roles in discriminating<br />
between rural households have also the variables describing their<br />
endowment with poultries, bovines and agricultural field.<br />
Key words: standard of living, rural households, multiple correspondence<br />
analysis<br />
Living conditions have a great influence on people’s quality of life since the<br />
households’ standard of living interacts with individuals’ health, leisure, social<br />
relations and, of course, with their happiness. There are a lot of indicators that<br />
describe the living conditions but none of them could express this concept by itself.<br />
The present research focuses on the analysis of rural households’ standard of<br />
living (case of Romania) using a multivariate technique called Multiple<br />
Correspondence Analysis (MCA) to synthesize the information comprised in the<br />
original set of 35 indicators of living conditions, selected for this study.<br />
MATERIAL AND METHOD<br />
Multiple correspondence analysis (MCA), also called Homogeneity Analysis, is<br />
an extension of correspondence analysis to more than two variables. It allows one to<br />
analyze the pattern of relationships of several categorical dependent variables [1].<br />
Each nominal variable comprises several levels, and each of these levels is<br />
coded as a binary variable, taking the value 1 when the unit (household) has the<br />
category and 0 when it doesn’t [2].<br />
MCA results allow one to synthesize the information comprised in data in a<br />
graphical representation called correspondences map. The interpretation of MCA map<br />
is often based upon proximities between points represented on it [5].<br />
166
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Specifically, when two row points are closed to each other they tend to select the<br />
same levels of the nominal variables. For the proximity between variables we need to<br />
distinguish two cases. First, the proximity between levels of different nominal variables<br />
means that these levels tend to appear together in the observations. Second, because<br />
the levels of the same nominal variable cannot occur together, we need a different type<br />
of interpretation for this case. Here the proximity between levels means that the groups<br />
of observations associated with these two levels are themselves similar [1].<br />
In the context of this study, MCA is used to generate a map of rural households’<br />
characteristics according to the coordinates of their standard of living.<br />
The data used in the study are drawn from the Rural EuroBarometer survey<br />
conducted in November - December 2005 at the initiative of Soros Foundation<br />
Romania [3]. From this survey questionnaire, a first subset of 35 indicators describing<br />
various aspects of living conditions was extracted. The selected indicators refer to:<br />
health; education and access to information; public utilities infrastructure; transport<br />
infrastructure; housing equipments and elements of comfort; household’s endowment<br />
with agricultural capital, household’s interaction with business environment. Both the<br />
questionnaire and the data base in SPSS format are available on-line on www.osf.ro<br />
[8]. Variables included in this research were recoded and re-labeled (their labels and<br />
their values’ labels) so as to adapt at the study’s requests.<br />
RESULTS AND DISCUSSIONS<br />
The first step in analysis of the data is to explore them with a first data<br />
reduction analysis as MCA in order to identify some structure in the large set of<br />
categorical indicators.<br />
The MCA eigenvalues highlight the distinction of the first factorial axis as it<br />
explains 19.9% of the total inertia of the variables group, whereas the other axes<br />
show a much lower explanatory power (each with less than 10% of the inertia<br />
explained.<br />
By ordering the discrimination measures (the variances of the factorial<br />
scores obtained by the set of categories associated to each indicator [2]) in the first<br />
two factorial axis, we identified two variables to be excluded from further analysis<br />
because of their much lower discriminatory power on both factorial axis: Is your<br />
household registered to a family doctor?, Does your household have any<br />
beehives?.<br />
A final MCA run on the 33 indicators retained for the final analysis has<br />
resulted in an increase in the explanatory power of the first two axes, which has<br />
risen from 29.6% to 31.3%. Thus, the average discrimination measures of the<br />
remaining 33 indicators are higher and the first two axes appear stronger.<br />
According to discrimination measures, variables that have contributed the<br />
most to the construction of the first axis were: Water supply (0.644), Toilet (0.629),<br />
Sewerage (0.560) and Does your household have automatic washing machine?<br />
(0.493). Variables that contributed the most to the formation of the second axis<br />
were: Has poultries? (0.326), Surface (ha) of the owned agricultural field (0.251)<br />
and Has bovines? (0.248).<br />
Figure 1 presents the joint plot of category points corresponding to<br />
modalities’ scores on the first two axes. The factorial map provided by MCA<br />
167
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
highlights the fact that, according to the first axis, the modalities which express<br />
precarious living conditions are represented on the left side of the plane, while<br />
those indicating a high standard of living appear in the right side.<br />
Figure 1 Joint Plot of Category Points<br />
Thus, on the first axis, modalities with positive scores increase rural<br />
households’ access to public utilities infrastructure, to transport infrastructure and<br />
also, to housing equipments and elements of comfort, while those with negative<br />
scores reduce it. We name this axis: level of modernization in living conditions.<br />
Highest positive scores are associated with goods and elements of comfort<br />
owned by a limited number of well-to-do households (microwave oven, access to<br />
Internet, energy saving glasses, conditioned air, running water installation and<br />
168
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
toilet inside the dwelling). In the same time, important positive scores are specific<br />
to high educated persons (with graduate and postgraduate studies). Greater the<br />
negative scores are on the first axis, lesser the households possess such goods and<br />
their access to education is more limited. This is the case of the households that<br />
live far away from a town and/or from the centre of the commune, in very small<br />
spaces, which lack minimal comfort (running water and toilet inside the dwelling).<br />
As for the village position, standard of living rise with the proximity to a<br />
town.<br />
In rural areas, the quality of access roads to dwelling is a factor of great<br />
influence on the standard of living. Thus, the households that have a road made of<br />
earth passing in front of their houses usually confront with worse living conditions<br />
than those that benefit of an asphalted or paved access road to their houses.<br />
On the second axis, high negative scores show a much significant<br />
endowment of the households with agricultural capital (domestic animals,<br />
poultries, farm equipments, agricultural field, and ownership of a farm or<br />
agricultural exploitation). We call this axis: availability of agricultural resources.<br />
If we analyze the households’ interaction with business environment, it can<br />
be seen that having or starting a business depend almost equally of both factors:<br />
modernization in living conditions and availability of agricultural capital. On the<br />
other hand, decision of having a farm or an agricultural exploitation is influenced<br />
in a greater extent by households’ agricultural resources.<br />
Analysis of the relationships between objects scores on the first two axes and<br />
a few illustrative socio-demographical characteristics of the households involved in<br />
this study allowed us to identify some additional coordinates for the standard of<br />
living of Romanian rural households.<br />
According to their location (fig. 2 a, b), the best living conditions can be<br />
found in the households located in rural mountainous and sub mountainous areas as<br />
those from districts Covasna, Sibiu, Alba, Vâlcea. The lowest standard of living is<br />
specific to plain-hill rural areas located in districts as Vaslui, Buzău, Iaşi, Bacău,<br />
Olt.<br />
Figure 2 Relationship between standard of living and: a) relief; b) district<br />
169
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
It can be noticed that the gypsies have the poorest living conditions. At the<br />
opposite position, there are German and Magyar households which enjoy the<br />
highest standard of living. In accordance with the results obtained for nationality<br />
(fig. 3 a, b), the most well-to-do households are those that embrace Protestant or<br />
Romano-catholic religions. Given the great spreading of Orthodox religion among<br />
Romanians, the average scores for people of Romanian nationality and for those of<br />
Orthodox religion are much closed and approximate zero value, meaning an<br />
average standard of living. The most precarious living conditions affect especially<br />
the households whose members don’t have any religious orientation.<br />
Figure 3 Relationship between standard of living and: a) religion; b) nationality<br />
Figure 4 Relationship between standard of living and: a) gender; b) main source of<br />
income<br />
There are very little differences between women’s and men’s standard of<br />
living in rural areas (fig. 4 a). Looking at the main source of households’ income,<br />
we can notice that salaries and incomes from animals rearing correspond to higher<br />
standards of living, while precarious living conditions are specific to those who<br />
live from guaranteed minimum income (GMI) and from cereal agriculture (fig. 4<br />
b).<br />
170
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
CONCLUSIONS<br />
In the context of this study the MCA mainly centers on the first two factorial<br />
axes in order to characterize the standard of living. The first axis describes rural<br />
households’ access to public utilities infrastructure, to transport infrastructure, to<br />
housing equipments and elements of comfort and to education. The second axis<br />
expresses rural households’ endowment with agricultural capital (domestic<br />
animals, poultries, agricultural field, and agricultural equipments).<br />
We identified, on the correspondences map, four categories of living<br />
conditions specific to Romanian rural areas in terms of the nature of the<br />
relationships with the two factors that influence rural households’ standard of<br />
living (level of modernization and agricultural resources). Variables which<br />
differentiate the most between rural households according to their standard of<br />
living are about the access to running water, toilet and sewerage. Significant roles<br />
in discriminating between rural households have also the variables describing their<br />
endowment with poultries, bovines and agricultural field.<br />
Examination of the relationships between objects scores on the first two axis<br />
and a few illustrative socio-demographical rural households’ characteristics shows<br />
up additional conclusions. According to their location, the best living conditions<br />
can be found in the households located in rural mountainous and sub mountainous<br />
areas. Plain-hill rural areas characterize the lowest standard of living of a rural<br />
household. Highest standard of living corresponds to German and Magyar ethnicity<br />
and to Protestant and Romano-catholic religions. People of Romanian nationality<br />
and those of Orthodox religion have an average standard of living. The most<br />
precarious living conditions affect especially Gypsy nationality and the households<br />
whose members don’t have any religious orientation. Lesser educated the members<br />
of the households are, the most they confront with poor living conditions. Salaries<br />
and incomes from animals rearing are associated with the best living conditions,<br />
while the lowest standard of living characterizes households whose main sources of<br />
income are the guaranteed minimum income and the cereal agriculture.<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Abdi, H., Valentin, D., 2007 - Multiple Correspondence Analysis;<br />
http://www.utdallas.edu/~herve/Abdi-MCA2007-pretty.pdf.<br />
2. Asselin, L.-M., 2002 - Multidimensional Poverty, http://pep-net.homeip.net/NEW-<br />
PEP/Group/PMMA/pmma-train/files/Multi-Dim-Pov-Doc%201.pdf.<br />
3. Dumitru, S. (coordinator), 2006 – The Rural EuroBarometer: European Values in<br />
Romanian Villages, Soros Foundation Romania, Bucharest.<br />
4. Manly, B.F.J., 2005 - Multivariate statistical methods: a primer, third edition, Chapman &<br />
Hall/CLC.<br />
5. Panagiotakos, D.B., Pitsavos, C., 2004 - Interpretation of Epidemiological Data Using<br />
Multiple Correspondence Analysis and Log-linear Models, in Journal of Data Science<br />
2, pp. 75-86.<br />
6. Stevens, J.P., 2002 - Applied multivariate statistics for the social sciences, fourth edition,<br />
Lawrence Erlbaum Associates.<br />
7. Timm, N., 2002 - Applied Multivariate Analysis, Springer Text in Statistics.<br />
8. http://www.sfos.ro/ro/program_articol.php?articol=15.<br />
171
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
DEZVOLTAREA AGRICULTURII BIOLOGICE ÎN<br />
CONDIŢIILE APLICĂRII POLITICII AGRICOLE<br />
COMUNE<br />
C. MIHAI 1<br />
1 Universitatea „Alexandru Ioan Cuza” Iaşi<br />
e-mail:ticu@uaic.ro, telefon:0232.201428<br />
Organic agriculture represents an economic sector of significant<br />
dynamics over the last years. European states have encouraged the<br />
development of the agricultural sectors that are environmentally friendly and<br />
that offer the quality products desired by consumers. Common Agricultural<br />
Policies reforms have brought to the attention of European countries the<br />
need for the rational use of natural resources and environmental friendly<br />
technologies application. At present, there are many instruments and support<br />
measures for the development of organic farms: price support instruments,<br />
rural development programmes, agri-environmental measures, investment<br />
support for the conversion of traditional farms into organic farms, process<br />
systems and market tools to for the products obtained with environmentally<br />
friendly technologies, training programmes for farmers with the goal to<br />
initiate and develop organic productions, incentives for farms in less favored<br />
area, research in agriculture so as to improve productivity and competitivity<br />
etc. In this paper, we propose to identify the advantages of adequate<br />
strategies in the organic agriculture domain.<br />
Keywords: organic farm, natural resources, Common Agricultural Policies,<br />
agri-environmental measures.<br />
Specificul istoric al României, determinat de reforma agricolă de după 1990,<br />
dar şi caracteristicile geografice, fac astfel încât ca obţinerea produselor biologice<br />
să reprezinte nu doar o oportunitate ci şi o necesitate de relansare a agriculturii ca<br />
ramură de bază a economiei naţionale, cu contribuţii importante la creşterea<br />
produsului intern brut.<br />
În aceste condiţii, agricultura românească trebuie să profite de avantajele<br />
date de Politica agricolă comună a Uniunii Europene şi să îşi definească clar<br />
opţiunile pentru obţinerea de produse biologice. În acest fel, fermierii români au<br />
posibilitatea de a se lansa pe o piaţă cu o mare perspectivă în Europa, conservând<br />
totodată capacitatea naturala a terenurilor agricole.<br />
Dezvoltarea societăţii determină şi modificări ale nivelului de trai şi ale<br />
preferinţelor consumatorilor. În condiţiile în care producţia de bunuri agricole<br />
depăşeşte necesarul de consum, o parte a consumatorilor se orientează spre produse<br />
de calitate superioară şi care reduc riscurile apariţiei unor îmbolnăviri pe termen<br />
lung. Istoria agriculturii europene demonstrează faptul că problema securităţii<br />
alimentare a fost de mult depăşită în toate statele Uniunii. Utilizarea tehnologiilor<br />
agricole intensive şi „industrializarea” procesului de producţie agroalimentar a<br />
172
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
condus la obţinerea unor producţii mari ce nu numai că nu au acoperit pe deplin<br />
cererea alimentară, dar au condus la fenomene de supraproducţie.<br />
Politica agricolă a Uniunii Europene a sprijinit exploataţiile agricole astfel<br />
că, nivelul producţiilor a crescut foarte mult în ultima perioada. În acelaşi timp<br />
reformele Politicii agricole comune au luat în considerare aceste schimbări majore<br />
ceea ce a determinat includerea în cadrul măsurilor adoptate şi acordarea unei<br />
atenţii deosebite calităţii mediului înconjurător. Astfel, îndeplinind obiectivele<br />
majore de securitate alimentară la nivelul Uniunii Europene şi pe cele legate de<br />
sprijinirea agricultorilor şi a populaţiei rurale, noile reforme ale Politicii Agricole<br />
Comune stimulează toate acele practici care protejează mediul înconjurător şi<br />
determină obţinerea unor produse ecologice.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Studiile efectuate au avut la bază multiple analize ale datelor statistice şi<br />
materialelor bibliografice referitoare la starea agriculturii biologice din România şi<br />
Europa. Informaţiile statistice, în special din perioada de după anul 2000, au fost<br />
selectate şi ordonate în funcţie de importanţa lor pentru obiectivele urmărite. Principalii<br />
parametri urmăriţi au fost legaţi de indicatorii privind culturile ecologice: suprafeţe<br />
cultivate, producţii, subvenţii şi sprijin la hectar sau pe cap de animal ş.a. Prin sinteza<br />
acestor informaţii s-a urmărit evidenţierea importanţei agriculturii ecologice pentru<br />
România şi reflectarea Politicii Agricole Comune în stimulente pentru aplicarea cu<br />
succes a practicilor agricole „prietenoase” la adresa mediului. Analiza comparativă a<br />
reprezentat o altă metodă importantă prin care am încercat obţinerea unor concluzii<br />
pertinente pentru viitorul agriculturii biologice din ţara noastră.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Ţările din Uniunea Europeană şi-au exprimat un interes evident pentru<br />
agricultura ecologică, care în următorii ani va fi practicată pe aproximativ 10% di<br />
suprafaţa agricolă totală. În prezent, suprafeţele agricole „bio” sunt următoarele:<br />
1.100.000 ha în Italia, 600.000 ha în Germania şi în Marea Britanie, 400.000 ha în<br />
Franţa, 300.000 ha în Spania şi 250.000 ha în Austria. Tendinţa de adoptare a<br />
tehnicilor de agricultură biologică se menţine şi la nivel mondial, astfel că în<br />
Statele Unite şi în Japonia producţia agricolă ecologică depăşeşte 20% di producţia<br />
agricolă totală.<br />
Problema înlocuirii treptate a unei părţi a agriculturii clasice cu cea biologică<br />
rezidă din sistemul energo-intensiv al tehnologiilor clasice, fapt ce conduce la<br />
degradarea mediului, pierderea treptată a suprafeţelor agricole şi apariţie<br />
problemelor de sănătate a populaţiei din cauza substanţelor chimice utilizate. În<br />
aceste condiţii, agricultura biologică câştigă teren important în faţa formelor clasice<br />
de agricultură. Prin mijloacele sale de stimulare şi orientare, Politica Agricolă<br />
Comună a Uniunii Europene determină adoptarea de către exploataţii a practicilor<br />
agricole neagresive la adresa mediului înconjurător.<br />
Agricultura ecologică se bazează pe principiile ecologiei, inspirându-se<br />
astfel din existenţa ecosistemelor naturale. Astfel, practic, agricultura ecologica<br />
173
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
reprezintă un sistem agricol care se bazează pe minimalizarea folosirii de materiale<br />
externe, pe interzicerea utilizării substanţelor chimice de sinteza ca fertilizanţi si<br />
amelioratori ai solului, pesticide, ingrediente pentru prepararea furajelor, hormoni<br />
de creştere, aditivi în hrana animalelor ingrediente si auxiliari pentru prepararea<br />
alimentelor. Agricultura ecologica se bazează pe asolamentul culturilor, respectiv<br />
metode biologice de protecţie a plantelor, care să menţină fertilitatea solului, să<br />
asigure plantele cu substanţe nutritive, să combată bolile, buruienele şi dăunătorii.<br />
Bineînţeles că adoptarea acestor practici au influenţă şi asupra<br />
caracteristicilor exploataţiilor agricole, fermele şi exploataţiile ecologice fiind, în<br />
general, de dimensiuni mici sau mijlocii cu suprafeţe cuprinse între 0,5 şi 30 ha<br />
cultivând sau crescând un număr restrâns de plante sau animale.<br />
Statele europene, prin Comunitatea Economica Europeana (precursoarea<br />
Uniunii Europene) recunoaşte prin votul majoritar al Parlamentului European din<br />
19 februarie 1986, existenta agriculturii alternative, pe baza unei rezoluţii care<br />
adopta Regulamentul 2092/91. Pe parcursul anilor au fost formulate o serie de<br />
reglementari, dintre care o importanta deosebita o reprezintă Regulamentul C.E.E.<br />
1936/1995 care face precizarea că de la 1 ianuarie 2000 pentru agricultura<br />
ecologică se va folosi numai material de semănat/plantat provenit tot din<br />
agricultura ecologică.<br />
Politica Agricolă Comună a statelor europene a avut o evoluţie determinată<br />
de principalele obiective urmărite în decursul timpului. Politica Agricolă Comună<br />
(PAC) a luat fiinţă în 1963 şi a suferit de atunci cel puţin trei reforme majore –<br />
prima în 1992, a doua în 1999 (Agenda 2000), şi a treia în iunie 2003 (cu prilejul<br />
finalizării negocierilor de aderare a zece noi membrii ai UE din Estul Europei).<br />
Dacă într-o primă etapă s-a urmărit sprijinirea agricultorilor şi asigurarea<br />
securităţii alimentare, odată cu apariţia supraproducţiei şi a creşterea stocurilor de<br />
produse agricole, politicile europene s-au orientat din ce mai mult către asigurarea<br />
dezvoltării echilibrate a regiunilor şi sănătăţii alimentare.<br />
O analiza a asupra datelor provenite de la fermele din 10 ţări europene<br />
reflectă faptul că înainte de anul 2000, fermele biologice au primit cu aproximativ<br />
18% mai puţine plăţi directe pe hectar din partea Organizaţiilor pieţei comune<br />
decât fermele clasice. Astfel, fermele biologice au primit mult mai puţine plăţi<br />
pentru cereale, plante oleaginoase şi soia. Multe ţări au încurajat fermele clasice ce<br />
produceau porumb pentru siloz, astfel că nivelul plăţilor pentru astfel de ferme a<br />
fost substanţiale.<br />
Instrumentele de susţinere a preţurilor, precum taxele şi subvenţiile de<br />
export, au jucat un rol important în cadrul pieţei comune. În ceea ce priveşte<br />
situaţia avantajelor pentru fermele biologice acestea au fost mai puţin favorizate, în<br />
medie cu 20-25% în raport cu celelalte ferme tradiţionale.<br />
Reforma Politicii agricole Comune din 1992 precum şi Agenda 2000 au<br />
determinat reducerea discriminărilor fermelor care aplică tehnologii extensive prin<br />
reducerea nivelului de susţinere a preţului pentru un mare număr de produse,<br />
compensând pierderile fermelor prin plăţi directe. În special pentru culturile<br />
arabile, au fost introduse plăţi compensatorii bazate pe mediile istorice ale<br />
174
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
producţiilor regionale, fapt ce a favorizat fermele extensive. Prin reforma PAC din<br />
1992 a fost redus suportul preţurilor pentru animale (bovine şi ovine), iar pentru că<br />
plăţile compensatorii se plăteau pe cap de animal, fermele extensive nu înregistrau<br />
vreun beneficiu. Agenda 2000 a continuat tendinţa de decuplare a plăţilor<br />
compensatorii în sistemul creşterii animalelor de producţie. Deoarece plăţile<br />
continuă să fie făcute pe cap de animal, legătura cu producţia rămâne închisă, astfel<br />
încât beneficiile suplimentare pentru fermele extensive sunt minime.<br />
Statele membre ale Uniunii Europene au identificat o serie de măsuri şi<br />
scutiri pentru fermele care aplicau un sistem extensiv de producţie. Aceste măsuri<br />
cuprind: acces preferenţial la diferite cote pentru producătorii biologici, cerinţe<br />
specifice de management sau scutiri pentru terenurile scoase din producţie sau<br />
pentru rotaţia culturilor. Dezvoltarea planurilor de acţiune pentru fermele biologice<br />
poate fi văzută ca o implementare a măsurilor speciale cum ar fi cele de dezvoltare<br />
rurală sau măsurile structurale.<br />
Analiza programelor de dezvoltare rurală în câteva ţări membre ale Uniunii<br />
Europene a arătat că cele mai multe dintre ele au avut un potenţial considerabil<br />
pentru practicarea agriculturii biologice. În cele mai multe ţări agricultura biologică<br />
este considerată a fi o posibilitate de atingere a obiectivelor de dezvoltare durabilă.<br />
Astfel, Programele de dezvoltare rurală pot fi considerate ca având efecte pozitive<br />
pentru fermele biologice,, punându-se accent în special pe creşterea calităţii<br />
produselor şi pe protecţia mediului.<br />
În anul 2001, în U.E. au fost cheltuite aproximativ 275 milioane Euro la<br />
nivelul fermelor biologice prim măsuri agro-ambientale ale reglementărilor<br />
Consiliului Europei nr. 2078/92 şi 1257/99, acoperind aproximativ 18.000 ferme şi<br />
aproximativ 3 milioane hectare.<br />
Măsurile agro-ambientale au fost recunoscute ca fiind cele mai relevante<br />
pentru producţia biologică deoarece ele furnizează cel mai important suport pentru<br />
fermele biologice.<br />
Subvenţiile pentru investiţii au fost orientate către fermele biologice în<br />
special în Italia. Aici rata maximă de susţinere pentru aceste ferme a fost de 10%.<br />
Acest lucru se produce deoarece fermele biologice au fost subvenţionate în aceeaşi<br />
măsură ca celelalte ferme.<br />
Programele de pregătire profesională pot oferi, de asemenea, un suport<br />
important pentru fermele biologice. Proiectele şi stagiile de training pentru<br />
agricultorii care doresc să introducă culturi biologice au avut un impact pozitiv în<br />
Franţa şi Marea Britanie, deşi aceste practici nu au fost explicit încurajate prin alte<br />
măsuri.<br />
Zonele mai puţin favorizate nu oferă, în mod explicit, sprijin fermelor<br />
biologice, însă acestea din urmă tind să se dezvolte în asemenea zone deoarece nu<br />
necesită transformări majore în vederea dezvoltării acestor tipuri de activităţi. O<br />
mare parte a plăţilor efectuate în zonele defavorizate au mers către fermele<br />
biologice. Această situaţie este specifică şi României, în special în zonele montane<br />
unde exploataţiile agricole au dimensiuni reduse, producţia fiind orientată în<br />
speciale pe baze biologice.<br />
175
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Unele măsuri administrative pot avea impact asupra sectorului producţiei<br />
biologice. Astfel, întârzieri în implementarea unor măsuri pot determina efecte<br />
negative importante pentru producătorii biologici.<br />
Reforma PAC din 2003 a reprezentat o reformă fundamentală a politicii<br />
agricole. Decuplarea plăţilor de producţie a generat avantaje importante pentru<br />
fermele extensive. Exceptarea de la scoaterea din circuitul agricol a terenurilor în<br />
cadrul exploataţiilor biologice constituie un avantaj important pentru acestea.<br />
Această reformă are potenţialul de a susţine o dezvoltare continuă a fermelor<br />
organizate pe principii organice.<br />
În România, ca urmare a programelor de preaderare (Sapard) pentru<br />
dezvoltare rurală, cât şi a celor de după aderare, s-a optat pentru sprijinirea<br />
exploataţiilor care practică o agricultură organică. Astfel, în anul 2006, sprijinul<br />
acordat acestor ferme a fost:<br />
- pentru fermele vegetale, conform O.G. nr. 20/2006, pe culturi, sprijinul<br />
este următorul:<br />
o soia: 800 RON/ha<br />
o floarea soarelui: 800 RON/ha<br />
o plante textile: 1000 RON/ha<br />
o plante medicinale şi aromatice: 1200 RON/ha<br />
o plantaţii de pomi şi arbuşti fructiferi,<br />
o căpşuni:800 RON/ha<br />
o viţa de vie: 800 RON/ha<br />
o legume de câmp(răsad) şi cartofi timpurii: 1200 RON/ha<br />
o legume de câmp semănate: 600 RON/ha<br />
o legume din solarii şi sere reci: 7000 RON/ha<br />
- pentru fermele animale, conform H.G. nr. 1853/2005:<br />
o vaci de lapte: 200 RON/cap de animal<br />
o oi şi capre: 30 RON/cap de animal<br />
o albine: 30 RON/familie<br />
o porci: 120 RON/cap de animal<br />
După aderarea la Uniunea Europeană, prin Programul Naţional de dezvoltare<br />
rurală 2007-2010, în cadrul axei 2, privind Îmbunătăţirea mediului si al peisajului,<br />
măsurile cuprinse se referă la următoarele forme de sprijin:<br />
- Plaţi compensatorii pentru handicap natural în zonele montane;<br />
- Plaţi compensatorii in alte zone cu handicap natural;<br />
- Agromediu;<br />
- Prima împădurire a unui teren agricol;<br />
- Prima împădurire a unui teren neagricol;<br />
- Plăti pentru silvo-mediu;<br />
- Plaţi Natura 2000 pe teren agricol si silvic.<br />
Planul de acţiune european pentru fermele biologice ar trebui să<br />
îndeplinească următoarele obiective:<br />
- să furnizeze o abordare strategică rolului fermelor organice în contextul<br />
politicii agricole;<br />
176
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
- să sugereze un set de acţiuni coerente şi cuprinzătoare;<br />
- să conţină propuneri de adaptare a cadrului legislativ pentru susţinerea<br />
fermelor biologice;<br />
- să asigure că orice reformă agricolă viitoare trebuie să acopere atât sfera<br />
agriculturii clasice cât şi pe cea a agriculturii biologice;<br />
- să furnizeze o bază pentru o continuă revizuire a impactului măsurilor de<br />
politică agricolă şi reglementărilor fiscale aplicate fermelor biologice în scopul<br />
identificării şi eliminării conflictelor nedorite;<br />
- să se evidenţieze importanţa lanţului alimentar biologic punându-se accent<br />
pe îmbunătăţirea informaţiei, pe educaţie, tehnologie, cercetare şi extensie în<br />
domeniul agriculturii biologice.<br />
CONCLUZII<br />
Uniunea Europeană este în prezent preocupată atât de dezvoltarea<br />
armonioasă a regiunilor, cât şi de asigurarea unei securităţi alimentare pentru<br />
populaţia Europeană. Prin intermediul Politicii Agricole Comune au fost adoptate,<br />
de-a lungul timpului măsuri pentru rezolvarea cu succes a acestor probleme.<br />
Agricultura biologică poate constitui o soluţie viabilă pentru multe regiuni<br />
europene, inclusiv pentru cele din România. Specificul actual al agriculturii<br />
româneşti a făcut ca principiile agriculturii biologice să fie uşor de aplicat astfel<br />
încât, în condiţiile unei susţineri guvernamentale şi europene, sectorul acesta se<br />
poate dezvolta cu succes, oferind posibilitatea obţinerii unor rezultate economice<br />
promiţătoare pentru agricultori şi produse agro-alimentare sănătoase pentru<br />
consumatori. Istoricul măsurilor adoptate la nivelul Politicii Agricole Comune<br />
demonstrează faptul că este necesar să existe o continuă coordonare a acestora cu<br />
evoluţiile concrete ale fiecărei regiuni. Este important însă ca strategiile de<br />
dezvoltare a agriculturii avansate, inclusiv a celei biologice, să fie însoţite de<br />
stimulente, susţinere, consiliere şi forme de sprijin eficiente pentru fiecare etapă.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Pascariu, Gabriela Carmen, 1999 - Uniunea Europeana. Politici si pieţe agricole, Editura<br />
Economica, Bucuresti.<br />
2. Zahiu, Letiţia, Dachin, Anca, 2001 – Politici agroalimentare comparate, Editura<br />
Economică, Bucureşti.<br />
3. https://www.uni-hohenheim.de/ - Report on the study contract “Environmentally Friendly<br />
Farming Systems and the Common Agricultural Policy”.<br />
4. www.maap.ro.<br />
5. www.fnae.ro.<br />
6. www.ecoinspect.ro.<br />
7. www.agriculturadurabila.ro.<br />
8. www.agroecologia.ro.<br />
9. www.agricultura-ecologica.ro.<br />
177
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
RĂSPUNDEREA PENALĂ A FUNCŢIONARULUI<br />
PUBLIC REGLEMENTATĂ DE<br />
CODUL PENAL FRANCEZ<br />
Carmen-Mariana DIACONU 1<br />
1<br />
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină<br />
Veterinară Iaşi<br />
e-mail av_carmen_diaconu@yahoo.com<br />
The state is equally fundamented on the protection of the personal<br />
rights and liberties, no matter to whom it refers to. In art.1 point 3 from the<br />
Romanian constitution there is instituted as a constitutional principle the fact<br />
that „Romania is a democratic and social state, where the dignity of the man,<br />
the rights and the liberties of the citizens, the free development of the human<br />
personality, the justice and the political pluralism represent supreme values,<br />
in the spirit of the democratic traditions of the Romanian people and the<br />
ideals of the Revolution from December 1989 and all these are guaranteed”.<br />
Key words: penal responsability, public employee, crimes<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Legiuitorul francez, din perspectiva sediului materiei de reglementare, a optat, în<br />
ceea ce priveşte legiferarea răspunderii penale a funcţionarului public, pentru codul<br />
penal - dreptul comun în materie de răspundere penală.<br />
Astfel, paleta de infracţiuni în care funcţionarul public compare ca subiect activ<br />
circumstanţiat este reglementată de Titlul III „Lezarea (atingerea) autorităţii publice”,<br />
capitolul II „Lezarea (atingerea) autorităţii publice săvârşită de către o persoană care<br />
exercită funcţia publică”, capitol structurat în patru secţiuni, după cum urmează:<br />
- Secţiunea I - „Abuzul de autoritate îndreptat împotriva autorităţilor<br />
administrative (statale)” cuprinde trei articole: art.432-1, 432-2 şi 432-3.<br />
Ca un prim aspect comparativ, observăm că legiuitorul francez, în ceea ce<br />
priveşte politică sa penală, pune pe primul plan abuzurile savârşite de către funcţionarii<br />
publici care aduc atingere însăşi instituţiilor statale.<br />
Opţiunea este justificată, dacă apreciem că stabilitatea statală este cea care<br />
contribuie în primul rând la respectarea drepturilor şi libertăţilor individuale.<br />
În ceea ce priveşte legiuitorul român constatăm că, în titlul VII „Infracţiuni de<br />
serviciu sau în legătură cu serviciu”, nu reglementează acest tip de abuzuri. Ca şi<br />
corespondenţă de text penal este doar art.248 Cod penal român denumit „abuz în<br />
serviciu contra intereselor publice”. Legiuitorul român are în vedere ca rezultat<br />
socialmente periculos doar cauzarea unui prejudiciu instituţiei publice şi nu crearea<br />
unei stări de pericol pentru ordinea de drept prin tentativa de a nu se aplica legea sau<br />
chiar împiedicarea efectivă a aplicării ei.<br />
Observăm că faptuitorul, în cazul acestor infracţiuni reglementate de art.432-1,<br />
432-2 şi 432-3, este un subiect activ circumstanţiat: funcţionar public numit, care<br />
exercită o funcţie publică ce implică exerciţiul autorităţii de stat sau strict al unui serviciu<br />
public, sau o persoană aleasă care exercită o funcţie de demnitate publică.<br />
178
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Valoarea socială protejată este ordinea de drept instituită prin constituţia<br />
franceză şi ansamblul cadrului normativ, denumit simplu „lege”.<br />
Punerea ordinii de drept în pericol prin împiedicarea neaplicării legii se<br />
sancţionează cu o pedeapsă de 5 ani închisoare şi o amendă în cuantum de 75.000<br />
euro. Împiedicarea efectivă a aplicării legii atrage un regim sancţionator mai grav, şi<br />
anume: 10 ani închisoare şi 150.000 euro amendă (efectiv pedepsele se dublează).<br />
Este sancţionată, de asemenea, fapta persoanei a cărei mandat a încetat<br />
indiferent dacă este numită sau aleasă în respectiva funcţie publică sau de demnitate<br />
publică care exercită, după încetarea mandatului, atributele care le implică funcţia<br />
deţinută.<br />
Sistemul sancţionator este unul de natură cumulativă, pedeapsa amenzii penale<br />
fiind o sancţiune cumulată cu cea a închisorii şi nu una alternativă, ca în sistemul penal<br />
de drept român.<br />
- Secţiunea a II-a, „Abuzurile de autoritate săvârşite împotriva particularilor<br />
(persoane fizice sau juridice de drept privat)” este structurată în patru subsecţiuni.<br />
Prima subsecţiune - „Lezarea libertăţilor individuale” cuprinde articolele 432-4,<br />
432-5, 432-6.<br />
Expresia chargée d’une mission de service public face distincţia dintre<br />
funcţionarul cu exerciţiul autorităţii de stat şi funcţionarul dintr-un serviciu public detaşat<br />
în exercitarea unei activităţi.<br />
De asemenea observăm că legiuitorul francez a tranşat problema funcţiei<br />
elective publice şi funcţiei numite publice, ambele categorii fiind considerate subiecte<br />
circumstanţiate ale faptelor penale reglementate de capitolul II din codul penal francez.<br />
Formula legiuitorului francez vis-a-vis de abuzurile de autoritate este simplă şi<br />
eficientă ca finalitate juridică.<br />
Nu utilizează ca legiuitorul român sintagma „drept sau interes legitim”. Utilizând<br />
sintagma „libertăţi individuale” s-au acoperit, într-un mod eficient, drepturile şi libertăţile<br />
individuale legiferate de către Constituţia franceză, Convenţia Europeană a Drepturilor<br />
Omului şi, eventual, legi speciale.<br />
O circumstanţă agravantă este strâns legată de libertatea individului şi reţinerea<br />
lui peste termenul legal cu un număr de 7 zile şi are un regim sancţionator mai drastic<br />
(art.432-4 alin.2).<br />
Art.432-5 şi art.432-6 reglementează abuzul de autoritate vis-a-vis de reţinerea<br />
sau arestul ilegal sub toate aspectele, fie că măsura nu se impune şi nu are nici o<br />
formă de legalitate, fie că s-a luat fără mandat judiciar.<br />
Este sancţionat în egală măsură funcţionarul public care ia această măsură<br />
efectiv, cel din ordinul căruia se ia măsura, cât şi cel care are cunoştinţă de o<br />
asemenea măsură şi stă într-o stare de pasivitate fără a lua nici o măsură.<br />
Spre deosebire de legiuitorul român care a grupat infracţiunile prevăzute de<br />
art.266 c.p.rom. (arestarea nelegală şi cercetarea abuzivă) şi art.268 c.p.rom<br />
(represiunea nedreaptă) sub egida capitolului II „Infracţiuni care împiedică înfăptuirea<br />
justiţiei”, legiuitorul francez a optat pentru formula ca infracţiunile care îl au ca subiect<br />
activ circumstanţiat pe funcţionarul public să se regăsească reunite într-un singur titlu,<br />
ca infracţiuni care lezează autoritatea de stat prin încălcarea ordinii de drept, a<br />
drepturilor şi libertăţilor individuale indiferent dacă titularul este persoană fizică sau<br />
juridică, continuând cu libertăţi specifice, cea mai importantă fiind libertatea fizică de<br />
mişcare a individului care poate fi reţinut sau arestat numai în cazurile strict prevăzute<br />
de lege, cu respectarea procedurii legale.<br />
Legiuitorul român are ca principal criteriu de grupare a infracţiunilor relaţiile si<br />
valorile sociale încălcate prin savârşirea respectivelor fapte penale şi care constituie<br />
obiectul juridic principal.<br />
179
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Legiuitorul francez, pe langă acest criteriu, a avut în vedere subiectul activ<br />
circumstanţiat sancţionat cu un regim sancţionator mai grav, motivat de faptul că în<br />
primul şi în primul rând statul, prin reprezentanţii săi, trebuie să respecte legea. Dacă<br />
nici aceştia nu sunt corecţi şi echidistanţi în exercitarea atribuţiilor de serviciu care<br />
implică exerciţiul autorităţii de stat, indiferent de natura mandatului (numit sau ales), nu<br />
mai putem vorbi de stabilitate statală şi, cu atât mai puţin, de un stat, garant al<br />
drepturilor şi libertăţilor individuale consfinţite de constituţie şi convenţii internaţionale.<br />
Corespondenţa în codul penal român a textului art.432-5 alin.2 este art. 265<br />
alin.1 - omisiunea de a încunoştiinţa organele judiciare.<br />
Subsecţiunea a II-a vizează protejarea libertăţilor individuale prejudiciate prin<br />
utilizarea discriminării, conduita funcţionarului public fiind sancţionată de ilicitul penal.<br />
Discriminarea este definită de art.225-1 c.p.fr.: toate diferenţele realizate pe<br />
criterii de origine, sex, situaţie familială, stare de sănătate, handicap, moravuri, opinii<br />
politice, activităţi sindicale, apartenenţa sau nonapartenenţa la adevărata sau<br />
presupusa etnie, naţiune, rasă sau religie.<br />
Este calificată ca fiind discriminare (art.225-1 alin.2 c.p.fr.) şi conduita persoanei<br />
juridice (cu excepţia statului) care săvârşeşte acte de discriminare prin prisma criteriilor<br />
prevăzute de art.225-1 c.p.fr., indiferent de naţionalitatea acesteia, fiind operabil, ca şi<br />
în sistemul de drept românesc, principiul teritorialităţii.<br />
Reglementarea activităţii sindicale ca şi criteriu de discriminare reflectă puternica<br />
activitate sindicală din Franţa, ca realitate socială, cât şi politica penală deschisă spre<br />
legiferarea schimbărilor economice-sociale, cu posibile valenţe penale.<br />
Ca faptă penală, abuzul de autoritate pe criterii de discriminare este reglementat<br />
de art.432-7 c.p. fr. Textul de lege corespondent din c.p.rom. este art.247 - abuzul în<br />
serviciu prin îngrădirea unor drepturi.<br />
Pentru a sublinia faptul că atât textul de lege penală român, cât şi cel francez se<br />
referă la acelaşi subiect circumstanţiat precizăm că sintagma „persoana reprezentantă<br />
a unei autorităţi publice sau detaşată de un serviciu public” este echivalentul sintagmei<br />
„funcţionar public”.<br />
Constatăm că legiuitorul francez utilizează constant în noul cod titulatura de<br />
„persoana garantă sau depozitară a unei funcţii publice sau detaşată într-un serviciu<br />
public” pentru a rezolva interpretările privind persoanele care îndeplinesc funcţii care<br />
implică exerciţiul autorităţii de stat indiferent de natura mandatului (numit sau ales),<br />
rezolvată la noi, în noul cod penal român, destul de defectuos prin utilizarea sintagmei<br />
„funcţie de demnitate publică” versus „funcţie de autoritate publică”.<br />
Utilizarea sintagmei „persoana reprezentantă a unei autorităţi publice sau<br />
detaşată de un serviciu public” de legiuitorul francez rezolvă de asemenea şi eterna<br />
controversă „angajat contractual - funcţionar public”. Realitatea dezvăluie faptul că şi<br />
angajatul contractual poate de facto să îndeplinească atribuţii care ţin de apanajul<br />
funcţiilor publice ce implică exerciţiul autorităţii de stat, fiind acel funcţionar de facto.<br />
De asemenea, pentru a compare ca subiect circumstanţiat a unor infracţiuni care<br />
lezează autoritatea de stat în codul penal francez, tot ceea ce prevalează este dacă, de<br />
facto, respectiva persoană a exercitat respectivele atribuţii indiferent de legalitatea<br />
mandatului său.<br />
Dispoziţiile art.432-7 sunt aplicabile atât timp cât nu sunt contrare politicii<br />
economice guvernamentale stabilită prin hotărârâri de guvern şi tratate internaţionale la<br />
care Franţa este parte.<br />
Formula legislativă franceză este mult mai directă, clară şi concisă decât a<br />
legiuitorului român.<br />
180
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Ca analiză comparativă, latura obiectivă reglementată de art.247 c.p. rom. se<br />
referă la crearea unei situaţii de inferioritate constând în neacordarea unui drept sau<br />
interes legitim pe criterii de discriminare, enumerate strict de textul de lege amintit.<br />
Subiectul pasiv al infracţiunii reglementate de textul art.432-7 c.p.fr., cât şi în cel<br />
prevăzut de art.247 c.p.rom. este o persoană fizică sau juridică de drept privat.<br />
În ceea ce priveşte rezultatul socialmente periculos, formula franceză este mult<br />
mai echilibrată, urmărindu-se în egală măsură ocrotirea drepturilor şi libetăţilor<br />
persoanelor de drept privat, cât şi a celor de drept public. Pe cale de consecinţă, şi<br />
prejudicierea activităţii economice a unei persoane juridice de drept privat pe criteriile<br />
de discriminare punctate de art.225-1 c.p.fr. constituie un abuz de autoritate.<br />
Subsecţiunea a III-a denumită Lezarea inviolabilitaţii de domiciliu cuprinde<br />
art.432-8 şi are corespondentul în c.p.rom. în textul art.192 - violarea de domiciliul<br />
(Capitolul II - Infracţiuni contra libertăţii persoanei).<br />
Subsecţiunea a IV-a, denumită „Lezarea secretului corespondenţei”, este<br />
formată din textul art.432-9.<br />
- Secţiunea a III-a denumită Încălcarea probităţii (demnităţii) este structurată în<br />
cinci subsecţiuni, după cum urmează: Delapidarea (art.432-10), Corupţia pasivă şi<br />
traficul de influenţă savârşită de o persoană care deţine o funcţie publică (art.432-11),<br />
Conflictul de interese (art. 432-12,432-13), Lezarea libertăţii de acces şi egalitate a<br />
concurenţei (agenţi economici) în pieţele publice (art.432-14), Sustragerea sau<br />
deturnarea bunurilor (art.432-15, art. 432-16).<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
După cum se observă, este o secţiune care grupează infracţiunile care au ca<br />
obiect juridic lezarea, de către funcţionarul public, a intereselor financiare ale<br />
statului în diferite modalităţi.<br />
Doctrina franceză apreciază această secţiune o regrupare a infracţiunilor<br />
tradiţionale.<br />
Comentariile reprezintă o reproducere sintetică a circularei din 14 mai 1993,<br />
elaborată sub egida practicienilor (magistraţi, profesori universitari, reprezentanţi ai<br />
poliţiei naţionale, a jandarmeriei etc.), prin care se comentează noul cod penal<br />
francez, care suferise modificări majore în anul 1993, cât şi a dispoziţiilor<br />
corespondente din Legea din 16 decembrie 1992 (lege de modificare a codului<br />
penal) denumită Lege de adaptare.<br />
Elaborarea circularei a avut în vedere preîntâmpinarea unor interpretări în<br />
ceea ce priveşte aplicarea noilor dispoziţii din noul cod penal francez, cât şi o<br />
explicitare a modului de aplicare a dispoziţiilor tranzitorii privind aplicarea legii<br />
penale mai favorabile.<br />
Interpretarea dispoziţiilor noului cod penal nu au un carect strict obligatoriu,<br />
Curtea de Casaţie avand competenţă, în ultimă instanţă, de a statua modul de<br />
interpretare a normelor juridice cuprinse în noul cod penal francez.<br />
Noul cod penal francez a implementat numeroase principii de drept<br />
consacrate de jurisprudenţă, precum răspunderea penala a persoanei juridice<br />
implementată în dreptul penal românesc de abia în anul 2006 prin art.I pct.1 din<br />
Legea nr.278/2006 pentru modificarea şi completarea codului penal, precum şi<br />
pentru modificarea şi completare a altor legi.<br />
181
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Art.432-14 este considerat o reiterare a art.7 din Legea nr.91-3 din 1991<br />
privind transparenţa şi regularitatea (legalitate a procedurilor pieţei), cât şi<br />
instituirea unor reguli de publicitate şi concurenţă privind anumite contracte în<br />
vederea protejării libertăţii de acces şi egalitate privind agenţii economici în pieţele<br />
publice.<br />
Infracţiunea de delapidare, săvârşită de o persoană depozitară a autorităţii<br />
publice sau detaşată într-o misiune de un serviciu public, constă în a solicita, a<br />
ordona încasarea cu titlu de taxe, impozite etc. a unei sume care nu era datorată sau<br />
care depăşea ceea ce se datora sub acest titlu (de taxă, de impozit) şi este<br />
sancţionată cu 5 ani închisoare şi 75.000 euro amendă. Constituie o modalitate<br />
alternativă de săvârşire a infracţiunii de delapidare şi reducerea (exonerarea fară a<br />
avea un drept în acest sens) nejustificată a taxelor şi impozetelor datorate de un<br />
contribuabil. Tentativa este sancţionată cu aceeaşi pedeapsă ca şi fapta comisă.<br />
O subsecţiune care este importantă pentru studiul nostru comparativ este cea<br />
privind corupţia pasivă şi traficul de infuenţă săvârşit de o persoană care<br />
îndeplineşte funcţii publice.<br />
Art.432-11 este o reluat într-o manieră similară de legiuitorul român prin<br />
art.257 denumit trafic de infuenţă, cu următoarele precizări:<br />
- în textul penal francez faptuitorul poate fi strict doar o persoană care<br />
exercită o funcţie, indiferent de natura mandatului său, numit sau ales, şi legalitatea<br />
sa, motiv pentru care fapta penală este denumită corupţie pasivă şi trafic de<br />
infuenţă;<br />
- corupţia activă este exercitată strict de particulari (persoane fizice sau<br />
juridice de drept privat) şi reglementată în capitolul intitulat „Lezarea<br />
administraţiei de către particulari”; excepţia este reprezentată de corupţia unui<br />
magistrat sau jurat care poate fi atât activă cât şi pasivă, reglementată în capitolul<br />
„Lezarea (atingerile aduse) justiţiei”;<br />
- regimul sancţionator este mult mai strict în textul penal francez decât în cel<br />
român, respectiv 10 ani închisoare şi 150.000 euro amendă;<br />
- sistemul legislativ francez permite şi aplicarea unor pedepse<br />
complementare, precum interzicerea exercitării drepturilor civice, civile şi familiale<br />
pe o durată care nu poate depăşi 5 ani şi măsura confiscării;<br />
- se critică pedeapsa amenzii penale care este strict de 150.000 euro, nefiind<br />
ajustată la pericolul social concret.<br />
Ca o observaţie personală, constatăm faptul că legiuitorul român<br />
sancţionează primirea de bani, bunuri etc. pentru îndeplinirea unui act sau<br />
neîndeplinirea sa de către un funcţionar în modalităţi care condiţionează primirea<br />
banilor înainte de îndeplinirea sau după îndeplinirea actului, prin prisma textelor de<br />
lege din codul penal român, respectiv art.254 - luarea de mită, art.255 - darea de<br />
mită, art.256 - primirea de foloase necuvenite, art.257- traficul de influenţă, cât şi<br />
prin prisma Legii nr.78/2000 privind prevenirea, descoperirea şi sancţionarea<br />
faptelor de corupţie. Astfel, doctrina şi jurisprudenţa română a dezbătut distincţia<br />
„luare de mită” versus „primirea de foloase necuvenite” în funcţie de momentul în<br />
182
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
care funcţionarul îşi îndeplineşte sau nu actul care ţine strict de atribuţiile sale de<br />
serviciu.<br />
Prin urmare, dacă în cazul dării de mită îndeplinirea actului sau<br />
neîndeplinirea sa este condiţionată de primirea „mitei” sub formele descrise de<br />
legiuitor, primirea de foloase necuvenite presupune că funcţionarul îşi îndeplineşte<br />
corect atribuţiile, dar ulterior îndeplinirii actului primeşte recompensa materială în<br />
modalităţile specificate de textul art.256 c.p.rom. Aceasta ultimă infracţiune, prin<br />
reglementarea ei de către legiuitorul român, sancţionează conduita funcţionarului<br />
care primeşte foloase materiale pentru îndeplinirea unei atribuţii de servici care<br />
ţinea de fişa postului său, îndeplinirea ei fiind o conduită corectă care ţine de<br />
normalitatea raporturilor de serviciu.<br />
Legiuitorul francez face doar distincţia dintre traficul de influenţă pasiv<br />
versus activ şi corupţia pasivă versus activă.<br />
Traficul şi corupţia pasivă sunt săvărşite strict de către o persoană care are o<br />
funcţie ce implică exerciţiul autorităţii de stat sau este detaşată într-un serviciu<br />
public şi implică primirea, oferirea, promiterea de bani, foloase materiale pentru<br />
îndeplinirea unui act sau neîndeplinirea sa (sarcina de serviciu, respectiv<br />
îndeplinirea, neîndeplinirea actului ţinând strict chiar de subiectul activ) sau<br />
promisiunea că va influenţa funcţionarul public de care depinde efectiv îndeplinirea<br />
actului, indiferent de faptul că influenţa este reală sau nu, în schimbul aceloraşi<br />
foloase materiale.<br />
Traficul de influenţă activ (art.433-1 c.p.fr.) şi corupţia activă (art.433-2<br />
c.p.fr.) sunt săvârşite de persoane fizice sau juridice de drept privat.<br />
Sancţiunile sunt distincte: în cazul traficulului de influenţă activă săvârşit de<br />
persoane fizice sau juridice de drept privat pedepsele fiind mai blânde (5 ani de<br />
închisoare şi 75.000 euro amendă penală).<br />
Este sancţionat în egală masura şi cel care acceptă să fie corupt cu o<br />
pedeapsă similară de 10 ani închisoare şi 150.000 euro amendă penală, în speţă<br />
persoana care îndeplineşte funcţia publică.<br />
O ultimă modificare a codului penal francez a avut loc prin Legea nr.595 din<br />
30 iunie 2000 care integrează în dreptul penal francez intern Convenţia privind<br />
lupta contra corupţiei ce implică funcţionarii comunităţilor europene sau<br />
funcţionarii statelor membre ale Uniunii Europene, împreună cu Protocolul din 19<br />
iunie 1997 care completează Convenţia P.I.F. (contra fraudei comunitare, din 26<br />
iulie 1995) şi Convenţia OECD (Organizaţia Europeană pentru Cooperare şi<br />
Dezvoltare referitoare la lupta contra corupţiei, agenţilor publici străini în<br />
tranzacţiile comerciale internaţionale).<br />
Astfel, s-a introdus un nou capitol în cadrul Titlului II, Cartea a IV-a<br />
denumit „Atingeri aduse administraţiei publice a comunităţilor europene, a altor<br />
state străine şi a organizaţiilor publice internaţionale”.<br />
Capitolul cuprinde articolele: art.435-1 – corupţia pasivă a funcţionarilor<br />
comunităţilor europene sau a funcţionarilor altor state membre ale Uniunii<br />
Europene, art.435-2 – 435-4 – corupţia activă a funcţionarilor comunităţilor<br />
europene sau a funcţionarilor altor state membre ale Uniunii Europene. Art.435-5<br />
183
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
şi art.435-6 reglementează pedepsele complementare facultative, primul pentru<br />
persoanele fizice, iar cel din urmă pentru persoanele juridice.<br />
Pedeapsa principală aplicată pentru toate ipotezele de săvârşire a<br />
infracţiunilor anterior menţionate este de 10 ani închisoare şi 150.000 euro amendă<br />
penală.<br />
Constatăm că nu s-a incriminat, pentru funcţionarii străini, traficul de<br />
influenţă.<br />
O altă subsecţiune a secţiunii a III-a, importantă pentru studiul nostru, o<br />
reprezintă „Conflictul de interese”, structurată în două articole: art.432-12 şi<br />
art.432-13.<br />
Articolele în cauză interzic nu numai funcţionarilor publici, ci şi aleşilor<br />
locali de a exercita funcţii sau de a deţine acţiuni la diverse întreprinderi, de a avea<br />
interes în operaţiuni comerciale sau de a prezerva funcţia, portofoliul de acţiuni<br />
(ulterior dobândirii funcţiei publice sau numirii în funcţia de demnitate publică<br />
electivă), situate pe raza teritorială unde îşi exercită mandatul şi nu numai.<br />
Norma juridică anterior menţionată are un rol preventiv în apariţia unui<br />
conflict real de interese. Practica statuează acest tip de infracţiune ca fiind una<br />
continuă. Textul de lege nu sancţionează însă persoana care avea, la un moment<br />
dat, funcţia de a supraveghea o întreprindere sau o anumită operaţiune comercială<br />
şi în prezent, în timpul exercitării funcţiei publice, nu mai are nici o ingerenţă în<br />
respectiva întreprindere sau operaţiune comercială.<br />
Raportat la sistemul de drept românesc, norma în sine nu reflectă o mare<br />
noutate, având în vedere faptul că funcţia publică numită sau aleasă este<br />
incompatibilă cu calitatea de acţionar sau administrator într-o întreprindere,<br />
indiferent de forma ei de organizare.<br />
Textul penal analog este dat de art.253 1 introdus prin art.I pct.61 din Legea<br />
nr.278/2006 şi are în vedere sancţionarea funcţionarului public care, în exerciţiul<br />
atribuţiilor de serviciu, îndeplineşte un act ori participă la luarea unei decizii prin<br />
care s-a realizat, direct sau indirect, un folos material pentru el însăşi, cât şi pentru<br />
soţul său, rudă sau afin, până la gradul II inclusiv, sau pentru o altă persoană cu<br />
care s-a aflat în raporturi comerciale sau de muncă în ultimii 5 ani sau din partea<br />
căruia a beneficiat ori beneficiază de servicii sau foloase de orice natură. În<br />
concluzie, legiuitorul român condiţionează conţinutul constitutiv al infracţiunii<br />
„conflict de interese” de existenţa unui interes sau scop special legat de foloase<br />
materiale. Sancţiunea aplicabilă este închisoarea de la 6 luni la 5 ani şi interzicerea<br />
dreptului de a ocupa o funcţie publică pe durată maximă.<br />
CONCLUZII<br />
Formula penală franceză, în privinţa reglementării răspunderii penale a<br />
funcţionarului public, reflectă o maturitate a politicii penale şi o coerenţă a<br />
legiuitorului care, în noul cod penal francez din 1993, legitimează soluţii date de<br />
practica judiciară. Astfel, prin Circulara elaborată în 1993 se vine în întâmpinarea<br />
practicienilor, prevenindu-se astfel crearea unei practici judiciare neunitare.<br />
184
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Prin analogie cu dreptul penal românesc, această circulară este echivalentul<br />
normelor metodologice care explică înţelesul unor termeni juridici şi aplicarea lor.<br />
În acelaşi timp, circulara în sine reprezintă o sinteză a politici penale a legiuitorului<br />
francez.<br />
Legiuitorul român nu manifestă aceeaşi maturitate de gândire ca a celui<br />
francez, ci doar o străduinţă de a ne ralia la realităţile sociale, încercând doar<br />
crearea unui instrument juridic, văzut ca mijloc de aducere la îndeplinire a unor<br />
obligaţii asumate de statul român prin aderarea la Uniunea Europeană.<br />
Astfel, în prezent avem un cod penal aplicabil (în materia studiată – Titlul<br />
VI), Legea nr.78/2000, un nou cod penal (Legea nr.301/2004 a cărei aplicare a fost<br />
prorogată prin O.U.G. nr.73/2008 la data de 1 septembrie 2009), un Nou proiect de<br />
cod penal elaborat în cadrul Ministerului Justiţiei (analizat în capitolul II al<br />
prezentului referat şi afişat pe site-ul acestui minister).<br />
Amânarea aplicării noului cod şi elaborarea unui nou proiect de cod în<br />
cadrul Ministerului Justiţiei nu reflectă decât faptul că legiuitorul român nu a reuşit<br />
să găsească o formulă legislativă penală coerentă.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. * * * – Codul Penal Român.<br />
2. * * * – Legea nr.78/2000.<br />
3. * * * – Legea nr.301/2004.<br />
4. * * * – O.U.G. nr.73/2008.<br />
5. * * * – Nou proiect de cod penal elaborat în cadrul Ministerului Justiţiei.<br />
6. * * * – Codul Penal Francez.<br />
185
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
A COMPARATIVE ANALYSIS OF THREE MULTI-<br />
AGENT COMPUTATIONAL ALGORITHMS USED TO<br />
HARVEST GRAIN<br />
R. C. DĂMĂCEANU 1<br />
1<br />
“Petre Andrei” University, Iasi<br />
e-mail: romulus_catalin_damaceanu@yahoo.com<br />
The development of theory and applications of multi-agent systems<br />
determined in the last years a real revolution regarding the modeling of<br />
complex systems. The structure of any agent-based computational model<br />
contains the next elements: parameters, variables, algorithms and agents. We<br />
make a comparative analysis of three multi-agent computational algorithms<br />
(RAND, NMEM and WMEM) used to harvest grain in a bi-dimensional<br />
lattice. The first algorithm RAND is the simplest because the agent sets<br />
randomly a certain harvesting direction and harvests all the grain he can<br />
find. The second algorithm NMEM uses 8 searching directions. From these 8<br />
variants, the agent selects the alternative that gives the maximum amount of<br />
grain. The searching is repeated for vision times. If this search fails to find<br />
any grain than the agent pass to RAND algorithm. The third algorithm<br />
WMEM uses the same searching algorithm as NMEM algorithm, but this one<br />
memorizes the patches that the agents have discovered. When this searching<br />
algorithm fails to find grain, than the agent uses its memory to find the<br />
nearest patch with available grain. The algorithms are implemented using<br />
NetLogo. This software platform was designed by Uri Wilensky it in the year<br />
1999. NetLogo is in a process of development and modernization in the frame<br />
of Center for Connected Learning and Computer-Based Modeling -<br />
Northwestern University, Illinois, USA. NetLogo is written in Java language<br />
and can be run on all major platforms (Mac, Windows, Linux etc.). In<br />
addition, individual models can be run as Java applets inside web pages. We<br />
did three computational experiments and we observe that the best results are<br />
obtained when we used WMEM algorithm. In this case, the grain was<br />
harvested in a period of 1141 simulation steps. On the second place was<br />
NMEM algorithm with a harvesting period of 6982 simulation steps and on<br />
the last place was RAND algorithm with a harvesting period of 18183<br />
simulation steps.<br />
Key words: agent-based computational economics, computational algorithms<br />
used to harvest grain, computational experiments<br />
186
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
The development of theory and applications of multi-agent systems<br />
determined in the last years a real revolution regarding the modeling of complex<br />
systems [1-10]. The structure of any agent-based computational model contains the<br />
next elements:<br />
a) Parameters have numerical values that do not modify on the entire period<br />
of simulation. Normally, parameters are initialized before simulation. However, in<br />
some situations they can be changed during the simulation.<br />
b) Variables are labels that have a number of values during the simulation.<br />
c) Algorithms are a finite list of well-defined instructions for accomplishing<br />
some task that, given an initial state, will proceed through a well-defined series of<br />
successive states, possibly eventually terminating in an end-state.<br />
d) Agents encapsulate all three elements discussed above and are actors in a<br />
model that (generally) solve an optimization problem.<br />
In order to implement an agent-based computational model you need a<br />
software platform. A simple and accessible platform for creating agent-based<br />
models is NetLogo [11]. A similar platform, StarLogo, has also been released with<br />
similar functionality - see http://education.mit.edu/starlogo-tng/. For Java<br />
programmers, we have Ascape - see http://ascape.sourceforge.net/. Another<br />
software package is LSD that has user-friend interface and can be used with very<br />
good results - see http://www.business.aau.dk/lsd/ [5].<br />
The main construction blocks of any agent-based computational model are<br />
the next: the set of agents (A), the initializations (I) and simulation specifications<br />
(R). The set of agents A contain all agents defined as artificial entities<br />
encapsulating the next elements: parameters, variables and algorithms.<br />
Initializations I are a set of identities that have in left side the variable or parameter<br />
name and in the right side the associated value. The simulation specifications R are<br />
a set of identities that have in the left side the control parameter name and in the<br />
right side the associated value.<br />
Under these circumstances an agent-based computational model (ACM) can<br />
be defined as a list of three of three arguments: the set of agents (A), the<br />
initializations (I) and simulation specifications (R). Shortly, ACM = (A, I, R).<br />
In the frame of this paper, we are going to use three multi agent-based<br />
computational algorithms of searching grain. The first algorithm RAND is the<br />
simplest because the agent sets randomly a certain harvesting direction and<br />
harvests all the grain he can find. The second algorithm NMEM uses 8 searching<br />
directions. From these 8 variants, the agent selects the alternative that gives the<br />
maximum amount of grain. The searching is repeated for vision times. If this<br />
search fails to find any grain than the agent pass to RAND algorithm. The third<br />
algorithm WMEM uses the same searching algorithm as NMEM algorithm, but this<br />
one memorizes the patches that the agents have discovered. When this searching<br />
algorithm fails to find grain, than the agent uses its memory to find the nearest<br />
patch with available grain.<br />
All these three searching algorithms are implemented using NetLogo. This<br />
software platform was designed by Uri Wilensky it in the year 1999. NetLogo is in<br />
187
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
a process of development and modernization in the frame of Center for Connected<br />
Learning and Computer-Based Modeling - Northwestern University, Illinois, USA.<br />
NetLogo is written in Java language and can be run on all major platforms (Mac,<br />
Windows, Linux etc.). In addition, individual models can be run as Java applets<br />
inside web pages [11].<br />
Netlogo uses three types of agents: turtles, patches and observer. For details<br />
about how to use NetLogo see [11]. Turtles are agents that are moving inside the<br />
world. The world is bi-dimensional and it is composed by patches. The observer<br />
does not have a specific location - we can imagine it like an entity that observes the<br />
world composed by turtles and patches.<br />
MATERIAL AND METHOD<br />
The algorithm used by the observer has 6 steps. Step (1) of the observer<br />
algorithm declares the next global variables and parameters:<br />
(i) clock – is a variable that keeps the number of simulation steps;<br />
(ii) vision – is a parameter that measure how far the agent can see and evaluate<br />
the available resources that surrounds him<br />
(iii) proc-res – is a parameter that keeps the percentage of resources of the bidimensional<br />
world;<br />
(iv) mean-res – is a variable that keeps the average level of resources;<br />
(v) wealth - the amount of resources harvested by the turtle;<br />
(vi) algorithm – the algorithm used by turtles: “random”, “no memory” and “with<br />
memory”;<br />
(vii) mode - the mode of the turtle: random, finding not using memory and finding<br />
with memory.<br />
In addition, the same step (1) declares the next patch-own and turtles-own<br />
variables:<br />
(i) res - keeps the amount of resource that the patch holds;<br />
(ii) memory - a variable that has the next possible values: “false" if the turtle did<br />
not memorize the amount of res variable, "true" if the the turtle memorize the amount of<br />
res variable;<br />
(iii) best-direction - the best direction of turtle computed using algorithm A1;<br />
(iv) element - this variable has 8 possible values 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 and is used<br />
by the algorithm A2<br />
(v) best-element - this variable keeps the best variant from the eight possible and<br />
is used by the algorithms “no memory” and “with memory”.<br />
The same step (1) sets the initial values for parameters and variables of the<br />
computational model – see Table 1.<br />
Table 1<br />
The initial values for parameters and variables<br />
Label Type Initial value<br />
clock global variable 0<br />
random-seed system variable 0<br />
proc-res global parameter 30<br />
mean-res global variable 0<br />
wealth global variable 0<br />
res patch variable random value between 1 and 100<br />
memory patch variable “false”<br />
best-direction turtle variable 0<br />
element turtle variable 0<br />
best-element turtle variable 0<br />
188
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
The observer algorithm continues with updating the variable clock (step (2)) and asks<br />
the turtle to harvest resources (step (3)) using one of the three available algorithms.<br />
The observer algorithm goes to the step (4) that computes the average level of<br />
resources mean-res using the formula:<br />
∑resi<br />
mean-res = i∈<br />
patches , where count(patches) computes the total number of<br />
count( patches)<br />
patches of the bi-dimensional lattice.<br />
The step (5) of the observer algorithm checks if the global variable mean-res is<br />
equal with zero. If this condition is fulfilled then the simulation is stopped using step (6).<br />
Otherwise the algorithm goes to step (2).<br />
RESULTS AND DISCUSSIONS<br />
We will do 3 computational experiments that will simulate the harvesting of<br />
resources in a bi-dimensional lattice of 51x51 patches. The total amount of GRAIN<br />
for all 30 experiments is the same and is computed using the next formula: RES =<br />
∑<br />
i∈patches<br />
grain<br />
i<br />
=608537. The first computational experiment will use RAND algorithm,<br />
the second will use NMEM algorithm and the third will use WMEM algorithm. We<br />
are going to use five turtles that have the task to harvest all the grain from the bidimensional<br />
lattice. All the turtles will start the harvesting from the origin point of<br />
lattice. The turtle 0 will have a vision of 6 patches, turtle 1 will have a vision of 7<br />
patches, turtle 2 will have a vision of 8 patches, turtle 3 will have a vision of 9<br />
patches and turtle 4 will have a vision of 10 patches. The results of computational<br />
experiments are presented in fig. 1, 2 and 3.<br />
wealth<br />
160000<br />
140000<br />
120000<br />
100000<br />
80000<br />
60000<br />
40000<br />
20000<br />
0<br />
turtle 4<br />
turtle 3<br />
turtle 2<br />
turtle 1<br />
turtle 0<br />
0 5000 10000 15000 20000<br />
clock<br />
Figure 1 The evolution of wealth in the case of RAND algorithm<br />
189
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
wealth<br />
180000<br />
160000<br />
140000<br />
120000<br />
100000<br />
80000<br />
60000<br />
40000<br />
20000<br />
0<br />
turtle 4<br />
turtle 3<br />
turtle 2<br />
turtle 1<br />
turtle 0<br />
0 2000 4000 6000 8000<br />
clock<br />
Figure 2 The evolution of wealth in the case of NMEM algorithm<br />
wealth<br />
180000<br />
160000<br />
140000<br />
120000<br />
100000<br />
80000<br />
60000<br />
40000<br />
20000<br />
0<br />
turtle 4<br />
turtle 3<br />
turtle 2<br />
turtle 1<br />
turtle 0<br />
0 500 1000 1500<br />
clock<br />
Figure 3 The evolution of wealth in the case of WMEM algorithm<br />
CONCLUSIONS<br />
As Fig. 1, 2 and 3 show us, we observe that the best results are obtained<br />
when we used WMEM algorithm. In this case, the grain was harvested in a period<br />
of 1141 simulation steps. On the second place was NMEM algorithm with a<br />
harvesting period of 6982 simulation steps and on the last place was RAND<br />
algorithm with a harvesting period of 18183 simulation steps.<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Arthur ,W. B., Durlauf, S. N., Lane, D. A., (Eds.), 1997 - The economy as an evolving<br />
complex system II, in The Sciences of Complexity, Reading, Proceedings Vol. XXVII,<br />
Addison-Wesley, Reading, MA.<br />
2. Batten, D., 2000 - Discovering artificial economics: How Agents Learn and Economies<br />
Evolve, Westview Press, Boulder, CO.<br />
3. Day, D. , Chen, P., 1993 - Nonlinear Dynamics and Evolutionary Economics, Oxford<br />
University Press, Oxford, UK.<br />
190
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
4. Damaceanu ,R. C., 2007 - An agent-based computational study of wealth distribution in<br />
function of resource growth interval using NetLogo, Applied Mathematics and<br />
Computation, (201), 371-377.<br />
5. Damaceanu, R. C.,2007- Implementation of simulation model of world economy using<br />
LSD, Applied Mathematics and Computation (189), 1011-1024.<br />
6. Epstein ,J. M.,, Axtel,l R., 1996 - Growing Artificial Societies: Social Science from the<br />
Bottom Up, MIT Press, Cambridge, MA.<br />
7. Holland, J.,1992 – Adaptation in Natural and Artificial Systems, The MIT Press,<br />
Cambridge, MA.<br />
8. Krugman, P., 1996 – The self-organizing economy, Blackwell Publishers, Cambridge, MA,<br />
1996<br />
9. Sargent, T., 1993 – Bounded Rationality in Macroeconomics. The Arne Ryde Memorial<br />
Lectures, Clarendon Press, Oxford, UK.<br />
10. Young, H. P., 1998 – Individual Strategy and Social Structure, Princeton University<br />
Press, Princeton, NJ.<br />
11. Wilensky, U., 1999 – NetLogo. http://ccl.northwestern.edu/netlogo/. Center for<br />
Connected Learning and Computer-Based Modeling, Northwestern University,<br />
Evanston, IL.<br />
191
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
THE INTERNATIONAL TRADE AS THE MAIN<br />
DESCRIPTOR OF GLOBALIZATION IMPACT<br />
R.C. DAMACEANU 1 ,<br />
A. TRIFU 1<br />
1<br />
“Petre Andrei” University, Iasi<br />
e-mail: romulus_catalin_damaceanu@yahoo.com<br />
Under the present circumstances, the international trade is<br />
characterized by a series of highly important processes, such as: a) The<br />
growth of the national potential of economic competitiveness is ever<br />
fluctuating, being influenced almost decisively by the evolution of the<br />
technical progress and by its implementation in the economic and social life;<br />
b) The polarization of the trade exchanges; c) The internationalization of the<br />
financial markets; d) The problems concerning the environment protection.<br />
Analyzing the evolution of the international trade in the last two<br />
decades one may outline and forecast several features for the future. First,<br />
the faster growth tendency of the world trade in comparison with the world<br />
output will remain steady, especially since certain premises have been<br />
created, capable to stir the world trade, such as: the existence of more open<br />
and more competitive markets, with a fully developing trade, the growth of<br />
the direct foreign investments, a low inflation rate, the reduction of the<br />
budget deficits in many countries and others.<br />
Second, the growth and the diversification of the services trade will<br />
continue, while their role in the states’ economy will be more and more<br />
important and the implementation of the new technologies and of the modern<br />
telecommunication means will allow the development of this particular<br />
economic sector.<br />
The regionalization tendencies have increased concomitantly with the<br />
tendencies of the globalization.<br />
However, the globalization and the regionalization have to be seen a<br />
two complementary processes. The regionalization should not lead to the<br />
fragmentation of the global system in blocks of opposing interests, but to the<br />
creation of economic and commercial areas within an open world economy.<br />
This can be taken as a transition process and not as an alternative for the<br />
globalization. The option of the states to take part in cooperation action<br />
within the regional economic groups must be subordinated to the national<br />
interests of superior revaluation of the material, human and technological<br />
potential.<br />
Keywords: processes describing international trade, features of future<br />
evolution international trade, relations between globalization and<br />
regionalization.<br />
192
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
MATERIAL AND METHOD<br />
Under the present circumstances, the international trade is characterized by a<br />
series of highly important processes, such as:<br />
a) The growth of the national potential of economic competitiveness is ever<br />
fluctuating, being influenced almost decisively by the evolution of the technical progress<br />
and by its implementation in the economic and social life.<br />
The science has created new industries and technologies lately, out of witch the<br />
information technique industry (semiconductors, computers, consumption electronics,<br />
telecommunications, industrial automating, medical and automobile electronics),<br />
biotechnics, having as central pillar genetics, the industry of the new materials, the<br />
energetic system based on renewable and non-polluting energy, the environment<br />
technique and the space technique, define the new status of the economy named<br />
“information economy”.<br />
The technical progress has deepened the international and technological labour<br />
division, emphasizing the intra-industrial and intra-product-like specialization, which has<br />
differentiated even more the economic development level of the countries. As a result<br />
of this situation the international trade expands and deepens where there is a frame for<br />
the manifestation of the technical progress.<br />
b) The polarization of the trade exchanges, so that each country, by its<br />
geographic position might have special trade relationships with its neighbouring ones,<br />
due to the existence of certain, cultural, historical and political. This process is more<br />
and more highlighted by the broadening of the economic integration of the economies,<br />
which has freed the barriers. The result obtained by the European Union has<br />
determined the states from various regions worldwide to follow its example (NAFTA in<br />
North America MERCOSUR (MERCOSUL) in Latin America, AFTA in Asia de South-<br />
East etc.), even if the objectives of the integration have not been fulfilled.<br />
c) The internationalization of the financial markets involves, at a national level, a<br />
more severe control over the capital, acting as constraints upon the decision-makers in<br />
the field of trade policies, the errors being sanctioned much more rapidly.<br />
d) The problems concerning the environment protection must find their welldetermined<br />
place within the working out process of the trade and economic policies,<br />
protecting thus two important trends:<br />
1. The supporters of the globalization process believe that only the market, by its<br />
free mechanism of self-regulation, of the balance between resources and needs, may<br />
solve the ecological issues by means of negotiation and economic compromises;<br />
2. The opponents of the globalization believe that the market is the cause of the<br />
lack of balance and of the negative effects that manifest at the level of the environment,<br />
while protecting the nature is possible only by extra-economic means.<br />
We do not believe any of these opinions to be fully true considering that for<br />
certain natural resources or certain ecological issues one may resort to the market to<br />
solve the problems, while for other one shall prefer the extra-economic ways.<br />
The instruments of the trade policies will remain the same, also taking into<br />
account the possibility to appear new ones, adjusted to a reality that cannot be<br />
anticipated. In the last decade of the 20 th century, the main concern of the world trade<br />
policies was the liberalization of the economic and commercial activities. In fact, more<br />
or less, all the governments have taken measures to strengthen the role of the private<br />
companies and to eliminate the barriers that rise in the way of the commercial<br />
exchanges.<br />
193
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
RESULTS AND DISCUSSIONS<br />
Analyzing the evolution of the international trade in the last two decades one<br />
may outline and forecast several features for the future. First, the faster growth<br />
tendency of the world trade in comparison with the world output will remain<br />
steady, especially since certain premises have been created, capable to stir the<br />
world trade, such as: the existence of more open and more competitive markets,<br />
with a fully developing trade, the growth of the direct foreign investments, a low<br />
inflation rate, the reduction of the budget deficits in many countries and others.<br />
Second, the growth and the diversification of the services trade will<br />
continue, while their role in the states’ economy will be more and more important<br />
and the implementation of the new technologies and of the modern<br />
telecommunication means will allow the development of this particular economic<br />
sector.<br />
As well as this, the weight of the raw materials will continue to drop<br />
concomitantly with the increase of the manufactured products, with high level of<br />
inclusion of the technical progress. This evolution will determine the<br />
intensification of the growth process of the poorly developed countries’<br />
dependence, whose foreign trade is based on raw materials or on the products that<br />
are in the first working stages.<br />
As a counter-weight, the intensification of the concerns regarding the<br />
integration of the different states within the free-trade areas might intensify the<br />
international cooperation related to the global trade, and a decrease of the external<br />
debt of the poorest countries.<br />
The regionalization tendencies have increased concomitantly with the<br />
tendencies of the globalization. Regionalization and the preferential agreements it<br />
supposes have come up either as a source of the fragmentation or as a negotiation<br />
weapon, or even as an intermediate way of the liberalization of the exchanges. In<br />
some specialists’ opinion, regionalization has come out because the fear of a global<br />
failure of the multilateral negotiations has lead to a search for those solutions that<br />
might guarantee the liberalization of the regional trade.<br />
CONCLUSIONS<br />
However, the globalization and the regionalization have to be seen a two<br />
complementary processes. The regionalization should not lead to the fragmentation<br />
of the global system in blocks of opposing interests, but to the creation of<br />
economic and commercial areas within an open world economy. This can be taken<br />
as a transition process and not as an alternative for the globalization. The option of<br />
the states to take part in cooperation action within the regional economic groups<br />
must be subordinated to the national interests of superior revaluation of the<br />
material, human and technological potential.<br />
194
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Ailenei, D., 2005 – European Integration and the Economic Development, in Analiză şi<br />
prospectivă economică nr. 1-2. Bucureşti: ASE Publishers.<br />
2. Damaceanu, R.-C., 2005 – Modelarea relatiei rata de schimb – comert international. Iaşi.<br />
Performantica Publishers.<br />
2. Hettne, B., Inotai, A., Sunkel, O., 2001 – Comparing Regionalism:Implication for Global<br />
Development. New York:Palgrave.<br />
3. Hirst, P., Thompson, G. 2002 – Globalizarea sub semnul întrebării. Bucureşti: Trei<br />
Publishers.<br />
4. Martin, Hans-Peter, Schumann, H., 1999 – Capcana globalizării, Bucureşti: Economica<br />
Publishers.<br />
5. Popescu, Gh. 2000 – Evoluţia gândirii economice. Cluj Napoca: ,,George Bariţiu”<br />
Publishers.<br />
6. Saavedra-Rivano, N., Hosono, A., 2001 – Regional Integration and Economic<br />
Development. Hampshire: Palgrave.<br />
7. Trifu, Al., 2005 – Gândirea economică în unitatea spaţio-temporală. Iaşi: Performantica<br />
Publishers.<br />
195
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
ANALYSIS OF HUMAN RESOURCES EXISTING IN<br />
AGRICULTURE OF VRANCEA DISTRICT<br />
Mihaela-Loredana RUSU 1<br />
1 U.S.A.M.V., Iaşi<br />
e-mail: loryrous@yahoo.com<br />
The research carried out proposes the analysis of human resources in<br />
period 1995-2006 at the agricultural development from Vrancea District.<br />
Human resources represent one of the important factors in the agricultural<br />
development of a country. Human resources are esential to realization the<br />
studies because represent the most important factor for placing in value the<br />
potential of land and animals, also technical, financial and informational<br />
resources. The population can be described like a social subsistem which has<br />
in view specific indicators: number of the inhabitants, density, the structures<br />
of age, birth rate, mortality and the migration of population. Vrancea District<br />
has human resources with a density of 80,9 inhabitants/km 2 with 62,12% for<br />
rural areal from Vrancea District. For this fact it is visible that there are<br />
enough human resources for the agricultural development în this area. The<br />
evolution of birth and death determined a negativ natural increase (-915<br />
persons), the rate was -3,7 0 / 00 in 2006 year. There was a increase with +3.65<br />
percentes in 2006 comparative with 1995 at population with age 15-59 years,<br />
but a deacrese with –4.89 percentes at population with age 0-14 years. It was<br />
observed that the population employed on activities of national economy was<br />
with –36.6 thousands persons in 2006 comparative with 1995. There was a<br />
tendince of growth in ospitality tourism with +1.3 thousands persons, in<br />
defense public administration +0.7 thousands persons, health an social<br />
assistance with 0.4 thousands persons and in other activities of national<br />
economy with 0.2 thousands persons in 2006 comparative with 1995. The<br />
scientific paper was realized by used the statistical dates from official<br />
documents There were used the specific indicators for the analyse of human<br />
resources: number of inhabitants, density, structure on age, birth rate,<br />
deceased birth and the migration of population. The comparison and<br />
statistical data analysis methods were used for this scientific project.<br />
Key words: human resources, population, development<br />
Through human resource it unserstand a person or a group of persons who<br />
have capacities of phisical and intellectual labour, which they can exercise in the<br />
process of work as part of some tehnical, economic and social sistems. [2] Human<br />
resources are indispensables in realization of studies because there are the most<br />
important factor for putting in value the potential of ground and animals, of<br />
tehnical, financial and informational means.<br />
Human resources are caracteristic of: quantity, quality and structure [2].<br />
196
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
The quantity of human resources is represented by the number of persons<br />
existent and necesarry for a farming explotation. The quality of human resources is<br />
given by the phisical and intellectual capacities, as well as the degree of training<br />
and the experience essential for the development of different activities from rural<br />
economy with the contribution of the personal. The structure of human resources<br />
constitutes a complex process who refer to: qualification, age, years of service, etc.<br />
MATERIAL AND METHOD<br />
The scientific paper was realized by used the statistical dates from official<br />
documents (Anuarul Statistic al Judeţului Vrancea 2006), as well as dates from<br />
National Institute of Statistics/The Statistical Vrancea County Department. There were<br />
used the specific indicators for the analyse of human resources: number of inhabitants,<br />
density, structure on age, birth rate, deceased birth and the migration of population.<br />
The comparison and statistical data analysis methods were used for this scientific<br />
project.<br />
RESULTS AND DISCUSSIONS<br />
At the 1 st July 2006 the population of Vrancea District was of 393023<br />
inhabitants, reprezenting 1,7 of the total population of Romania and the 29 place in<br />
national economy. (table 1)<br />
There was a increase of number of inhabitants in period 1930-2006 (76<br />
years) with some decreases in 2002 year and 2006 year. In period analysed number<br />
of inhabitants has grown with 26.82 percents.<br />
Table 1<br />
The population and the density of population at censuses<br />
Years Number of inhabitants Inhabitants / km 2<br />
29 December 1930 262559 54,1<br />
25 January 1948 290183 59,7<br />
21 February1956 326532 67,2<br />
15 March1966 351292 72,3<br />
5 January 1977 369740 76,1<br />
7 January 1992 393408 81,0<br />
18 January 2002 387632 79,8<br />
1 July 2005 393766 81,07<br />
1 July 2006 393023 80,92<br />
Source: http://www.vrancea.insse.ro/<br />
The economic factor used for density is number of inhabitants/km 2 –<br />
represents the distribution of population on the administrative territory of an area at<br />
one time and permits the different models of distribution of population in territory,<br />
197
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
identified the areas with concentraded population and the areas with sparse<br />
population.<br />
According to figure 1 we can see that the growth of density at 81.00<br />
inhabitants/km 2 in 1992 comparative with 1930 when the density was of 54.1<br />
inhabitants/km 2 . It was a decrease of density with 1.2 inhabitants/km 2 (79.8<br />
inhabitants/km 2 ) in 2002 comparative with 1992 (81 inhabitants/km 2 ). In 2005 the<br />
density was grown (81.1 inhabitants/km 2 ). In 2006 it can be noticed the tendice of<br />
decrease (80.9 inhabitants/km 2 ).<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
54.1<br />
59.7<br />
81<br />
76.1<br />
72.3<br />
67.2<br />
Inhabitants/ km2<br />
79.8<br />
81.1 80.9<br />
29-Dec-30<br />
25-Jan-48<br />
21-Feb-56<br />
15-Mar-66<br />
5-Jan-77<br />
7-Jan-92<br />
18-Mar-02<br />
1-Jul-05<br />
1-Jul-06<br />
Figure 1 Evolution of the population in period of the years 1930-2006<br />
In table 2 there is the evolution and the structure of population in urban and<br />
rural area of Vrancea District. Analising table 2 it observed that in period<br />
1995/2006 the population from urban area had the tendice of descrease from<br />
152877 inhabitants (38.87%) in 1995 at 149223 locuitori (37.88%) in 2006. In<br />
rural area number of inhabitants had the tehndice of growth from 240444<br />
inhabitants (61.13%) in 1995 at 244738 inhabitants (62.12%) in 2006.<br />
Year<br />
Table 2<br />
The evolution and the structure of the population of Vrancea District<br />
Total (population)<br />
Number %<br />
198<br />
Urban<br />
Of which:<br />
Rural<br />
Number % Number %<br />
1995 393321 100.00 152877 38.87 240444 61.13<br />
2000 391178 100.00 149522 38.22 241656 61.78<br />
2002 391833 100.00 148807 37.98 243026 62.02<br />
2004 394551 100.00 149786 37.96 244765 62.04<br />
2006 393961 100.00 149223 37.88 244738 62.12<br />
Source: http://www.vrancea.insse.ro/] – processing dates
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
We analise the natural mouvement of population in rural area in 2006<br />
comparative with 2005:<br />
- in 2006 there were registered 2489 birth alive, with 136 more less than<br />
2005, determining a birth rate of 10.2 born at 1000 inhabitants (Iasi county<br />
occupies the first place in the country with a birth rate of 12.5 born at 1000<br />
inhabitants , where the average is of 10.2 born at 1000 inhabitants [1]);<br />
- in 2006 number of deceased was of 3404 persons, with 138 persons more<br />
less than 2005, seeing a descrease of deceased rate from 14,4 0 / 00 in 2005 at<br />
13,9 0 / 00 in 2006;<br />
- it was a decrease of infant mortality (deceased under 1 year at 1000 born),<br />
from 13,39 0 / 00 in 2005 at 10,4 9 0 / 00 in 2006;<br />
- the evolution of birh and dead determined a negative natural increase (-915<br />
persons), which corresponds to a rate of -3,7 0 / 00 in anul 2006, the same in<br />
2006.<br />
Table 3<br />
Natural movement of the population in the rural of 2006 in comparison<br />
with 2005<br />
Absolute data (year)<br />
Year<br />
Natural<br />
Divorce Deceased<br />
Born Deceased<br />
Marriages<br />
increase<br />
s under 1 year<br />
2005 2625 3542 -917 1282 326 35<br />
2006 2489 3404 -915 1294 344 26<br />
Rate (at 1000 inhabitants)<br />
Year<br />
Birth<br />
rate<br />
Deceased<br />
rate<br />
Natural<br />
increase<br />
Mariage<br />
rate<br />
Divorce<br />
rate<br />
Infant<br />
mortality*<br />
2005 10,7 14,4 -3,7 5,2 1,33 13,3<br />
2006 10,2 13,9 -3,7 5,3 1,40 10,4<br />
* to 1000 born<br />
Source : Anuarul statistic al judeţului Vrancea 2006.<br />
In table 4 it is presented the evolution and the structure of population on age.<br />
Population with age 0-14 years had tendice of deacrease from 21.10% in 1995 at<br />
16.21% in 2006. Population with age 15-59 years had tendice of growth from<br />
59.60% in 1995 at 63.25% in 2006. Population with age 60 years and over had<br />
tendice of growth from 19.30% in 1995 la 20.54% in 2006. We observe that was a<br />
growth with +3.65 percentes in 2006 comparative with 1995 at population with age<br />
15-59 years.<br />
Table 4<br />
Population on groups of age (number of persons)<br />
Year<br />
Total 0-14 years 15-59 years 60 years and over<br />
Nr. % Nr. % Nr. % Nr. %<br />
1995 393237 100 82974 21,10 234364 59,60 75899 19,30<br />
2000 391220 100 75966 19,42 234075 59,83 81179 20,75<br />
2002 396002 100 72097 18,21 242431 61,22 81474 20,57<br />
2004 394286 100 66871 16,96 246084 62,41 81331 20,63<br />
2006 393023 100 63715 16,21 248594 63,25 80714 20,54<br />
Source: http://www.vrancea.insse.ro/ – processing dates<br />
199
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
For make a complet analyse about the existent human resources in Vrancea<br />
District was analysed the population employed, on activities of national economy.<br />
Analysing table 5 it can observed that the population employed on activities of<br />
national economy was witn –36.6 thousands persons in 2006 comparative with<br />
1995. Because in agriculture is the tendice of decrease with -16.4 thousands<br />
persons in 2006 comparative with 1995 it is possible that the persons work in<br />
another activities or migrated in foreign countries. There was a tendince of growth<br />
in tourism, hotels and restaurant with +1.3 thousands persons, in defense public<br />
administration +0.7 thousands persons, health an social assistance with 0.4<br />
thousands persons and in other activities of national economy with 0.2 thousands<br />
persons in 2006 comparative with 1995.<br />
Table 5<br />
The population employed, on activities of national economy (at the end of the year,<br />
thousands of persons)<br />
Vrancea District 1995 2000 2002 2004 2006<br />
2006/1995<br />
%<br />
Total economy 179,1 156,8 146,7 141,7 142,5 79,56<br />
Agriculture, hunting and<br />
forestry<br />
81,1 91,7 77,2 67,8 64,7 79,78<br />
Fishing and pisciculture - - - - - -<br />
Industry/total, of which: 45,3 27,4 29,9 28,5 29,1 64,24<br />
Extractive industry 0,2 0,2 0,1 0,1 0,1 50,00<br />
Processing industry 43,3 25,3 28,0 26,8 27,4 63,27<br />
Electric and thermal<br />
energy, gasses and water<br />
1,8 1,9 1,8 1,6 1,6 88,89<br />
Construction 7,2 3,1 3,3 4,3 4,3 59,72<br />
Commerce 14,1 9,3 10,3 11,7 13,9 98,58<br />
Hotels and restaurants 1,0 0,7 0,9 2,5 2,3 230,00<br />
Transport, storage and<br />
communication<br />
7,7 4,8 4,8 4,1 5,5 71,43<br />
Financial brokerage 1,1 1,3 0,8 0,8 0,9 81,82<br />
Real estate transactions<br />
and other services<br />
Defense and public<br />
administration<br />
3,6 2,7 2,7 3,2 3,5 97,22<br />
2,3 2,2 2,2 2,7 3,0 130,43<br />
Education 7,0 5,7 5,8 6,0 6,0 85,71<br />
Health an social assistance 5,8 6,0 6,5 6,4 6,2 106,90<br />
Other activities of national<br />
economy<br />
2,9 1,9 2,3 3,7 3,1 106,90<br />
Source: Anuarul statistic al judeţului Vrancea 2006] – processing dates<br />
200
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
CONCLUSIONS<br />
1. The human resources are very important for the economy of country<br />
because them provide productive and economic performance in agriculture.<br />
2. Vrancea District has human resource, having a density of 80.9<br />
inhabitants/km 2 , of which 62.12% are from rural area of Vrancea District, so we<br />
can say that are enough human resources for the rural development in analyse area.<br />
3. The evolution of birh and dead determined a negative natural increase (-<br />
915 persons), which corresponds to a rate of -3,7 0 / 00 in anul 2006.<br />
4. There was a increase with +3.65 percentes in 2006 comparative with 1995<br />
at population with age 15-59 years, but a deacrese with –4.89 percentes at<br />
population with age 0-14 years.<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Alexa-Airinei, Ramona, Dăscălescu, M., 2008 - Population an labour force in the Iasi<br />
county agriculture, Lucrări şt., seria Zootehnie, U.Ş.A.M.V. Iaşi.<br />
2. Caia, A. şi colab., 1998 - Economie agrară, Editura “Ion Ionescu de la Brad”, Iaşi.<br />
3. Ciurea, I.V. şi colab., 2005 – Management, Editura “Ion Ionescu de la Brad”, Iaşi.<br />
4. Ciurea, I.V., Mihalache, Roxana, Săvuţă, Veronica, 2005 - Studiu diagnostic privind<br />
resursele umane din agricultura judeţului Iaşi în perspectiva integrării în Uniunea<br />
Europeană, Lucrări şt., seria Horticultură, U.Ş.A.M.V. Iaşi.<br />
5. *** Anuarul Statistic al judeţului Vrancea 2006.<br />
6. *** http://www.cjvrancea.ro/<br />
7. *** http://www.vrancea.insse.ro/<br />
201
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
ANALIZA STRUCTURILOR AGRARE<br />
DIN JUDEŢUL ARAD<br />
Ana-Mariana DINCU 1 , L. SÂMBOTIN 1 ,<br />
A. GĂVRUŢA 1 , Camelia MĂNESCU 1<br />
1<br />
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină<br />
Veterinară a Banatului , Timişoara<br />
e-mail : maridincu2004@yahoo.com<br />
In this study it is analyzed the agricultural exploitations dimensions,<br />
individual at the level of the year 2004, on Arad county level. Also in the<br />
study an detailed analyze of the useful agricultural surface arrangement is<br />
done on work lots, being calculated the medium dimension of a lot for every<br />
size class.<br />
The modern and functional agricultural exploitation functioning and<br />
creation on the principle of the market economy, assures the development of<br />
the agricultural production to assure the alimentary security and<br />
development of the rural area inclusively the environment protection.<br />
The landed fund is one of the main factors of production in agriculture and<br />
sylvculture. The structural analyze or on categories of usage of the<br />
agricultural landed fund, analyze of the juridical regime of exploitations<br />
from Arad county, are presented in this study.<br />
Arad County has over 7754 km 2 , respectively 775.409 ha. In the 2000-<br />
2004 analyzed period the total surface was maintained constantly. Instead,<br />
the agricultural surface and his structure had some little insignificant<br />
oscillations. That’s why we will analyze and interpret only the statistic from<br />
the year 2004.<br />
Key words: agrarian structures, surface, exploitation dimensions, Arad<br />
county.<br />
Judeţul Arad, sub aspect agricol are două zone distincte: zona de câmpie<br />
joasă dintre Arad şi Pecica, cea mai fertilă zonă a judeţului, destinată producţiei<br />
cerealiere, de plante tehnice şi de culturi furajere şi jumătatea estică dintre Arad şi<br />
coastele vestice ale Munţilor Apuseni, zonă destinată producţiei pomicole şi<br />
viticole, ramuri pentru care prezintă condiţii de favorabilitate deosebită.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
În această lucrare am prezentat prin intermediul analizei şi comparaţiei, situaţia<br />
exploataţiilor agricole din judeţul Arad. Aspectele urmărite pe parcursul acestei lucrări<br />
sunt: fondul funciar al judeţului Arad, structura exploataţiilor agricole, suprafaţa cultivată<br />
cu principalele culturi în judeţul Arad, Dinamica producţiilor medii, Efectivele de animale<br />
în judeţul Arad, Forţa de muncă şi productivitatea în agricultură, Gradul de dotare cu<br />
maşini şi utilaje agricole şi perspectiva dinamicii acestora.<br />
202
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Judeţul Arad dispune de o suprafaţă totală de 7754 km 2 , respectiv 775.409<br />
ha. În perioada analizată 2000 – 2006 suprafaţa totală s-a menţinut absolut<br />
constantă. În schimb, suprafaţa agricolă şi structura acesteia a avut unele mici<br />
oscilaţii, nesemnificative de altfel, motiv pentru care vom analiza şi interpreta doar<br />
statistica aferentă anului 2006. La nivelul acestui an suprafaţa agricolă a fost de<br />
511.562 ha, respectiv 65,97% din suprafaţa totală. În structură, la nivelul anului<br />
2006, terenul agricol se prezintă astfel:<br />
• arabil 348.881 ha, respectiv 68,12% din suprafaţa totală;<br />
• păşuni 128.077 ha, respectiv 25,04% din suprafaţa totală;<br />
• fâneţe 25.428 ha, respectiv 4,97% din suprafaţa totală;<br />
• plantaţii viticole 3.605 ha, respectiv 0,7% din suprafaţa totală;<br />
• plantaţii pomicole 5.571 ha, respectiv 1,09% din suprafaţa totală.<br />
Diferenţa dintre suprafaţa totală şi suprafaţa agricolă este deţinută de fondul<br />
funciar şi de terenurile utilizate pentru alte destinaţii: construcţii, drumuri, ape,<br />
bălţi etc.<br />
Tabelul 1<br />
Fondul funciar, după modul de folosinţă, la 31 decembrie<br />
2000 2003 2004 2005 2006<br />
Suprafaţa totală 775409 775409 775409 775409 775409<br />
Suprafaţa agricolă 511587 511520 511564 511620 511562<br />
DIN TOTAL SUPRAFAŢĂ AGRICOLĂ:<br />
Arabil 347780 348324 348670 348827 348881<br />
Păşuni 128523 128102 128145 128237 128077<br />
Fâneţe 25579 25293 25304 25369 25428<br />
Vii şi pepiniere<br />
3726 3814 3692 3613 3605<br />
viticole<br />
Livezi şi pepiniere 5979 5987 5753 5574 5571<br />
pomicole<br />
Sursa: Breviarul judeţului Arad, 2007<br />
Suprafaţa agricolă a judeţului, ca de altfel a oricărui judeţ, este împărţită pe<br />
diverse forme de exploatare, cu sau fără statut juridic, cu diverse dimensiuni şi cu<br />
terenul împărţit în mai multe parcele, aspect ce creează dificultăţi tehnologice<br />
deosebite. În tabelul 2 prezentăm numărul de unităţi cu personalitate juridică. Pe<br />
totalul regiunii statistice Vest există 2.118 unităţi agricole cu personalitate juridică,<br />
din care 649 în judeţul Arad, 805 în judeţul Timiş, 319 în judeţul Caraş-Severin şi<br />
345 în judeţul Hunedoara, care deţin teren arabil. Un număr de 28 unităţi folosesc<br />
terenul agricol pentru practicarea agroturismului şi turismului rural, respectiv<br />
pentru promovarea activităţilor recreaţionale.<br />
Suprafaţa cuprinsă în cadrul unităţilor cu personalitate juridică este de<br />
418.794 ha pe total regiunea statistică V Vest. Judeţul Arad deţine în cadrul acestei<br />
forme de exploataţie 141.621 ha, iar Timiş 247.786 ha, la capitolul teren arabil.<br />
Tabelul 2. redă în continuare şi suprafaţa ocupată cu celelalte categorii de folosinţă<br />
precum şi suprafaţa neutilizată de către unităţile prezentate în tabelul anterior.<br />
203
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Regiunea<br />
/ Judeţul<br />
Teren<br />
arabil<br />
Numărul unităţilor cu personalitate juridică şi suprafaţa utilizată<br />
Păşuni şi<br />
Grădini<br />
fâneţe<br />
familiale<br />
naturale<br />
Culturi<br />
permanente<br />
TOTAL<br />
Suprafaţa<br />
agricolă<br />
folosită pentru<br />
activităţi<br />
recreaţionale<br />
Alte<br />
suprafeţe<br />
TOTAL<br />
agricole<br />
neutilizate<br />
Tabelul 2<br />
Alte<br />
suprafeţe*) TOTAL<br />
UNITĂŢI CU PERSONALITATE JURIDICĂ (număr)<br />
Vest 2118 224 1072 177 2575 28 63 83 1807 2633<br />
Arad 649 78 221 51 741 7 22 28 402 760<br />
Caraş-<br />
319 33 263 39 435 7 9 13 254 445<br />
Severin<br />
Timiş 805 86 233 66 861 - - 704 880<br />
Sursa: Breviarul judeţului Arad, 2007<br />
Numărul total al exploataţiilor agricole individuale în judeţul Arad este de<br />
94.200 unităţi în proprietate. Cel mai mare număr de unităţi agricole în terenul aflat<br />
în proprietate se încadrează în clasa de mărime sub 0,1 ha, respectiv 23.921 unităţi.<br />
Odată cu creşterea limitelor claselor de mărime numărul exploataţiilor agricole<br />
individuale cu teren aflat în proprietate se reduce, astfel că la clasa 5 – 10 ha există<br />
doar 7.497 unităţi, iar la clasa peste 100 ha doar 28 de unităţi.<br />
În ceea ce priveşte suprafaţa de teren exploatată şi încadrarea acestora pe<br />
clase de mărime situaţia se prezintă astfel: exploataţiile cu dimensiuni sub 0,1 ha<br />
deţin o suprafaţă totală de 1.121,89 ha. Azi, procesul de evoluţie de la o clasă la<br />
alta este în creştere. Astfel, la clasele următoare de mărime suprafaţa încadrată este<br />
din ce în ce mai mare până la clasa 2 – 5 ha, unde suprafaţa agricolă încadrată este<br />
de 60.772 ha. Aceasta înseamnă că media dimensiunii exploataţiilor agricole se<br />
înscrie între limitele 2 – 5 ha. Într-adevăr, calculele arată că în judeţul Arad<br />
suprafaţa medie a exploataţiilor agricole individuale este în jurul a 2,6 ha. În<br />
continuare, suprafaţa încadrată pe clase de mărime scade treptat până la clasa 30 –<br />
50 ha, unde suprafaţa înscrisă este de 3.234 ha. Aici se produce punctul de<br />
inflexiune, astfel că în continuare suprafaţa încadrată în clasele următoare creşte la<br />
3629 ha în clasa 50 - 100 ha şi la 5.185 ha în clasa peste 100 ha.<br />
La nivelul anului 2006 populaţia totală a judeţului Arad avea următoarea<br />
dispunere pe cele două sexe: 221.309 persoane, respectiv 48,1% de sex masculin şi<br />
239.157, respectiv 51,9% de sex feminin. Iată deci că şi la nivelul judeţului Arad se<br />
confirmă predominanţa sexului feminin faţă de cel masculin. Această tendinţă are<br />
nu numai un caracter naţional, ci chiar mondial.<br />
Din totalul populaţiei ocupate 50.800 persoane activau în agricultură<br />
(25,54%), 60.300 în industrie (30,32%), 29.600 în comerţ (14,89%), 10.500<br />
persoane în transport, depozitare şi comunicaţii (52,87%), restul în alte ramuri ale<br />
economiei naţionale.<br />
Din totalul populaţiei ocupate interesează în mod deosebit numărul<br />
salariaţilor. În anul 2006 existau la nivelul judeţului Arad circa 113.172 salariaţi, în<br />
creştere cu 5,12% faţă de anul 2000. În agricultură şi ramurile aferente activau<br />
4.343 salariaţi (3,83%), iar în industrie 49.152 persoane (43,43%). Ceea ce<br />
204
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
remarcăm este numărul extrem de mic al salariaţilor în cadrul ramurii economice a<br />
agriculturii.<br />
CONCLUZII<br />
Starea actuală a gospodăriilor populaţiei nu este favorabilă realizării<br />
producţiei agricole performante şi competitive pe piaţa internă şi externă şi<br />
performante unui nivel de viaţă decent producătorilor agricoli.<br />
Exploataţiile agricole, cele din sectorul vegetal în special, se confruntă cu o<br />
dotare insuficientă, formată în principal din tractoare, combine, maşini şi<br />
echipamente agricole cu un grad ridicat de uzură fizică şi morală.<br />
O agricultură sănătoasă, sub aspect structural, presupune creşterea cu<br />
precădere a ponderii fermelor comerciale din proprietatea producătorilor agricoli<br />
autohtoni. Aceştia reprezintă viitorul agriculturii româneşti, spre aceştia trebuie<br />
îndreptată atenţia organelor decizionale româneşti;<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Zahiu, Letiţia şi colab., 2003 – Structurile agrare şi viitorul producţiei agricole. Ed.<br />
Economică, Bucureşti.<br />
2. ***, 2002, 2005 – Breviarul Statistic al judeţului Arad, Direcţia Judeţeană de Statistică.<br />
3. ***, Directia Agricolă Arad.<br />
4. ***, 2006 Ancheta structurală în agricultură, 2005. Caracteristicile principale ale<br />
exploataţiilor agricole, Vol. II,. Regiuni de dezvoltare şi judeţe.<br />
205
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
SOME ASPECTS REGARDING PROCEDURES OF<br />
COMPANY’S LIQUIDATION<br />
Irina CIBOTARIU 1<br />
Irina CHIRITA 1<br />
1<br />
„Stefan cel Mare” University , Suceava<br />
e-mail: irinac@seap.usv.ro<br />
In case a company reached to far in the view of rehabilitation, then it<br />
has to be closed. It is indicated that liquidation has to take place when the<br />
company values more dead than alive or when the possibility of achieving the<br />
profit is much more distanced.<br />
A) Liquidation outside the law of bankruptcy and of insolvability: By<br />
this procedure, the costs as concerns the bankruptcy procedure are gained in<br />
time. Liquidation can be made on two ways: the mandate and voluntary<br />
liquidation. B) Liquidation by the law of bankruptcy and of insolvability: The<br />
law of bankruptcy has three main functions during liquidation, meaning:<br />
In conclusion, the bankruptcy mechanism doesn’t have to be abuse<br />
used, in the view of making easy certain taking of control. The signs for<br />
staring the bankruptcy have to be also adequately established for not forcing<br />
the bankruptcy start of certain companies potentially available. The instances<br />
have to manifest a careful, responsible and professional attitude, thus<br />
offering to the enterprise time interval, in the view of saving by<br />
reorganization, thus increasing the chances of supervising the business.<br />
Key words: bankruptcy, state of failure, financial decision, creditor, judicial<br />
reorganization, insolvency and insolvabilit<br />
In the view of assuring not only the survival, but also the development, an<br />
enterprise needs financing sources on long term. For this thing, an economical<br />
entity refers either to internal financing or self-financing, or to an external<br />
financing, by the call to stockholders creditors. Those two solutions presented<br />
dispose of own financing modalities. The external financing, by means of<br />
stockholders performs two characteristic features:<br />
1. is residual, because attracting the capital by transmission of shares<br />
occurs as being more expensive due to the risk assumed; at the same<br />
time, remuneration of own capital is residual, and the remuneration of<br />
stockholders is not considered a deductible expenditure; moreover,<br />
distribution of dividends is considered by some financial executives as<br />
being against self-financing, thanks to the fact that, both distribution of<br />
dividends, and self-financing have the same accomplishing basis – the<br />
net profit.<br />
206
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
2. is conjuncture, because the economic entity has to own the moment of<br />
increasing the capital, in the sense of advancing or delaying the date of<br />
transmission of new shares and of establishing the value to which<br />
increasing will be performed.<br />
Within a company’s economic life, certain recessive and of failure moments<br />
can appear, which lead to putting under financial supervision,<br />
reorganization/restructuring and finally to liquidation. The failure can be<br />
interpreted in more ways, depending of problems involved or not by the collapse<br />
and dissolving that company, associated with a loss in total investment of creditors.<br />
In this way, clarifying the following terms becomes necessary 1 : the economic<br />
failure signifies the fact that a company’s incomes do not cover the total costs,<br />
including the capital’s cost; the company’s failure refers to any company which<br />
stop its activity, having as result a loss for creditors; technical insolvency. A<br />
company will be considered technically insolvable if it cannot respect the current<br />
observations on their becoming payable. A company being in this situation is<br />
considered in technical stopping of paying the obligations. The technical<br />
insolvability denotes the lack of financial difficulties to customers; the insolvency<br />
in bankruptcy appears when within an enterprise, the total of duties exceeds the<br />
real value of assets. This situation is much more severe than the technical<br />
insolvency, because it generated the company’s liquidation.<br />
Within the Romanian regulations for the judicial reorganization and<br />
bankruptcy procedure, distinction is made between the insolvency and<br />
insolvability. The insolvency (inability of payment) comes when the debtor do<br />
not have necessary liquidities for paying his real, liquid and due debts. The<br />
insolvency or debtor’s stopping of payment has to be delimitated of so that called<br />
“financial constraint”, which consists on just being lack of necessary liquidities for<br />
duties acquit. It is possible that, in short time, the debtor to cash the debts from his<br />
own debtors and to financially redress.<br />
The insolvability consists on debtor’s impossibility of respecting his<br />
obligations towards the creditors, both from liquidities’ lack and other goods<br />
among which the creditors’ debts have to be satisfied.<br />
The economic failure of a company is caused by more factors, among which<br />
the following can be presented: incompetence and managing failure (60%); the<br />
unfavorable evolution of the market (about 20%); the natural phenomenon, fire,<br />
calamities, Earth quakes (10%);other causes (10%).<br />
It can be observed that the main cause has in view the failures of managing<br />
processes and of knowing the market. Therefore, the managers have to identify in<br />
time the signals of deteriorating the financial situation of enterprise, such as:<br />
• achieving the negative net financial results;<br />
• existence of a negative working capital;<br />
• the impossibility of reimbursement the credits to their normal date of<br />
payment;<br />
1 Halpern, P. ş.a. - Finanţe manageriale, Editura Economică, Bucureşti, 1998, p. 882.<br />
207
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
• the bankruptcy of some providers or main customers for the enterprise;<br />
• the reduced impossibility or non-availability of a manager.<br />
The bankruptcy is a judicial procedure in the view of reorganizing or<br />
liquidation of a company, when reorganizing or liquidation is organized by special<br />
courts. The bankruptcy can be of two types: voluntary, when the bankrupted<br />
company presents to judicial instance a request and no order of supervising exists,<br />
and the manager of real patrimony/syndics is directly named; involuntary, when<br />
the company’s creditors presents to judicial instance a request and prove that the<br />
debtor do not respect the duties on date of payment. In this case, the instance<br />
institutes the order of supervision over the debtor and names the patrimony<br />
managers.<br />
The creditors can anticipate the incapacity of debtor for respecting the<br />
obligations to date of payments, upon the basis of bankruptcy deeds, which this<br />
committed, being the following: the false pretences transfer represents a transfer<br />
of properties towards a third party, on inadequate conditions, with intention of<br />
prejudicing the creditors; the preferential transfer represents the money or assets<br />
transfer by a insolvable debtor towards a creditor, giving to creditor a bigger part of<br />
duties unto other creditors will receive to liquidation. The preferential transfer is<br />
also called “false pretences preference”; If the debtor disappears in the view of<br />
cheating or delaying towards the creditors, then a request of bankruptcy can be<br />
submitted; admittance to a creditors’ meeting. The debtor will commit a<br />
bankruptcy act if at a meeting of creditors, he presents a declaration of assets and<br />
duties which show that he is insolvable or admits in write that is unable of paying<br />
the duties.<br />
MATERIAL AND METHOD<br />
In case a company reached to far in the view of rehabilitation, then it has to be<br />
closed. It is indicated that liquidation has to take place when the company values more<br />
dead than alive or when the possibility of achieving the profit is much more distanced.<br />
The clearance can take place both outside the Law of bankruptcy and by the procedure<br />
performed under the jurisdiction of a bankruptcy court.<br />
A) Liquidation outside the law of bankruptcy and of insolvability<br />
By this procedure, the costs as concerns the bankruptcy procedure are gained in<br />
time. Liquidation can be made on two ways: the mandate and voluntary liquidation.<br />
1. The mandate represents an informal procedure in the view of clearing the duties<br />
and assures, usually to creditors, a greater amount in comparison to liquidation<br />
by law of bankruptcy. By mandate, the title over the debtors’ assets has to be<br />
transferred to a third person, named mandatory or trustee. The mandatory<br />
has the task of liquidating the assets by private sale or public auction and then<br />
of distributing the creditors’ encashment, proportionally. The mandate does not<br />
automatically absolve the debtors from obligations. If a company does not exist<br />
anymore and gets out of business world, it will not mean that it stops all the<br />
pretences about it.<br />
The mandate presents certain advantages, meaning: more reduced time of<br />
solving and the lack of expenses and formalities, characteristic to an injustice activity.<br />
The mandatory disposes of properties with much more flexibility than a bankruptcy<br />
208
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
manager. Voluntary liquidation. In case a company reaches the bankruptcy, it can<br />
take a series of decisions. Such a possibility consists in performing a voluntary<br />
liquidation, without involving the bankruptcy process, accompanied by certain costs.<br />
By understanding the voluntary way, the management takes a deliberate decision of<br />
selling the company, either to other company, or to a concern. If the managers take<br />
decisions towards stockholders interest, the voluntary decision has to be the most<br />
advantageous for the stockholders. This fact can be possible, in measure when<br />
managers own a certain number of company’s stocks. As result, to a voluntary<br />
liquidation analysis, the percentage of liquidation is greater than the market value of<br />
company’s stocks, which would continue the activity.<br />
B) Liquidation by the law of bankruptcy and of insolvability<br />
The law of bankruptcy has three main functions 13 during liquidation, meaning:<br />
• assures the protection against the debtor’s fraud;<br />
• assures an equitable distribution of debtor’s stocks towards the creditors;<br />
• allows to insolvable debtors to be absolved of all duties and to establish<br />
new companies, whiteout the hardness of previous debts.<br />
By all these, liquidation consumes a lot of time, is expensive and has as effect<br />
the enterprise’s closing. Putting an enterprise in liquidation status supposes<br />
accomplishing the following activities : managing the bankruptcy procedures by the<br />
experts within judicial and financial field; evaluating and selling the company’s assets<br />
;establishing the priority order and of customers’ satisfaction proportion.<br />
A very sensitive problem is represented by the order in which the duties of<br />
debtors are paid, much more important as it is very possible that a part of the passive<br />
will remain unpaid and after the integral end of the patrimony and social capital.<br />
The debts payment has to be done on terms, in manners and in accordance to<br />
the measure established by plan. The payment program has to respect the order of<br />
satisfying the debts foreseen by law. The payment program foreseen by program<br />
represents a concrete application of legal priority order for satisfying the debts.<br />
The debts will be paid in the following order:<br />
• taxes, postmarks and any other expenses afferent to procedure, including those for<br />
preserving and managing of goods form debtor’s patrimony, as well as of<br />
remunerations coming form persons employees for accomplishing the procedure of<br />
judicial reorganization and o bankruptcy;<br />
• the debts representing the credits, with afferent interests and expenses, offered to<br />
bank companies after the opening of procedure, as well the debts that result from<br />
continuing the activity of debtor;<br />
• debts representing the amounts given by the debtor to third parties upon basis of<br />
certain obligations of maintenance, allocations for minors or of payment certain<br />
periodical amounts intended for assuring the existence means;<br />
• debts representing the bank credits with the expenses and interests afferent to<br />
those resulted from delivering of products, services performing or other works, as<br />
well as from rents;<br />
• debts subordinated, in preference order established by the law. The debts<br />
subordinated come from credits given to the debtor judicial person by an associate<br />
or stockholder owning at least 10% of the social capital, respectively of vote rights,<br />
within the general meeting of associates, depending on situation, by a member of<br />
economic interest group. Simultaneously, there are debts subordinated to those<br />
coming from acts with free title;<br />
• debts of members, associates and stockholders, debtor judicial persons, coming<br />
from the residual right of their quality, in accordance to legal and statuary<br />
provisions.<br />
209
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
The debts can be: debts of first degree (bank credits), named as guaranteed<br />
debts with insurance of first degree; debts of second degree (commercial credits,<br />
duties), named as guaranteed debts upon basis of the active left after paying the<br />
previous obligations.<br />
On applying the liquidation procedure, two principles are aimed: fastness of<br />
operations; liquidation of goods ii more advantageous manner, for satisfying the<br />
creditors’ debts; The last liquidation act is represented by the net asset’s distribution<br />
between the associates. Such an operation is possible only if after the payment of<br />
company’s entire passive, assets of companies left, whose value cannot be shared.<br />
The balance sheet and the censors’ report as concerns the liquidation are mentioned in<br />
Registry of Commerce and are published in Monitorul Oficial.<br />
RESULTS AND DISCUSSIONS<br />
In the view of analyzing the efficacy of own efforts, we will succinctly<br />
present some results that come from paper analysis:<br />
1. The enterprises have access to two types of financial resources: own and<br />
loan. The manner of combining of these two types of resources define the<br />
financing structure, both performing a cost.<br />
2. Establishing a target financial structure has to base upon strategic financial<br />
decisions. In the view of defining it adequately, the behavior anticipations<br />
belonging not only to capital providers have to be taken into consideration,<br />
but also of financial decisional of the enterprise, which may manifest a<br />
larger or smaller opening towards the risks related to each financing<br />
source.<br />
3. In the view of accomplishing an optimization of the financial structure of<br />
an economic entity, there have to be preliminarily certain preoccupations<br />
for improving the financing structure – especially of current financing.<br />
4. Trying to accept a financial structure generally-available for all enterprises<br />
occur to be superflue, this because the multitude of factors that perform<br />
over the financial structure modify and individualize each enterprise.<br />
CONCLUSIONS<br />
For establishing a financial decision in case of bankruptcy, the financial<br />
service proceeds on determining the most of financial information.<br />
At the beginning, by the legislation research as concerns the companies, the<br />
bankruptcy law and other judicial provisions, the methodological information is<br />
established. Upon their basis, the information as regards the financial expenses and<br />
financial incomes are determined. The information as concerns the financial<br />
expenses refers to expenditure made in the view of process managing of<br />
bankruptcy and to eventual organizations and restructuring, being thus determined<br />
by the procedure of quotation. The payment obligations refer to amounts payment<br />
towards creditors and their proportion, the payment of wages for the staff and to<br />
the level foreseen by the law of bankruptcy, the payment of taxes remained towards<br />
the central and local budget.<br />
210
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
The information as concerns the financial incomes are determine by the<br />
market value of the asset sold by public auction by the bankruptcy process<br />
managing. The financial decision as concerns the bankruptcy makes part of the<br />
documentation that attaches the company’s bankruptcy, being the last financial<br />
distribution in the name of economic agent in discussion.<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Aglietta, M., 2002 – Macroeconomie financiară, Editura Coresi SA, Bucharest.<br />
2. Halpern, P., 1998 – Finanţe manageriale, Editura Economică, Bucureşti.<br />
3. Lepage, H., Wajsman, P., 1999 – Vingt économistes face a la crise, Édition Odile Jacob,<br />
Paris.<br />
4. Onofrei, M., 2004 – Finanţele întreprinderii, Editura Economică, Bucureşti.<br />
5. Pasca, V., 2005 – Bancruta frauduloasă, Editura Lumina Lex, Bucharest.<br />
211
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
DIFICULTĂŢI ÎN REALIZAREA AGRICULTURII<br />
DURABILE ÎN ROMÂNIA<br />
Mioara BORZA 1<br />
1 Universitatea „Alexandru Ioan Cuza” Iaşi<br />
mioara@uaic.ro<br />
The notion of sustainability is already well known by majority of<br />
scientific and research institutions, in the productive units, as well as by a<br />
great part of population interested for the economic and social future of our<br />
country.<br />
The concept of sustainable development is assimilated to agricultural<br />
sector, mostly by reason that in Romania the agriculture needs of recovery<br />
urgently. In the context of existence the numerous difficulties, the adoption of<br />
the sustainability concept in agriculture is proved to be more than a<br />
necessity. Currently, the Romanian agriculture is marked by a long and<br />
difficult period of transition from the economy centralized to the market<br />
economy and, recently, to the European economy.<br />
In this context, the aim of this paper is to analyze the principals<br />
impediments in the application of the sustainability concept in agriculture,<br />
with the goal to propose the solutions to eliminate these, so that the notion of<br />
sustainable agriculture don’t be only a theoretical training, but also a<br />
practical reality in the approach future.<br />
Key words: agriculture, development, environment protection, sustainability<br />
Agricultura, ramură de bază a economie naţionale şi sector ce a reprezentat<br />
calea dezvoltării economice a ţărilor lumii, care în prezent sunt mari puteri<br />
economice internaţionale, este un domeniu cheie al cercetărilor actuale din ţara<br />
noastră şi din străinătate.<br />
Dezvoltarea durabilă - concept relativ nou – se află în atenţia a numeroşi<br />
specialişti din întreaga lume. Acest concept a fost generat de necesitatea rezolvării<br />
problemelor economice, sociale şi ambientale apărute în ultimii 30 de ani, ca o<br />
consecinţă directă a realizării progresului economic în aproape toate ţările lumii.<br />
Progresul, care a determinat evidente avantaje şi beneficii pentru majoritatea<br />
populaţiei, a determinat şi un revers cu o serie de dezavantaje reflectate - în<br />
principal - în diminuarea resurselor naturale, afectarea calităţii mediului<br />
înconjurător şi a ritmului de viaţă. În acest context, a apărut necesitatea de a găsi<br />
căi şi soluţii optime de îmbinare a ritmului progresului economic cu cel de<br />
menţinere a calităţii resurselor naturale. Acestea din urmă reprezintă baza susţinerii<br />
agriculturii şi, implicit, a asigurării calităţii vieţii. Din această perspectivă, a apărut<br />
conceptul de agricultură durabilă care se impune a fi implementat cât mai urgent în<br />
economia naţională, afectată în mare măsură de schimbări majore de orientare.<br />
212
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Dezvoltarea durabilă a agriculturii constituie o problematică vastă şi extrem<br />
de complexă, ce urmăreşte realizarea şi menţinerea unui echilibru între necesitatea<br />
conservării valorilor materiale şi morale ale spaţiului rural şi ritmul schimbărilor<br />
determinate de modernizarea acestui sector. De aceea, considerăm ca deosebit de<br />
urgentă şi utilă adoptarea variantelor de dezvoltare economică durabilă în toate<br />
sectoarele de activitate şi, în mod special, în agricultură.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Conceptul de dezvoltare durabilă a fost extins, mai ales în ultimii ani, la toate<br />
nivelurile de abordare teoretică şi practică. Între acestea se află şi sectorul agricol.<br />
Astfel, tot mai des se propagă ideea de dezvoltare durabilă a agriculturii, fiind deja<br />
consacrată noţiunea de „agricultură durabilă”, atât în studiile teoretice de specialitate,<br />
precum şi în strategiile de dezvoltare emise la nivel european, regional, naţional, local<br />
etc.<br />
Totuşi, considerăm că pentru a promova concret şi corect conceptul de<br />
„agricultură durabilă” în rândul tuturor entităţilor interesate şi implicate în această<br />
orientare, este nevoie de stabilirea unei relaţii de feed-back cu privire la condiţiile<br />
necesare pentru implementarea acestui concept în practică şi recunoaşterea existenţei<br />
sau nu a acestor condiţii la nivelul ţării noastre.<br />
Din acest punct de vedere, se constată că în România încă există serioase<br />
dificultăţi în realitatea agricolă curentă, care fac ca noţiunea de „agricultură durabilă” să<br />
aibă, deocamdată, un caracter predominat teoretic. Astfel, este vital să se înţeleagă<br />
clar ce înseamnă a derula o agricultură cu caracter durabil, care sunt scopurile pentru<br />
care se doreşte abordarea unui astfel de sistem şi care sunt avantajele pe termen scurt<br />
şi, mai ales pe termen lung, ale practicării sistemelor de agricultură durabilă.<br />
Pornind de la definiţiile consacrate ale noţiunii de dezvoltare durabilă, ideea se<br />
poate extrapola şi la sectorul agricol. Astfel, în contextul în care se constată că<br />
resursele naturale sunt tot mai limitate, cantitativ şi calitativ, este firesc să apară semne<br />
de îngrijorare privind perspectivele dezvoltării acestui sector – asigurator al nevoilor de<br />
bază ale existenţei umane. Controversat în mare măsură, cel puţin la nivel naţional, dar<br />
recunoscut ca fiind posesor de multiple valori economice, sectorul agricol românesc a<br />
suferit profunde transformări şi a fost supus la numeroase experienţe, mai ales după<br />
anii ’90.<br />
În conjunctura profundelor schimbări prin care a trecut agricultura românească<br />
se prefigurează şi atingerea stadiului de durabilitate în întreg spaţiul rural, din cel puţin<br />
două motive:<br />
- schimbările majore din ultimii 20 de ani au determinat consumuri neraţionale de<br />
resurse şi au produs dezechilibre semnificative în agricultura românească;<br />
- integrarea în Uniunea Europeană impune respectarea unor norme şi standarde<br />
pe care le considerăm ca fiind deosebit de utile în promovarea durabilităţii în<br />
agricultură.<br />
În ansamblul spaţiului rural, ritmul rapid al schimbărilor produse a determinat nu<br />
doar provocări, ci şi oportunităţi multiple. Aşadar, dezvoltarea durabilă are rolul de a<br />
contribui la îmbunătăţirea stării agriculturii româneşti, astfel încât să se poată realiza<br />
obiectivele economice, să se asigure responsabilizarea cu privire la protecţia mediului<br />
înconjurător şi să se promoveze echitatea din punct de vedere social.<br />
La nivel naţional este recunoscută, de aproape toate entităţile cointeresate,<br />
importanţa, necesitatea şi utilitatea promovării şi practicării unei agriculturi durabile, dar<br />
în acelaşi timp, este remarcată prezenţa unor probleme care fac ca implementarea<br />
213
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
conceptului de „durabilitate” şi transpunerea sistemelor de agricultură durabilă în<br />
realitatea practică să întâmpine o serie de piedici. De aceea, este firesc să se pună<br />
accent pe identificarea şi recunoaşterea condiţiilor actuale de care dispune agricultura<br />
românească pentru a stabili dacă acest sector economic este pregătit pentru a<br />
îmbrăţişa o nouă direcţie de dezvoltare: durabilitatea.<br />
Între principalele probleme cu care se confruntă agricultura ţării noastre şi care<br />
fac ca transpunerea conceptului de dezvoltare durabilă în realitatea practică să se<br />
realizeze mai anevoios, se numără:<br />
- practicarea pe o durată extinsă (circa 50 de ani) a unei agriculturi în sistem<br />
intensiv;<br />
- existenţa simultană a unor zone foarte bogate şi a altora foarte sărace la nivel<br />
naţional;<br />
- degradarea mediului înconjurător cauzată de: accelerarea progresului într-un<br />
ritm necontrolat prin extinderea neraţională a unor sectoare industriale, practicarea<br />
agriculturii în sistem intensiv, depăşirea limitelor ecologice ale industriei agroalimentare etc;<br />
- migraţia urban-rural în ritm alert şi, în ultimii ani, producerea procesului în sens<br />
invers care determină grave dezechilibre în structura populaţiei rurale, fenomen<br />
multiplicat şi de migraţia înafara graniţelor ţării;<br />
- nerecunoaşterea la adevăratele standarde ale valorilor tradiţionale şi perimarea<br />
acestora prin înlocuirea cu valori care aparţin sistemelor industriale şi tehnologiilor<br />
avansate;<br />
- lipsa din contextul cercetărilor de profil a elementelor de profunzime legate de<br />
aplicabilitatea şi performanţele agriculturii durabile;<br />
- necunoaşterea deplină a mecanismelor specifice economiei de piaţă;<br />
- productivitatea mai redusă a sistemelor caracteristice agriculturii durabile;<br />
- lipsa interesului din partea producătorilor, precum şi a gradului de instruire<br />
privind practicarea unei agriculturi durabile.<br />
Pentru analiza riguroasă a problemelor care diminuează şansele de promovare<br />
rapidă a durabilităţii în agricultură, am realizat o selecţie a punctelor tari care trebuie<br />
fructificate, respectiv a punctelor slabe care trebuie corijate, astfel încât să poată fi<br />
identificate principalele direcţii care să stimuleze practicarea unei agriculturi durabile în<br />
România.<br />
Puncte forte:<br />
• resurse materiale de calitate;<br />
• terenuri fertile şi mediu ambiant propice;<br />
• perfecţionarea continuă a specialiştilor şi lucrătorilor din agricultură,<br />
precum şi asigurarea consultanţei de specialitate;<br />
• existenţa programelor europene cu finanţare nerambursabilă;<br />
• influenţa favorabilă a organismelor europene asupra factorilor<br />
decizionali din România;<br />
• diversificarea instrumentelor de comunicare;<br />
• forţă de muncă abundentă.<br />
Puncte slabe:<br />
• lipsa resurselor materiale şi financiare;<br />
• acces redus la unele mijloace de comunicare;<br />
• lipsa implicării cercetării ştiinţifice (din motive financiare);<br />
• sistem deficitar de salarizare care duce la migraţia specialiştilor şi a<br />
forţei de muncă autohtone către alte ţări;<br />
• lipsa motivaţiei şi manifestarea dezinteresului;<br />
• costuri ridicate pentru modernizarea tehnologiilor;<br />
• mentalitate învechită.<br />
214
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Toate elementele anterior enumerate sunt reprezentări ale realităţii economicosociale<br />
din agricultura naţională. Din aceste considerente, responsabilitatea rezolvării<br />
problemelor cu care se confrunta sectorul agricol românesc, este majoră, întrucât de<br />
rezolvarea acestor dificultăţi şi de promovarea avantajelor evidente, depinde asigurarea<br />
unei agriculturi durabile în România.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Pentru a putea depăşi problemele şi situaţiile nefavorabile care încă<br />
afectează promovarea principiilor de agricultură durabilă în economia naţională,<br />
este mai mult decât necesară reconsiderarea obiectivelor de dezvoltare rurală<br />
durabilă, cu adaptarea la condiţiile specifice locale şi regionale. Dintre aceste<br />
obiective se pot enumera [1]:<br />
- sporirea competitivităţii activităţilor din spaţiul rural, cu scopul de a<br />
maximiza contribuţia la accentuarea progresului economic şi social;<br />
- crearea de oportunităţi populaţiei din mediul rural, pentru creşterea<br />
standardului de viaţă, aflat mult în urma economiei europene;<br />
- protejarea mediului înconjurător şi conservarea resurselor naturale;<br />
- menţinerea şi promovarea valorilor culturale recunoscute din aceste zone;<br />
- menţinerea populaţiei în spaţiile rurale, prin eliminarea exodului populaţiei<br />
spre centrele urbane şi ţările vestice;<br />
- diversificarea şi promovarea oportunităţilor ocupaţionale, în scopul<br />
diminuării şomajului în spaţiul rural.<br />
Realizarea practică a unei agriculturi durabile în economia românească se<br />
poate realiza prin apelarea la strategii care să permită depăşirea problemelor<br />
existente, odată cu aplicabilitatea unor mecanisme specifice de acţiune [3]:<br />
- favorizarea penetrării şi propagării comunicării şi difuzării ideilor privind<br />
mijloacele de ameliorare a agriculturii şi a vieţii întregii comunităţi rurale;<br />
- mobilizarea şi investirea capitalurilor disponibile în cadrul comunităţii<br />
rurale, orientate spre investiţii productive în agricultură şi în agroindustriale din<br />
centrele rurale;<br />
- facilitarea accesului comunităţii rurale la utilizarea creditului şi la procesele<br />
de comercializare;<br />
- mobilizarea resurselor umane ale comunităţii rurale, dotarea populaţiei cu<br />
mijloacele necesare pentru a se exprima în afacerile locale şi naţionale şi<br />
încurajarea participării sale active la dezvoltare;<br />
- planificarea şi reglementarea utilizării resurselor.<br />
Asigurarea reuşitei unei agriculturi durabile competitive pentru prezent şi<br />
pentru viitor se canalizează pe următoarele planuri de acţiune [2]:<br />
a. economic:<br />
- inserţia agriculturii în ansamblul economiei naţionale şi funcţionarea ei pe<br />
principiile economiei de piaţă concurenţială;<br />
- dezvoltarea unei agriculturi ecologice, care să producă bunuri<br />
agroalimentare curate şi care să nu se posteze nici ca agent, nici ca victimă a<br />
poluării;<br />
215
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
- dezvoltarea activităţilor agricole, care să asigure paritatea veniturilor<br />
producătorilor agricoli cu ale altor categorii socio-economice, creşterea calităţii<br />
vieţii fermierilor şi a întregii populaţii din spaţiul rural.<br />
b. social: agricultura durabilă este concepută ca garanţie pentru asigurarea<br />
condiţiilor normale de viaţă pentru comunităţile rurale, care să fie în concordanţă<br />
cu dezvoltarea economică.<br />
c. ecologic: agricultura durabilă se realizează în concordanţă cu dezvoltarea<br />
în plan economic şi social, protecţia mediului constituind elementul fundamental al<br />
dezvoltării durabile, al asigurării echilibrului între economie şi ecologie, cu<br />
menţinerea unei corelaţii optime între cantitatea, calitatea şi structura alimentelor şi<br />
conservarea calităţii mediului înconjurător.<br />
Practicarea unei agriculturi durabile în România va aduce modificări pozitive<br />
substanţiale, din următoarele considerente:<br />
- utilizarea unor tehnologii specifice care să nu ducă la afectarea calităţii<br />
solului sau care să determine apariţia dezechilibrelor ecologice;<br />
- reciclarea elementelor esenţiale vieţii, prin utilizarea unor produse<br />
secundare, rezultate din zootehnie, producţia vegetală, precum şi a unor materiale<br />
naturale;<br />
- menţinerea stării de maximă fertilitate a solului;<br />
- asigurarea coexistenţei plantelor, animalelor şi omului în agro-ecosistem;<br />
- utilizarea la maxim de eficienţă a resurselor specifice zonelor geografice.<br />
Aşadar, sunt mai mult decât evidente avantajele practicării sistemelor de<br />
agricultură durabilă la nivelul întregii ţări, în toate sectoarele agricole, deoarece<br />
doar prin astfel de acţiuni se poate menţine şi perpetua echilibrul dintre<br />
desfăşurarea activităţilor economice, realizarea progresului şi protejarea mediului<br />
ambiant.<br />
CONCLUZII<br />
Practicarea unei agriculturi cu caracter durabil este un proces complex şi<br />
anevoios, cu o evoluţie relativ înceată. Dar, cu toate dificultăţile şi obstacolele<br />
evidenţiate, este mai mult decât vital să recunoaştem faptul că practicarea, în<br />
continuare, pe scară extinsă, a unei agriculturi intensive, bazată strict pe<br />
industrializare şi chimizare, nu reprezintă soluţia dezvoltării economice<br />
sustenabile. Aşadar, agricultura durabilă se dovedeşte a fi alternativa viabilă a<br />
agriculturii intensive, întrucât are rolul esenţial de a promova sisteme şi tehnologii<br />
„prietenoase” cu mediul înconjurător, ce respectă inclusiv nevoile generaţiilor<br />
viitoare de a se dezvolta în mod armonios.<br />
În România, dezvoltarea durabilă poate fi asigurată prin mai multe variante,<br />
între care cea mai importantă pentru promovarea unei dezvoltări durabile este<br />
varianta competitivităţii, considerată optimă pentru dezvoltarea durabilă deoarece<br />
ţine cont de resursele reale de care dispune România în prezent şi de modul de<br />
utilizare a acestora într-un ritm raţional.<br />
216
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
În condiţiile actuale, de asigurare a dezvoltării durabile a economiei spaţiului<br />
rural, se constată că se susţin şi se vor susţine în continuare eforturi însemnate<br />
pentru a promova o agricultură durabilă care să se orienteze pe următoarele<br />
coordonate principale: dezvoltarea economiei rurale, asigurarea de venituri<br />
alternative şi un nivel de viaţă ridicat agricultorilor, protejarea mediului<br />
înconjurător şi asigurarea existenţei generaţiilor viitoare.<br />
Asigurarea condiţiilor de dezvoltare durabilă reprezintă o prioritate în<br />
România. În esenţă, dezvoltarea durabilă este calea de redresare a economiei<br />
româneşti, iar în acest cadru agricultura durabilă are un rol esenţial.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Alexandri, C., Davidovici, I., Gavrilescu, D., 2003 - Schimbări în structura agriculturii din<br />
perspectiva creşterii performanţei şi a integrării în UE, Institutul de Economie Agrară,<br />
Bucureşti, pag. 663-664.<br />
2. Belli, N., Dumitru, D., Popescu, M., Toderoiu, F., 1995 - Evoluţia prospectiva a agriculturii.<br />
Formarea agriculturii durabile si competitive prin forţele pieţei, CIDE, Bucureşti.<br />
3. Bold, I., Buciuman, E., Drăghici, M., 2003 - Spaţiul rural. Definire, organizare, dezvoltare,<br />
Editura Mirton, Timişoara, pag. 792.<br />
3. Davidescu, D., Davidescu, Velicica, 2002 – Secolul XX. Performanţe în agricultură,<br />
Editura Ceres, Bucureşti.<br />
4. Hera, C., 2001 – Cercetarea ştiinţifică şi agricultura durabilă, Editura Agris, Redacţia<br />
Revistelor Agricole, Bucureşti.<br />
5. Lagrange, L. (coord.), 1999 – Signes officiales de qualité et développement agricoles,<br />
INRA, Clermont-Ferrand, France.<br />
6. Moţcă, Gh., 2008 - Utilizarea resurselor biologice si tehnologice in aplicarea unor sisteme<br />
de agricultura durabila-performanta in cultura cartofului, Proiect PNCDI, Institutul de<br />
Cercetare Dezvoltare pentru Cartof si Sfecla de Zahar, Braşov.<br />
7. Otiman, P.I., 1994 – Agricultura României la cumpăna dintre mileniile II şi III. Editura<br />
Helicon, Timişoara.<br />
8. Răuţă, C., 1994 – Dimensiunea ecologică a unei agriculturi durabile şi competitive în<br />
România, în „Probleme agronomice, teorie şi aplicaţie”, vol. XIV (1-2), 13-14, 1994<br />
9. Sachs, W., ş.a. (Wuppertal Institut), 1999 - Futuro Sostenibile, Editrice Missionaria<br />
Italiana.<br />
10. Tofan, A., 2004 – Economie şi politică agrară, Editura Junimea, Iaşi.<br />
217
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
AGRICULTURA ECOLOGICĂ ÎN CONTEXTUL<br />
SCHIMBĂRILOR DE MEDIU<br />
Mioara BORZA 1<br />
1 Universitatea „Alexandru Ioan Cuza” Iaşi<br />
e-mail: mioara@uaic.ro<br />
In Romania, the ecologic agriculture represents a new area of<br />
interest, dynamically and with perspective. This is one of principal segments<br />
of sustainable development process in the rural space.<br />
The ecologic agriculture can conduce to: the increase of biologic<br />
diversity for the plants and the animals, breed the biologic activity of the soil,<br />
maintain the fertility of long-term soil, recycling of residuum from the<br />
agricultural production, obtain clean products, reduce the environmental<br />
pollution, the protection health, the creation of a friendly relations between<br />
the productive activities and the preservation of environment.<br />
Through the present work we propose to identify the next elements:<br />
the advantages and the disadvantages to practicing the ecologic agriculture,<br />
the causes of the appearance and the conditions in which is manifest the<br />
environmental changes, the perspectives to practicing the ecologic<br />
agriculture in Romania from viewpoint of economic viability, social benefits<br />
and the environmental advantages.<br />
Key words: agriculture, ecology, environment, sustainability<br />
Schimbările climatice din perioada actuală sunt deja o realitate evidentă cu<br />
care se confruntă populaţia întregii lumi. Cercetătorii şi specialiştii de profil,<br />
precum şi entităţile preocupate din domenii conexe de interes caută soluţii optime<br />
pentru a face faţă acestor schimbări, în sensul de a găsi soluţii de adaptare la<br />
acestea, respectiv soluţii de diminuare a efectelor nefavorabile produse. În acest<br />
context, se caută şi explicaţii referitoare la cauzele care au determinat aceste<br />
schimbări climatice.<br />
Agricultura este sectorul care „beneficiază” de efectele modificărilor de<br />
mediu şi care, într-o anumită măsură, a contribuit la producerea lor. Astfel, modul<br />
de organizare şi dirijare a unor procese agricole, exploatarea neraţională sau fără<br />
limite prestabilite a resurselor naturale, lipsa de coordonare logică a activităţilor pe<br />
care le implică dezvoltarea societăţii umane şi a civilizaţiei au condus, în timp, la<br />
degradarea puternică a mediului înconjurător. Aceasta se concretizează în<br />
fenomene cu efecte vizibile cum ar fi: scăderea fertilităţii solurilor, diminuarea<br />
rezistenţei plantelor, animalelor şi omului la boli şi dăunători, poluarea apei şi<br />
aerului cu substanţe nocive ce rezultă din derularea activităţilor industriale sau<br />
zootehnice, modificări climatice semnificative.<br />
Agricultura chimizată care s-a practicat timp de 50-70 de ani şi la care se<br />
propune să se renunţe în viitorul apropiat, a determinat, la nivel global, două<br />
218
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
consecinţe deosebit de grave asupra mediului: poluarea acestuia cu substanţe<br />
chimice şi alterarea ciclurilor biogeochimice naturale.<br />
În acest cadru, agricultura ecologică urmăreşte să înlăture toate neajunsurile<br />
şi să nu provoace, în continuare, pagube mediului înconjurător. De asemenea, se<br />
urmăreşte ca tehnicile agricole să se aplice în strânsă interdependenţă cu factorii de<br />
mediu.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Agricultura ecologică este o alternativă ce poate să rezolve o serie de probleme<br />
ale lumii contemporane, la care agricultura chimizată, de tip intensiv, nu a reuşit să<br />
găsească, deocamdată, soluţii convenabile. Între aceste probleme se înscriu şi cele<br />
referitoare la modificările climatice la care, deocamdată, este destul de greu să ne<br />
adaptăm.<br />
Este recunoscut faptul că agricultura ecologică reprezintă un tip de agricultură<br />
modernă, în sensul că foloseşte cele mai noi descoperiri ale ştiinţei, rodul muncii şi al<br />
cercetărilor din ultimii ani. În nici un caz, nu trebuie să privim sistemul agriculturii<br />
ecologice ca o revenire la modelul agricol rudimentar, tradiţional sau empiric. Se<br />
consideră că punerea în practică, pe scară largă, a agriculturii ecologice, contribuie la<br />
protejarea mediului înconjurător, la asigurarea securităţii alimentare şi la îmbunătăţirea<br />
calităţii vieţii.<br />
Pentru a reuşi conversia de la agricultura convenţională la agricultura ecologică,<br />
în bune condiţii şi cu efecte pozitive, este necesar să se ţină cont de faptul că<br />
agricultura ecologică se bazează pe o serie de principii specifice, cum ar fi [8]:<br />
- producerea de alimente de înaltă calitate nutritivă;<br />
- respectarea şi protejarea ecosistemelor naturale şi a diversităţii lor genetice;<br />
- promovarea şi diversificarea ciclurilor biologice în cadrul sistemelor agrare,<br />
respectând microorganismele, flora şi fauna solului;<br />
- menţinerea şi ameliorarea fertilităţii solului prin folosirea de îngrăşăminte<br />
naturale (bălegar, îngrăşăminte verzi şi compost);<br />
- utilizarea resurselor naturale şi regenerabile regionale şi menţinerea diversităţii<br />
genetice a sistemelor agrare;<br />
- asigurarea pentru animalele din crescătorii a condiţiilor optime pentru ca<br />
acestea să îşi poată exterioriza comportamentul specific;<br />
- luarea în considerare a impactului tehnicilor de cultură asupra mediului şi<br />
asupra oamenilor.<br />
Pentru producerea şi procesarea alimentelor numite ecologice, ca parte<br />
componentă a practicării agriculturii ecologice, există unele principii de bază ale<br />
acestor activităţi, principii care se rezumă la [7]:<br />
- producerea de alimente cu calităţi nutritive ridicate şi în cantităţi suficiente;<br />
- interacţiunea în mod constructiv cu ciclurile şi sistemele naturale;<br />
- încurajarea dezvoltării sistemelor de tip exploataţie agricolă, implicând toate<br />
verigile din circuitul biologic: microorganisme, sol, floră şi faună;<br />
- menţinerea şi creşterea fertilităţii solului pe termen lung;<br />
- promovarea sistemelor de exploatare raţională a resurselor de apă;<br />
- asigurarea condiţiilor de dezvoltare a animalelor, în conformitate cu prevederile<br />
legale ale producţiei ecologice;<br />
- minimizarea tuturor formelor de poluare, rezultate din tehnologiile agricole;<br />
- menţinerea biodiversităţii sistemului agricol;<br />
219
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
- obţinerea de efecte pozitive pentru actorii implicaţi în producţia ecologică, prin<br />
creşterea calităţii vieţii, inclusiv prin asigurarea securităţii mediului.<br />
Astfel, se remarcă faptul că agricultura ecologică are capacitatea de a valorifica<br />
la nivel superior o serie de metode care se foloseau empiric în agricultura tradiţională<br />
sau care nici nu erau cunoscute cu câţiva ani în urmă.<br />
Un aspect esenţial pe care se pune accent în vederea aplicării în practică a<br />
sistemului agriculturii ecologice îl reprezintă fertilizarea solului, dat fiind că majoritatea<br />
problemelor care au determinat necesitatea conversiei la acest tip de agricultură sunt<br />
consecinţe ale deteriorării solului şi afectarea calităţii acestuia. Principalele tehnologii<br />
pe care se bazează practicarea agriculturii ecologice sunt:<br />
a. fertilizarea organică;<br />
b. fertilizarea minerală;<br />
c. asolamentul;<br />
d. tehnologii specifice producţiei zootehnice.<br />
Cercetătorii şi specialiştii din ţara noastră sunt tot mai preocupaţi de stabilirea<br />
unei corelaţii optime între metodele şi tehnicile de aplicare a agriculturii ecologice şi<br />
rezultatele care se obţin, date fiind obiectivele urmărite de acest tip de agricultură, cu<br />
luarea în considerare a priorităţilor determinate de efectele produse de modificările<br />
climatice. Astfel, inundaţiile fără precedent care alternează cu perioade secetoase<br />
produc efecte cu caracter negativ asupra întregului sector agricol. Din astfel de motive<br />
este necesară apelarea la măsuri specifice şi găsirea de soluţii imediate pentru<br />
stoparea producerii, în continuare, a unor astfel de efecte sau de adaptare<br />
necostisitoare la aceste schimbări.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
În Europa, ţările cu tradiţii agricole recunoscute au fost promotoare în<br />
practicarea şi dezvoltarea sistemelor agricole durabile, între care agricultura<br />
ecologică ocupă un loc principal. Franţa, Italia, Spania, Germania, Olanda, Elveţia<br />
şi alte ţări europene au adoptat acest sistem agricol, suprafeţele care au fost<br />
convertite în agricultură ecologică ajungând la o medie de 15% din suprafeţele<br />
agricole totale. În unele zone geografice care se pretează la practicarea acestui<br />
sistem de agricultură, suprafeţele cultivate ecologic ajung şi până la 50% din<br />
suprafaţa agricolă totală (de exemplu Sicilia şi Sardinia). În prezent, agricultura<br />
ecologică din Europa cunoaşte o evoluţie anuală pozitivă de 25-30%, fiind<br />
considerată unul dintre cele mai dinamice domenii agricole. În aceste ţări, suprafaţa<br />
aferentă agriculturii ecologice a crescut în intervalul 1985-2005 de la 120.000 ha.<br />
la 3.600.000 ha., iar cifra de afaceri aferentă comercializării produselor agricole<br />
ecologice a atins cote impresionante.<br />
Odată cu evoluţia sistemului de agricultură ecologică se remarcă şi sporirea<br />
calităţii în practicarea acesteia, întrucât a fost depăşit stadiul de „amatorism”, iar în<br />
prezent activităţile specifice agriculturii ecologice reprezintă o preocupare<br />
profesională cu delimitări concrete şi reguli de conduită bine determinate.<br />
CONCLUZII<br />
Din punct de vedere al avantajelor aduse mediului înconjurător, agricultura<br />
ecologică poate determina beneficii semnificative în plan economic şi social în<br />
220
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
zonele rurale, dar şi urbane. Dezvoltarea sectorului agricol, asigurată de realizarea<br />
unei agriculturi durabile, este susţinută de ajutoare financiare sau alte măsuri<br />
stimulative care să favorizeze conversia către o agricultură ecologică şi care să<br />
stimuleze dezvoltarea sectorului în ansamblu.<br />
Agricultura ecologică trebuie privită ca parte integrantă a unui mod durabil<br />
de producţie agricolă şi, în acelaşi timp, ca o alternativă viabilă faţă de agricultura<br />
tradiţională. Ceea ce deosebeşte agricultura ecologică de alte moduri de producţie<br />
agricolă, este faptul că pune accent pe utilizarea resurselor neconvenţionale şi pe<br />
reciclare, restituind solului elementele nutritive obţinute din deşeuri. Ea respectă<br />
sistemele naturale de autoreglare în lupta contra bolilor şi dăunătorilor la plante,<br />
evită folosirea exagerată şi necontrolată a pesticidelor, erbicidelor, îngrăşămintelor<br />
sintetice, precum şi folosirea hormonilor de creştere sau a antibioticelor. În locul<br />
acestora se utilizează tehnici ce favorizează crearea şi menţinerea unor ecosisteme<br />
durabile şi care contribuie la reducerea poluării.<br />
Dezvoltarea durabilă este conceptul propus pentru concilierea producţiei<br />
agroalimentare cu conservarea resurselor neregenerabile şi cu protecţia mediului<br />
ambiant, iar pentru a realiza acest deziderat, agricultorii trebuie să ţină cont de<br />
efectele pe care le vor avea activităţile specific agricole asupra mediului, respectiv<br />
impactul ambiental al sistemelor pe care ei le aplică. Din acest motiv, agricultorii,<br />
consumatorii, dar şi politicienii au manifestat un interes deosebit pentru agricultura<br />
ecologică, ce se dovedeşte a fi o cale avantajoasă de reconciliere a omului cu<br />
natura.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Bran, F., Ioan, I., Trică, C., 2004 – Eco-economia ecosistemelor şi biodiversitatea, Editura<br />
ASE, Bucureşti.<br />
2. Fukuyama, F., 2004 – Viitorul nostru postuman. Consecinţele revoluţiei biotehnologice,<br />
Editura Humanitas, Bucureşti.<br />
3. Matei, D., 2004 – Cadrul legal al agriculturii ecologice, Seria „Agricultura ecologică – paşi<br />
spre viitor”, nr.3/2004, Editura Terra Nostra, Iaşi.<br />
4. Mănescu, B., 1994 – Strategia dezvoltării ecologice a agriculturii, în Tribuna Economică<br />
nr.1-3.<br />
5. Toncea, I., 2002 – Ghid practic de agricultură ecologică, Editura Academicpres, Cluj<br />
Napoca.<br />
6. Zecca, F. (coord.), 1998 – Aspetti tecnici, gestionali e amministrativi dell’agricoltura<br />
biologica, Ed. Universita degli Studi di Perugia (Ce.S.A.R.).<br />
7. *** Institutul de bioresurse alimentare. Actualitate, perspective, certificarea conformităţii.<br />
(http://www.fermierul.ro/modules.php?name=News&file=print&sid=19).<br />
8. *** Principiile agriculturii biologice (http://agribios.tripod.com/romana/index.html).<br />
221
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
THE EVOLUTION OF ZOOTECHNICAL PRODUCTION<br />
AT THE LEVEL OF DĂBULENI LOCALITY, DOLJ<br />
COUNTY (2004 – 2006)<br />
R.L. PÂNZARU 1 , D. M. MEDELETE 1<br />
Mariana NICOLESCU 1<br />
1<br />
University of Craiova, Agriculture Faculty<br />
e-mail: rlp1967craiova@yahoo.com<br />
The work paper present the main coordinate for zoo technical<br />
production at the level of Dăbuleni locality, Dolj County during 2004 – 2006.<br />
As elements taking in study, the writhers stops at specific aspects concerning<br />
animal effective by species and the level of total obtained production – milk,<br />
meat, eggs, and honeybee.<br />
Meat production is based on a number of 4 species in exploitation,<br />
who recorded the followed situations:<br />
For cattle, total sacrificed effective was situated between 18 heads in<br />
2006 and 21 heads in 2005, while the period average was 19 heads (+5,56 %<br />
beside 2006) similar with the one recorded at the level of 2004 year.<br />
For swine the effective sacrificed was situated on a descendant curve,<br />
decreasing from 3465 heads in 2004 to 2774 heads in case of 2006 year,<br />
while period average was 3145 heads.<br />
Key words: meat, bovine, ovine, goats<br />
If we bring on the situation recorded at goat level used for milk production,<br />
we could see a number increasing from 605 heads in 2004, to 623 heads in 2005<br />
(+2,98 %) and to 667 heads in 2006 year (+10,25 and +7,06 % beside the base of<br />
report).<br />
By analyzing the presented data for county level it could bring in discussion:<br />
- concerning the total animal effective, the locality hold beside county level<br />
0,08 % from bovines, 2,27 % from swine, 7,24 % from ovine and 2,23 %<br />
from goat number;<br />
- regarding the total production obtained, the locality is situated beside<br />
county level at a level of 0,51 % for cow milk, 0,13 % for bovine meat,<br />
2,04 % at swine meat, 2,77 % for sheep and goat meat 6,43 % eggs and<br />
2,60 % from honey bee county level.<br />
222
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
METHOD AND MATERIAL<br />
The paper was accomplished for the 2004-2006 period, by field documentation<br />
at the level of Dăbuleni Village Town Hall. The documentation included consultation of<br />
inventory book for agricultural statistical data and the selection of data as needed.<br />
Bureau phase was accomplished trough data ordering and usage – as working method<br />
– of time comparison.<br />
RESULTS AND DISCUSSIONS<br />
Referring to the number of animals used by several exploitation directions,<br />
we could establish some information like in table 1.<br />
The bovines used for milk production vary from 183 heads in 2006 to 203<br />
heads in 2005 year, while the period average was 192 heads. During the analyzed<br />
period, it’ registered an increase of the index with 7,41 % in 2005 beside 2004 and<br />
a decrease at the level of 2006 year beside both report bases (-3,17 and -9,85 %).<br />
As a result the period average is higher to the recorded levels in 2004, and in 2006<br />
– overruns with 1,59 and respective 4,92 %.<br />
For the ovine, the index average was 9908 heads (+3,31 % beside 2004 and -<br />
4,62 % beside 2006), with limits of 9591 heads recorded in 2004 and 10388 heads<br />
in 2006 year. The index evolve ascending in time, 2005 and 2006 years recording<br />
an increase with 1,61 and 6,60 % beside the previous terms of dynamical series.<br />
If we refer to the situation existing in goat case used for milk production, we<br />
could see that the effective is increasing from 605 heads in 2004, to 623 heads in<br />
2005 (+2,98 %) and to 667 heads in 2006 year (+10,25 şi +7,06 % beside the bases<br />
of report). In this conditions, period average was 632 heads, average which<br />
decrease the level of 2004 year with 4,46 %, but is inferior to the 2006 one with<br />
5,25 %.<br />
Meat production is based on a number of 4 species at the level of which was<br />
recorded the next situations:<br />
- For bovine the slaughtered effective was between 18 heads in 2006 and 21<br />
heads 2005 year, while period average was 19 heads (+5,56 % beside 2006) equal<br />
to the one meet in 2004 year. The index evolved irregular in time, recording an<br />
increase in 2005 (+10,53 %) and a decrease in 2006 year (-5,26 and -14,29 %); -<br />
At the level of swine, the slaughtered number was situated on an descending curve<br />
from 3465 heads in 2004 to 2774 heads in 2006 year case, while the period average<br />
was 3145 heads. The time descending evolution is accentuated by the sub unitary<br />
values of the index in dynamics (92,21 % in 2005, 80,06 and 86,82 % in 2006,<br />
90,76 % for period average), an exception is recorded at the level of mobile base<br />
index for period average – 113,37 %;<br />
- In ovine case, the effectives meant for slaughter evolved ascending in time<br />
from 5176 heads in 2004 to 5420 heads in 2006 year, while the period average<br />
223
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
No. Specification Effective<br />
Heads Ibf Ibm<br />
Animal effective by exploiting directions Dăbuleni – Dolj County, 2004–2006<br />
Year<br />
Average<br />
2004 2005 2006 2004-2006<br />
Dynamics Dynamics Dynamics Dynamics<br />
Effective<br />
Heads Ibf Ibm<br />
Effective<br />
Heads Ibf Ibm<br />
Table 1<br />
Effective<br />
Heads Ibf Ibm<br />
1 Milk<br />
1.1 bovins 189 100 100 203 107,41 107,41 183 96,83 90,15 192 101,59 104,92<br />
1.2 sheeps 9591 100 100 9745 101,61 101,61 10388 108,31 106,60 9908 103,31 95,38<br />
1.3 goats 605 100 100 623 102,98 102,98 667 110,25 107,06 632 104,46 94,75<br />
2.1 bovins 19 100 100 21 110,53 110,53 18 94,74 85,71 19 100,0 105,56<br />
2.2 pigs 3465 100 100 3195 92,21 92,21 2774 80,06 86,82 3145 90,76 113,37<br />
2.3 sheeps 5176 100 100 5386 104,06 104,06 5420 104,71 100,63 5327 102,92 98,28<br />
2.4 goats 453 100 100 500 110,38 110,38 534 117,88 106,80 496 109,49 92,88<br />
3<br />
laying eggs<br />
birds<br />
77819 100 100 80693 103,69 103,69 75761 97,35 93,89 78091 100,35 103,07<br />
224
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
was 5327 heads. The index have record successive increasing each year with 4,06<br />
% in 2005 and with 0,63 % 2006 year (the medium overrun only the first<br />
comparison term - +2,92 % - and is inferior to the second one with 1,72 %);<br />
- Sacrificed goats have record an average of 496 heads (+9,49 % beside<br />
2004 and -7,12 % beside 2006). Variations limits foe the index was 453 heads in<br />
2004 year and 534 heads in year 2006, and the annual increasing recorded was in<br />
2005 and 2006 of 10,38 and respective 6,80 %.<br />
The number of laying eggs birds was situated between 75761 heads in 2006<br />
and 80693 heads in 2005, and the period average was 78091 heads (+0,35 % beside<br />
2004 and +3,07 % beside 2006). The index evolved irregular in time , recording<br />
increases in 2005 with 3,69 % beside 2004 and decreases in 2006 with 2,65 and<br />
respective 6,11 % beside 2004 and 2005.<br />
The data referring to milk, meat, eggs and honey production, are presented in<br />
table 2.<br />
At bovine, the milk production was situated between 6625 hl in 2006 and<br />
7288 hl in year 2005, period average being 6850,3 hl. Comparatively with 2004<br />
year – 6638 hl – in 2005 was recorded an increase with 9,79 %, followed by<br />
decreasing in 2006 year beside both report bases with 0,20 and respective 9,10 %.<br />
In this conditions the period average outruns the levels recorded in 2004 and 2006<br />
with 3,20 and respective 3,40 %.<br />
Sheep milk was obtained in variable quantities from 3357 hl in year 2004 to<br />
4363 hl in 2006 year, while the period average was 3872,7 hl. The index evolve<br />
ascending in time, the recorded outruns being 16,12 % in 2005, 29,97 and 19,93 %<br />
in 2006 year and 15,36 % for period average.<br />
For goats the average of the index was 1959,3 hl (+4,49 % beside 2004 and<br />
-4,0 % beside 2006), while the variation limits was 1875 hl in 2004 and of 2041 hl<br />
in year 2006. The ascending evolution tendency of the index is mark out by the<br />
outruns of reporting bases recording in years 2005 and 2006 (1,04 – 2005, 1,08 and<br />
1,04 times – 2006).<br />
Figure 1 shown the time evolution of milk production for goats and sheep.<br />
5000<br />
4500<br />
4000<br />
3500<br />
3357<br />
3898<br />
4363<br />
3872.7<br />
3000<br />
2500<br />
2000<br />
1500<br />
1000<br />
500<br />
0<br />
1875 1962 2041 1959.3<br />
2004 2005 2006 Average<br />
Ovine<br />
Goats<br />
Figure 1 Total production – goats and sheep milk (hl)<br />
225
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
No Specification U.M. Effective<br />
Total production obtained in zoo technical sector Dăbuleni – Dolj County, 2004–2006<br />
Year<br />
2004 2005 2006<br />
Dynamics Dynamics<br />
Effective<br />
Ibf Ibm<br />
Ibf Ibm<br />
Effective<br />
Average<br />
2004-2006<br />
Dynamics Dynamics<br />
Effective<br />
Ibf Ibm<br />
Table 2<br />
Ibf Ibm<br />
1 Milk<br />
1.1 bovins hl 6638 100 100 7288 109,79 109,79 6625 99,80 90,90 6850,3 103,20 103,40<br />
1.2 sheeps hl 3357 100 100 3898 116,12 116,12 4363 129,97 119,93 3872,7 115,36 88,76<br />
1.3 goats hl 1875 100 100 1962 104,64 104,64 2041 108,85 104,03 1959,3 104,49 96,00<br />
2.1 bovins T 7,12 100 100 7,18 100,84 100,84 6,93 97,33 96,52 7,08 99,44 102,16<br />
2.2 pigs T 398 100 100 342 85,93 85,93 302 75,88 88,30 347,3 87,26 115,0<br />
2.3 sheeps T 88 100 100 123 139,77 139,77 141 160,23 114,63 117,3 133,29 83,19<br />
2.4 goats T 9,1 100 100 9,0 98,90 98,90 12,8 140,66 142,22 10,3 113,19 80,47<br />
3<br />
laying eggs<br />
birds<br />
th.<br />
pcs.<br />
15175 100 100 16874 110,60 110,60<br />
15152 99,85 90,28 15703,7 103,48 103,64<br />
4 Honey bee T 10,5 100 100 12,4 118,09 118,09 15,3 145,71 123,39 12,7 120,95 83,01<br />
226
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Total production of bovine meat was irregular in time by increasing from<br />
7,12 t in 2004, to 7,18 t in 2005 (+0,84 %), followed by a decrease in 2006 to a<br />
level of 6,93 t (-2,67 and -3,48 %). In this conditions the average was 7,08 t, level<br />
which is inferior with 0,56 % beside 2004, but superior to the 2006 year one with<br />
2,16 %.<br />
Swine have a total production of meat between 302 t in 2006 and 398 t in<br />
year 2004, so the period average reach a level of 347,3 t (-12,74 % beside 2004 and<br />
+15,0 % beside 2006). The index evolved descending in time, the successive<br />
decreasing – comparing with the previous terms of the dynamical series – being of<br />
14,07 % in 2005 and of 11,70 % in year 2006.<br />
Ovine meat was obtained in different quantities as folow: 88 t in year 2004,<br />
123 t in year 2005 (+39,77 %), 141 t in year 2006 (outruns with 1,60 and respective<br />
1,14 times of the reporting bases). In this conditions period average was 117,3 t,<br />
which represent an overrun with 1,33 times of the level recorded in year 2004 and a<br />
decrease with 16,81 % beside the year 2006.<br />
Figure 2 shown the situation of total production of ovine and swine meat.<br />
450<br />
400<br />
350<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
398<br />
342<br />
347,3<br />
302<br />
141<br />
123<br />
117,3<br />
88<br />
2004 2005 2006 Average<br />
Swine<br />
Ovine<br />
Figure 2 Meat production – swine, ovine (t)<br />
Through existing characteristics at the level of analyzed locality, the goat<br />
have a total production of meat situated between 9 t in year 2005 and 12,8 t in year<br />
2006, period average being 10,3 t (+13,19 % beside 2004 and -19,53 % beside<br />
2006). The index evolved irregular in time, decreasing with 1,10 % in 2005 beside<br />
2004 (9,1 t), followed by a substantial increase in 2006 – the overruns of reporting<br />
bases being 1,40 and respective 1,42 times.<br />
In figure 3 is presented the total production for bovine and goats meat.<br />
Total production of eggs was record a medium of 15703,7 th. pcs. (+3,48<br />
and +3,64 % beside the reference terms), with limits of 15175 th.pcs. in year 2004<br />
and of 16784 th. pcs. 2005 year. The index evolved irregular in time, it’s evolution<br />
being an increasing one from 2004 to 2005 (+10,60 %) an a decreasing one from<br />
2005 to 2006 (-9,72 %).<br />
If we consider the total production of honey obtained, we see an ascending<br />
evolution during the analyzed period, from 10,5 t in year 2004, to 12,4 t in 2005<br />
227
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
(+18,09 %) and to 15,3 t in 2006 year case (+45,71 and respective +23,39 %).<br />
Inthis conditions the period average was situated to a level of 12,7 t, level superior<br />
to the 2004 year one with 20,95 %, but inferior to the 2006 year one with 16,99 %.<br />
14<br />
12,8<br />
12<br />
10<br />
9,1 9<br />
10,3<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
7,12 7,18 6,93 7,08<br />
2004 2005 2006 Average<br />
Bovine<br />
Goats<br />
Figure 3 Meat production – bovine goats (t)<br />
CONCLUSIONS<br />
Analyzing the effectives by exploitation directions, we could see a<br />
correlation (especially in case of milk production) between the total effective and<br />
the mules one, the things are convenient for ovine and goats and less convenient in<br />
bovines case. Concerning the meat production the increase of slaughtered effective<br />
is traced for bovines and swine (especially for the second species), but with<br />
regarding of the new standards rated for the acceding to the European Union;<br />
Concerning the total production obtained we could see that those – under the<br />
evolution aspect – follow the general way of evolution in time of the slaughtered<br />
effectives by different directions;<br />
Analyzing the data present in the county, appear the next situations:<br />
Concerning the animal effective , this locality hold beside the county levels<br />
0,08 % from bovine effectives, 2,27 % from the effective of swine, 7,24 % from<br />
the effective of ovine and 2,23 % from goats;<br />
If we take a look to the total obtained productions, the locality hold weights<br />
in the county level of 0,51 % to cow milk, 0,13 % to bovine meat, 2,04 % to swine<br />
meat, 2,77 % for sheep and goat meat, 6,43 % from the eggs county production and<br />
2,60 % in honey production.<br />
It is taking in consideration for the analyzed village the necessity of zoo<br />
technical production sector by resize the total effectives being exploited for all<br />
species – with one exception, the horses. In this context appears the necessity of<br />
frame to the share of production requested by every farmer or individual infield.<br />
The refreshing of zoo technical sector must bee realized in conditions of producer<br />
associations, in conditions of implement of some taking capacity for prime material<br />
which could came to an increase of the economical efficiency for zoo technical<br />
production. In the same time it could taking in consideration the operations of<br />
market prospecting for the revaluate of products.<br />
228
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Barbu, C., Pânzaru, R. L., 2000 – Agrarian Economy, Hyperion Publisher, Craiova;<br />
2. Constantin, M. and colab., 2007 – Marketing, USAMV Bucureşti;<br />
3. Pânzaru, R.L., Medelete, D. M.,2005 – Agrarian Economy Aplicaţii, Universitaria<br />
Publisher, Craiova;<br />
4. Ştefan G., Toma A.D., Pânzaru R. L.,2006 – Economy and Agroalimentaires politics, Alfa<br />
Publisher, Iaşi;<br />
5. X X X, 2001 – Economical index guide,2001 - Teora Publisher Bucharest;<br />
6. X X X – www.dolj.insse.ro<br />
229
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
STUDY CONCERNING THE AGRICULTURAL<br />
EXPLOITATION SIZE IN GORJ COUNTY<br />
D.M. MEDELETE 1 , R.L. PÂNZARU 1 ,<br />
Mariana NICOLESCU 1<br />
1<br />
University of Craiova<br />
e-mail): rlp1967craiova@yahoo.com<br />
Gorj County could be considered as representative for territorial<br />
administrative unit in South – West developing area of Romania. As a result<br />
is relevant to present the problems concerning agricultural exploitations size<br />
from Gorj County. The paper approaching matters related to the structure of<br />
total exploitations number classified by size and medium surface – according<br />
to 2006 agricultural census.<br />
If we take a look at medium agricultural surface used in different ways<br />
of exploitation, this appear as a very different one, from 1,37 ha in shared<br />
land case to 241,53 ha fro the granted land.<br />
Related with the regional situation, Gorj County present positive<br />
situation as far as the rented and free used units goes (an outrun of reference<br />
base of 5,34 and respective 1,07 times), while for the rest is recorded a<br />
negative situation – medium surface decreasing from 20,0 % for the land in<br />
property, to 57,76 % for other ways of land use.<br />
Key words: exploitation, size, way of use<br />
Regarding the existing situation at the Gorj County level, distinguish the<br />
predominance of private property, followed by shared property, by those used with<br />
free title and on leasing. The exploitations which hold the land other than those<br />
nominated or in long leasing are few – 39 and respective 5 units. The exploitations<br />
framed in 1-5 ha size class are prevalent, followed by the units with surface under 1<br />
ha, while the smallest weight is meet on units who hold a surface bigger than 100<br />
ha.<br />
MATERIAL AND METHOD<br />
The paper was accomplished, by field documentation at the level of Dolj<br />
Statistical Institute. The documentation included consultation of inventory book for<br />
agricultural statistical data and the selection of data as needed. Bureau phase was<br />
accomplished trough data ordering and usage – as working method – of time<br />
comparison.<br />
230
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
RESULTS AND DISCUSSIONS<br />
In the next table (table 1) is presented the structure of total agricultural<br />
exploitation number by size, at the level of Gorj County.<br />
a. The land used by owner is characterized by a total number of 103711<br />
exploitations, from which 50,37 % is framed in 1-5 ha size class, 44,26 % was<br />
smaller than 1 ha, 4,05 % had the size between 5 and 10 ha, 1,18 % had the size<br />
between 10 la 50 ha, 0,09 % between 50 and 100 ha, and 0,05 % overruns 100 ha<br />
(reported to it’s number, the things were different: 52239, 45904, 4202, 1216, 97<br />
and respective 53 units).<br />
b. In granted land case, Gorj County is characterized by a total number of 5<br />
economical agenţ, from which 2 have been framed to 10-50 and respective 50-100<br />
ha size class, and only one have more than 100 ha (40,0, 40,0 and respective<br />
20,0%).<br />
c. If we take a look at the rented land exploitations, we find a total number of<br />
416 units, from which the highest weight is detained by exploitations who have a<br />
surface between 1 and 5 ha – 48,80 % respective 203 units. For the rest of the size<br />
classes was recorded weights of 15,63 % (10-50 ha), 13,94 % (50-100 ha), 12,02 %<br />
(5-10 ha), 8,17 % (under 1 ha) and 1,44 % (over 100 ha) – effective values of 65,<br />
58, 50, 34 and respective 6 exploitations.<br />
d. Total exploitation numbers who work the in share – recorded in Gorj<br />
County – was 1611 units, distributed by size class was: 910 units at 1-5 ha size<br />
class – 56,49 %, 585 units smaller than 1 ha – 36,31 %, 73 units in 10-50 ha size<br />
class – 4,54 %, 41 units with size between 5 and 10 ha – 2,54 %, 2 units with total<br />
surface from 50 to 100 ha – 0,12 %.<br />
e. In case of free land use, was recorded a total exploitations number of<br />
1046, from which 78,48 % was framed in 1-5 ha size class, 14,82 % was smaller<br />
than 1 ha, 6,50 % it had the surface between 5 and 10 ha and 0,29 % varied as size<br />
between 10 and 50 ha (821, 155, 68 and respective 3 units).<br />
f. Concerning the unit number which use the land in other ways than those<br />
previous presented, we notice the fact that at the Gorj County level was 39<br />
exploitations, from which one was included in 5-10 ha size class, one in over 100<br />
ha class, 4 was framed between 10 and 50 ha, 16 had the surface between 1 and 5<br />
ha and 17 was smaller than 1 ha (2,56, 2,56, 10,26, 41,04 and respective 43,58 %).<br />
231
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
NO.<br />
WAY OF<br />
LAND USE<br />
Gorj County The structure of total exploitation number by size class by land hold way<br />
nr.<br />
SIZE CLASS<br />
< 1 HA 1 -5 HA 5 -10 HA 10 -50 HA 50 -100 HA > 100 HA<br />
% from<br />
total<br />
nr.<br />
% from<br />
total<br />
nr.<br />
% from<br />
total<br />
nr.<br />
% from<br />
total<br />
nr.<br />
% from<br />
total<br />
nr.<br />
% from<br />
total<br />
nr.<br />
TOTAL<br />
1 In propriety 45904 44,26 52239 50,37 4202 4,05 1216 1,18 97 0,09 53 0,05 103711 100<br />
2 In lease - - - - - - 2 40,0 2 40,0 1 20,0 5 100<br />
3 Rented 34 8,17 203 48,80 50 12,02 65 15,63 58 13,94 6 1,44 416 100<br />
4 Take in part 585 36,31 910 56,49 41 2,54 73 4,54 2 0,12 - - 1611 100<br />
5 Free use 155 14,82 821 78,48 68 6,50 3 0,29 - - - - 1046 100<br />
6<br />
Other ways<br />
of use<br />
17 43,58 16 41,04 1 2,56 4 10,26 - - 1 2,56 39 100<br />
Table 1<br />
% from<br />
total<br />
232
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
The following table (table 2) present the agricultural surface of exploitations<br />
by size classes for Gorj County.<br />
a. The surface of land worked by the owner was 215506,94 ha, from which<br />
50,69 % was worked through units with surfaces from 1 to 5 ha – 109235,78 ha,<br />
18,28 % was worked by units bigger than 100 ha – 39397,88 ha, 12,44 % by<br />
exploitations with variable surfaces from 5 to 10 ha – 26816,50 ha, 8,81 % by<br />
exploitations smaller than 1 ha – 18983,33 ha, 8,47 % by units with size between<br />
10 and 50 ha – 18245,75 ha, 1,31 % through exploitations with surface between 50<br />
and 100 ha – 2827,88 ha.<br />
b. For units exploited in long lease, at county level was recorded a total<br />
surface of 1207,69 ha, from which the biggest part was included in units above 100<br />
ha (89,47 % - 1080,57 ha), followed by exploitations with surface between 50 and<br />
100 ha (5,95 % and 71,80 ha), while the exploitations with size from 10 to 50 ha<br />
was situated on last place (4,58 % - 55,32 ha).<br />
c. Land surfaces worked in lease was 8190,70 ha, surfaces retrievable at the<br />
level of all size classes of agricultural exploitations as followed: 11,72 ha in units<br />
smaller than 1 ha – 0,14 %, 223,21 ha for exploitations with size between 1 and 5<br />
ha – 2,72 %, 369,12 ha for exploitations from 5 to 10 ha - 4,51 %, 964,28 ha in<br />
case of units with surface between 10 and 50 ha – 11,78 %, 3060,88 ha at units<br />
bigger than 100 ha – 37,37 % and 3561,49 ha for the exploitations with surfaces<br />
between 50 and 100 ha – 43,48 %.<br />
d. If we refer to the land surface worked in part, this was 2203 ha, inside of<br />
whom was registered weights of 4,60 % for units from 50 to 100 ha – 101,39 ha,<br />
5,32 % for exploitations from 5 to 10 ha – 116,92 ha, 8,47 % in case of<br />
exploitations smaller than 1 ha – 186,64 ha, 31,12 % for exploitations with surface<br />
between 10 and 50 ha – 685,68 ha and 50,49 % in case of units with surface<br />
between 1 and 5 ha – 1112,37 ha.<br />
e. Land surfaces with free use for Gorj County recorded a total of 2207,5 ha,<br />
from which 16,77 ha was framed from 10 to 50 ha – 0,76 %, 57,43 ha was recorded<br />
at the level of exploitations smaller than 1 ha – 57,43 ha, 439,17 ha was framed in<br />
5-10 ha size class – 19,89 %, and the rest of 1694,13 ha is retrievable at the level of<br />
exploitations with size between 1 and 5 ha – 76,75 %.<br />
f. For other way of using the land was registered a total of 145,66 ha, with<br />
the following weights: 4,39 % for class 5-10 ha – 6,40 ha, 8,50 % for exploitations<br />
smaller than 1 ha – 12,38 ha, 8,86 % at the level of units framed from 1 to 5 ha –<br />
12,91 ha, 19,89 % for exploitations between 10 and 50 ha – 28,98 ha and 58,35 %<br />
at the level of exploitations bigger than de 100 ha – 85 ha.<br />
233
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
NO.<br />
WAY OF<br />
LAND USE<br />
Ha.<br />
Gorj County Agricultural exploitaions surface by size, by holding land way<br />
SIZE CLASS<br />
< 1 HA 1 -5 HA 5 -10 HA 10 -50 HA 50 -100 HA > 100 HA<br />
% from<br />
total<br />
Ha.<br />
% from<br />
total<br />
Ha.<br />
% from<br />
total<br />
1 In propriety 18983,33 8,81 109235,78 50,69 26816,50 12,44 18245,75 8,47 2827,88 1,31 39397,88 18,28 215506,94 100<br />
2 In lease - - - - - - 55,32 4,58 71,80 5,95 1080,57 89,47 1207,69 100<br />
3 Rented 11,72 0,14 223,21 2,72 369,12 4,51 964,28 11,78 3561,49 43,48 3060,88 37,37 8190,70 100<br />
4 Take in part 186,64 8,47 1112,37 50,49 116,92 5,32 685,68 31,12 101,39 4,60 - - 2203,0 100<br />
5 Free use 57,43 2,60 1694,13 76,75 439,17 19,89 16,77 0,76 - - - - 2207,5 100<br />
6<br />
Other ways<br />
of use<br />
Ha.<br />
% from<br />
total<br />
Ha.<br />
% from<br />
total<br />
Ha.<br />
% from<br />
total<br />
Table 2<br />
TOTAL<br />
12,38 8,50 12,91 8,86 6,40 4,39 28,98 19,89 - - 85,0 58,35 145,66 100<br />
Ha.<br />
%<br />
from<br />
total<br />
234
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
In table 3 is presented the average surface used by agricultural exploitations<br />
type, ordered by size classes.<br />
Table 3<br />
Gorj County Medium surface used (ha) of agricultural exploitations by size classes<br />
SIZE CLASS<br />
WAY OF<br />
No.<br />
LAND USE < 1 HA 1-5 HA 5-10<br />
AVERAGE<br />
10-50 50-100<br />
> 100 HA<br />
HA HA HA<br />
1 In propriety 0,41 2,09 6,38 15,0 29,15 743,36 2,08<br />
2 In lease - - - 27,66 35,90 1080,57 241,53<br />
3 Rented 0,34 1,10 7,38 14,83 61,41 510,15 19,69<br />
4 Take in part 0,32 1,22 2,85 9,39 50,70 - 1,37<br />
5 Free use 0,37 2,06 6,45 5,59 - - 2,11<br />
6<br />
Other ways<br />
of use<br />
0,72 0,81 6,40 7,25 - 85,0 3,73<br />
For exploitations smaller than 1 ha, it could see the fact that the biggest<br />
surface used appear at the level of other ways of land use – 0,72 ha, while the rest<br />
of it have values smaller than half a hectare – 0,41 ha at the owner, 0,37 ha at free<br />
use of land, 0,34 ha long rented one and 0,32 ha land tacked in part.<br />
At size class 1-5 ha medium used surfaces – on exploitations – vary from<br />
0,81 ha for other ways of land use to 2,09 ha at the level of the owners (values<br />
close to that – 2,06 ha being used for free).<br />
The exploitations with size between 5 and 10 ha is characterized by used<br />
surfaces from 2,85 ha in case of land worked in part to 7,38 ha at the level of<br />
landholder. If for this size class there are no long lease units, we may say that in<br />
rest, owner, other ways, free use, the situation is pretty acceptable, medium surface<br />
being 6,38, 6,40 and 6,45 ha.<br />
Concerning the situations existed at the level of 10-50 ha size class, it could<br />
see the unlikely situation for free use of land, other ways of land use and the land<br />
taking in part (5,59, 7,25 and 9,39 ha), and the convenience situation at the level of<br />
land holders, owners and concessionaire – 14,83, 15,0 and respective 27,66 %.<br />
Units which are framed – as surface – between 50 and 100 ha are<br />
characterized by medium used surfaces of 29,15 ha in case of owners, 35,90 ha in<br />
concessionaire case, 50,70 ha in the land taking in part case and 61,41 ha at the<br />
level of land holders.<br />
The last size class of agricultural exploitations (over 100 ha), distinguish the<br />
orientation to big and bigger exploitations – 510,15 ha for land holders, 743,36 ha<br />
for owners and 1080,57 ha for concessionaires. The exception is represented by the<br />
land used in other ways, in this case the medium surface used was 85 ha.<br />
At the Gorj County level, medium surface used by way of use is<br />
characterized by smaller levels in case of the land worked in part, for owners, for<br />
free use land, for other ways of use and even in land hold case (1,37, 2,08, 2,11,<br />
235
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
3,73 and respective 19,69 ha), while for the concessionaires the surface used is<br />
241,53 ha.<br />
CONCLUSIONS<br />
Beside the situation existing at regional level, Gorj County hold 17,90 %<br />
from exploitations worked by owners, 13,18 % from the land holder ones, 12,70 %<br />
from those tacked in part, 11,08 % from those used free;<br />
The surface of agricultural exploitations from Gorj County placed on the<br />
first position the owners – 215506,94 ha, followed by the land holders – 8190,70<br />
ha, the free users – 2207,5 ha, and concessionaires – 1207,69 ha;<br />
If we refer to the medium surface used by different types of agricultural<br />
exploitations, it’s recorded a variable one from 1,37 ha in case of land used in part<br />
to 241,53 ha in case of long leased land;<br />
In comparison with the regional situation, Gorj County present positive<br />
situations regarding the size of long leased units and of free used units (outruns of<br />
the reference base with 5,34 and respective 1,07 times), while for the rest are<br />
recorded negative aspects– decreasing of medium surfaces used from 20,0 % in<br />
case of own lands to 57,76 % for the land used in other ways.<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Barbu, C., Pânzaru, R. L., 2000 - Agrarian Economy, Hyperion Publisher, Craiova.<br />
2. Constantin, M. and colab.,2007 - Marketing, USAMV Bucureşti.<br />
3. Pânzaru, R.L., Medelete, D. M., 2005 - Agrarian Economy Aplicaţii, Universitaria<br />
Publisher, Craiova.<br />
4. Ştefan, G., Toma, A.D., Pânzaru, R. L., 2006 - Economy and Agroalimentaires politics,<br />
Alfa Publisher, Iaşi.<br />
5. X X X – Economical index guide,2001 - Teora Publisher Bucharest.<br />
6. X X X – www.dolj.insse.ro<br />
236
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
ASPECTE PRIVIND STRATEGIILE DE DEZVOLTARE<br />
LOCALĂ<br />
Constantin IATCO 1 , Gabriela IGNAT 1 ,<br />
Doina COJOC 1<br />
1<br />
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină<br />
Veterinară Iaşi, Facultatea de Agricultură<br />
igabi@univagro-iasi.ro<br />
In view of Romania’s integration into the European Union structures,<br />
it is necessary to establish a coherent development strategy so that all the<br />
administrative territorial units both the more and the less developed are able<br />
to receive substantial funding so that the investment effort in the field should<br />
achieve the projected efficiency and match that of other EU local<br />
communities.<br />
Local development strategies consist of at least seven features that<br />
local managers with duties in the field should be familiar with: vision for the<br />
future, creativity, flexibility, action, creation for action, focus on change,<br />
focus on sustainable returns. The local development strategy is both a<br />
planning process and a product that promotes partnership among the various<br />
local stakeholders: 1. local government; 2. local community; 3. private<br />
sector; 4. representatives of the civil society. The aim of this partnership is to<br />
enable a common analysis of issues related to development, future<br />
vision/future projections, resource mobilization, the preparation of<br />
development strategies and projects, as well as their implementation,<br />
monitoring and evaluation. Any local strategy includes an preliminary phase<br />
which consists of the assessment and analysis of the key indicators in the<br />
community where the development strategy is implemented.<br />
Key words: GAL, public private partnership, LEADER<br />
Începând din ianuarie 2007, România este stat membru al Uniunii Europene<br />
şi face primii paşi pe structura UE. Restructurarea, modernizarea şi dezvoltarea<br />
sectoarelor agricol, alimentar şi forestier din România, în vederea creşterii<br />
competitivităţii lor, în noul mediu de schimb, constituie o mare provocare, drept<br />
pentru care are prioritate maximă în strategia de dezvoltare durabilă a României.<br />
Totodată, în vederea contribuţiei la realizarea prioritatilor Comunităţii, în<br />
special, a obiectivelor şi domeniilor de acţiune durabile din Strategiile Göteborg şi<br />
Lisabona, pentru crearea de locuri de muncă, aceasta dezvoltare economică trebuie<br />
să fie echilibrată şi integrată ţinând cont de aspectele sociale şi de mediu din spaţiul<br />
rural românesc.<br />
237
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Implicarea actorilor locali în dezvoltarea propriilor zone, va contribui la realizarea<br />
unei dezvoltări dinamice sprijinită de o strategie de dezvoltare locală elaborată şi<br />
implementată local şi administrată de reprezentanţi ai comunităţii care vor reprezenta<br />
interlocutorii populaţiei din teritoriile respective în vederea îmbunătăţirii continue a<br />
strategiei şi a acţiunilor ce vor fi implementate.<br />
Unităţile administrativ teritoriale (oraşe, comune şi sate) au devenit elemente<br />
esenţiale ale procesului de dezvoltare economico-sociala, iar ariile lor de influentă<br />
constituie repere in ansamblul dezvoltării la nivel naţional. Acest proces trebuie să<br />
răspundă necesităţilor specifice ale cetăţenilor care trebuie să aibă garanţia progresului<br />
şi a prosperităţii, pe care o oferă doar participarea la elaborarea proiectelor care îi<br />
privesc.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Având in vedere integrarea României în structurile Uniunii Europene, este<br />
necesar să se stabilească o strategie coerentă de dezvoltare astfel ca toate unităţile<br />
administrativ teritoriale dezvoltate şi mai puţin dezvoltate să primească finanţări<br />
consistente pentru ca efortul investiţional in domeniu să îsi atingă eficienţa scontată<br />
şi să se alinieze celorlalte comunităţi din Uniunea Europeană.<br />
Implementarea proiectelor cu impact la nivelul micro-regiunii se desfăşoară<br />
cu dificultate datorită lipsei practicii de lucru in parteneriat, lipsei resurselor umane<br />
calificate. Consiliul Judetean şi celelalte autorităţi responsabile se implică activ in<br />
animarea activităţilor in microregiune şi dezvoltarea capacităţii instituţionale. Incă<br />
de la primele iniţiative, Consiliul Judetean a sprijinit toate acţiunile menite a<br />
promova abordarea bottom-up si a devenit un promotor al parteneriatului public<br />
privat din micro-regiune.<br />
Abordarea bottom-up are in vedere faptul că implementarea proiectelor cu<br />
impact la nivelul micro-regiunii se desfăşoară cu dificultate datorită lipsei practicii<br />
de lucru in parteneriat, lipsei resurselor umane calificate . Fondarea Grupurilor de<br />
acţiune locală a fost incă de la inceput sprijinită de autorităţile judeţene şi locale.<br />
Parteneriatul regional pentru procesul de dezvoltare rurala in judetul Iasi va<br />
putea fi compus din : comitetul de initiativa (6-9 persoane), unitatea de<br />
management a parteneriatului public privat, precum şi parteneriatul public privat.<br />
In urma consultării actorilor locali s-au identificat următoarele viziuni:<br />
- infrastructura turistica adecvata;- zona turistică dezvoltată;- servicii<br />
turistice de calitate;- zona turistică importantă pe harta Romaniei;- creare de locuri<br />
de muncă;<br />
- zootehnie ecologică şi convenţională;- meşteşuguri şi artizanat;-<br />
valorificare plante medicinale, fructe de pădure şi ciuperci;- dezvoltare durabilă a<br />
pădurilor;- protecţia naturii şi peisajului. Ca obiective sectoriale se pot enumera<br />
urmatoarele : Dezvoltarea turismului şi agro-turismului in micro-regiune;<br />
Promovarea moştenirii culturale a micro-regiunii; Valorificarea durabilă a<br />
potenţialului natural prin tehnologii agricole prietenoase mediului, Imbunătăţirea<br />
238
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
pregătirii profesionale; Incurajarea investiţiilor private pentru crearea de locuri de<br />
muncă cu specific tradiţional.<br />
Sectorul privat in micro-regiunile judeţului Iaşi , este reprezentat in mare<br />
parte de proprietarii de facilităţi turistice şi agenţii economici.<br />
Punctul de plecare pentru Strategia de Dezvoltare Locala il constituie<br />
punctele forte şi slabe al micro-regiunii - baza de lucru. Integrarea socială se<br />
construieşte pe baza experienţei acumulate in regiune in utilizarea in comun a<br />
resurselor de dezvoltare .<br />
Grupul de Acţiune locală va acţiona in postura de catalizator pentru<br />
atingerea obiectivului general – creşterea calităţii vieţii. Problemele cheie găsite<br />
sunt: Pregătire profesională de slaba calitate; Declinul activităţilor agricole;<br />
Nefolosirea adecvată a potenţialului turistic; Pierderea produselor traditionale,<br />
moştenire culturala; Migraţia tinerilor spre zonele urbane; Servicii sociale de<br />
proastă calitate.<br />
Structurile organizatorice au in vedere constituirea unui birou de<br />
management regional.<br />
Acesta va prelua şi managementul GAL-urilor şi va fi sprijinit de către<br />
Consiliul Judeţean, administraţia locală din micro-regiuni şi sectorul privat. In<br />
cadrul diferitelor programe de pregatire profesională au fost implicaţi in special<br />
agenţiile de dezvoltare. Acestea beneficiază de expertiză in utilizarea diferitelor<br />
tipuri de finanţare, identificarea de proiecte , etc.<br />
Finanţarea este cheia succesului in implementarea de proiecte. Se vor<br />
considera două aspecte principale :- finanţare din fonduri structurale ale UE , caz in<br />
care trebuie avute in vedere condiţiile de eligibilitate şi co-finantarea şi - atragerea<br />
surselor de finanţare private – sector privat- pentru finanţarea activităţilor<br />
generatoare de profit – in special a proiectelor pe turism.<br />
Monitorizarea cuprinde un sistem de colectare şi raportare de informaţii in<br />
ceea ce priveşte desfăşurarea proiectelor cu scopul imbunătatirii eficientei si de a<br />
reorienta acţiunile in cazul in care acestea nu conduc la rezultatele estimate.<br />
Monitorizarea va evalua aspecte aflate in plina desfăşurare : activităţi,<br />
rezultate partiale, buget, performanţa echipei, riscurile identificate iniţial.<br />
Este necesar un grafic al desfăşurării proiectelor. Acesta va fi realizat odata<br />
cu cererea de finanţare a fiecarui proiect in parte. Comunicarea intentiilor de<br />
dezvoltare este o alta condiţie pentru implementarea strategiei. O comunicare<br />
eficientă asigură succesul implementării proiectelor şi asigură sprijinul comunităţii.<br />
Comunicarea va avea in vedere categoriile de actori implicate:- populaţie din<br />
micro-regiunile judetului Iasi;- administraţie locală şi judeţeană;- reprezentanţi ai<br />
sectorului privat din micro-regiune;- investitori potenţiali, turisti,;- administratia<br />
centrala, parteneri din alte ţări, organisme internaţionale.<br />
Grupul de acţăune locala va fi format din minim 50 % actori privaţi şi restul<br />
administraţie locală. Datorită implicării active in activităţile economice din microregiune<br />
se urmareşte şi o implicare mai activă a femeilor, tinerilor şi copiilor in<br />
micro-regiune. Se urmăreste atingerea unui procent de 30% femei in GAL uri.<br />
239
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Pentru asigurarea de durată a dezvoltării şi existenţei sociale în regiune cele<br />
3 componente: ecologie, economie şi securitate socială vor trebui văzute ca o<br />
unitate necesară. După cum s-a formulat în Agenda 21, modelul dezvoltării<br />
durabile este un concept care leagă îmbunătăţirea condiţiilor de viată economice şi<br />
sociale ale oamenilor de garantarea pe termen lung a bazelor vieţii.<br />
Programele şi proiectele implementate in micro-regini vor respecta cadrul<br />
creat de planul judeţean pentru mediu care este intocmit in conformitate cu<br />
strategia naţională de mediu.<br />
Punerea in valoare a pajiştelor de inaltă valoare, a solurilor, peisajelor a<br />
florei şi faunei, colectarea controlată a plantelor medicinale – in acest sens microregiunile<br />
beneficiază de avantajul existentei unor studii aprofundate in ceea ce<br />
priveşte flora şi fauna pe baza căorea se pot construi proiecte ce vizează<br />
valorificarea florei şi faunei.<br />
CONCLUZII<br />
In urma studiului se disting cateva arii de intervenţie:Turism şi agroturism :<br />
Scoala de ghizi, destinaţie turistică, trasee turistice intre monumentele naturii,<br />
centru de informare turistică, ghid turistic al micro-regiunilor; Revigorarea<br />
ocupaţiei tradiţionale – zootehnia: ameliorarea raselor autohtone; centru de<br />
sacrificare, dezvoltarea targurilor locale; Promovarea produselor tradiţionale:<br />
identificarea produselor tradiţionale, inregistrare produse tradiţionale şi promovare<br />
prin broşuri şi pliante, promovarea folosirii produselor tradiţionale in pensiunile<br />
agro-turistice, şcoala pentru gospodine; Promovarea moştenirii culturale:<br />
campanie de informare – cultura moldovenilor; muzeul portului popular<br />
moldovenesc, promovarea mestesugurilor; Imbunătăţirea pregătirii profesionale:<br />
şcoala de meserii tradiţionale, cursuri pentru servicii in turism, gastronomie in<br />
judetul Iasi; Cultura civică: Schimburi de experientă intre tinerii din diferite<br />
comune, Şcoala pentru dezvoltare – Cum arată viitorul nostru in micro-regiune?<br />
Tinerii şi mediul inconjurator, Ecologie şi dezvoltare durabilă.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1.Popescu, A., 2002 - Dezvoltare ruralǎ, Editura Universitarǎ, Bucureşti.<br />
2. Zahiu, L., 1999 - Management agricol, Editura Economicǎ, Bucureşti.<br />
3. Zahiu, L. şi colab., 2006 – Agricultura Uniunii Europene sub impactul politicii agricole<br />
comune, Editura Ceres.<br />
240
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
ASPECTE PRIVIND CONCEPTUL <br />
Z. BULIGA 1 , Gabriela IGNAT 1<br />
1<br />
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină<br />
Veterinară Iaşi zah@univagro-iasi.ro<br />
Just in time represents a series of administrative quantitative and<br />
qualitative techniques, as well as an important solution of strategic and<br />
operational management. This concept can also represent a philosophy,<br />
because the management focuses its efforts on the simplification of the<br />
activity and the elimination of the losses, where it is possible in the company.<br />
The concept just in time is based on the following principles:the whole<br />
ensemble of activities which does not give value to a certain product or<br />
service will be eliminated; the achievement and the mentioning of some<br />
raised quality levels in all the stages of the company’s activities; the<br />
improvement of the activities’ performance and the maximum employment of<br />
the information for the management.<br />
The JIT objective is to produce, not only relying on the anticipations,<br />
but also depending on the real market demand. Any exception to this rule<br />
can’t entail but waste, the emergence of the stocks and unsatisfied demands.<br />
The production on order only involves as well the interdiction of producing<br />
without order. In the JIT operation environment, two main rules must be<br />
respected:the first involves the elimination of what is not represented by the<br />
rise of the added value of the products;the second rule: we must not believe<br />
that the cost reduction can be achieved relying only on reckonings. Actually,<br />
the progress, the processes quality is obtained even on the field, in the<br />
confrontation with the production reality and in cooperation with those who<br />
permanently live it.<br />
Keywords: flows maximization, Takt Time, Pull System, Flow Production<br />
Mediul de afaceri din Romania, aflat într-o permanenţă schimbare, impune o<br />
adaptare la cerintele pietei. Globalizarea pietelor inseamnă creşterea concurenţei pe<br />
pieţele interne, fiecare firma din Romania trebuie să conştientizeze, mai devreme<br />
sau mai tărziu, că soluţia supravieţuirii pe piaţă este efortul continuu pentru a creşte<br />
competitivitatea.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Just in Time sau „exact la momentul potrivit” este o filozofie organizaţională ce<br />
se fundamentează pe ideea că activitatea de producţie trebuie calculată şi proiectată<br />
cu mare precizie astfel incat stocurile sa fie reduse la minim. Succesul unei abordări de<br />
tip Just in Time este insă condiţionat nu numai de matematica unei eficienţe stricte a<br />
procesului de productie, de mijloace de producţie uşor adaptabile unei cereri diverse,<br />
arta in echilibrul cerere-oferta dar mai ales de un parteneriat permanent cu furnizorii<br />
mai ales pentru materia prima de stricta necesitate.<br />
241
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Conceptul Just in time inseamnă reducerea stocurilor şi a pierderilor sau<br />
maximizarea fluxurilor de utilizare a resurselor pentru realizarea produselor finite.<br />
Reprezintă scopul cel mai provocator şi mai complex al filosofiilor Kaizen, fiind<br />
rezultatul a trei principii enuntate prin: "Takt Time", "Pull System" şi " Flow<br />
Production".<br />
Takt Time sau timpul necesar pentru a produce o ieşire in procesele de<br />
productie,se stabileşte in funcţie de rata de cumpărare a produsului respectiv.<br />
Astfel, in funcţie de aceasta, se pot face ajustări ale proceselor de producţie, astfel<br />
incat acestea să se regleze cu cererea clienţilor. Dacă cererea este mai mare decat<br />
posibilitătile de producţie, se vor introduce ajustări in sensul micşorării timpului<br />
necesar producerii unui produs, şi invers, dacă cererea este mai mică, atunci rata de<br />
producţie trebuie să crească iar resursele alocate procesului de productie să scadă in<br />
mod similar.<br />
Pull System presupune adoptarea unui flux al resurselor intr-un proces de<br />
producţie care să permită inlocuirea doar a acelor resurse care au fost epuizate in<br />
procesul de producţie.<br />
Flow Production se referă la o structură a activităţilor de producţie prin care<br />
se urmăreşte introducerea produsului in stadii succesive cat mai continue din punct<br />
de vedere al producţiei şi presupune evoluţia produsului de la o etapă la alta, astfel<br />
incat in fiecare stadiu nu se face decat ceea ce este necesar pentru a trece la<br />
următorul.<br />
Obiectivul JIT este de a produce, nu numai pe baza previziunilor, ci şi în<br />
funcţie de cererea realmente manifestată de către piaţă. Orice abatere de la această<br />
regulă nu poate antrena decât fenomenul de risipă, formarea de stocuri şi cereri<br />
nesatisfacute. Producerea doar la comanda implică, de asemenea, interzicerea de a<br />
produce fără comandă. În momentul în care dintr-un motiv sau altul, cererea se<br />
reduce, preocupările utile nu vor lipsi.<br />
În mediul de producţie push-through, mediu tradiţional, produsele sunt<br />
fabricate pe termen lung, înainte de primirea comenzilor de la clienţi. Se spune că<br />
producţia este împinsă de piaţa în mediul de producţie push-through, pe când, în<br />
mediul de producţie pull-through este trasă de piaţă.<br />
Producţia push-through considerată în trecut eficientă din punct de vedere al<br />
costurilor nu este compatibilă cu mediul de producţie JIT. În organizaţiile<br />
tradiţionale, se practică loturi mari în vederea asigurării calităţii produselor. De<br />
fapt, este vorba de a produce masiv cu scopul de a amortiza costul timpului şi al<br />
pierderilor.<br />
Succesul înregistrat de sistemul JIT în ultimii ani a infirmat opinia potrivit<br />
căreia managerii considerau că este mai eficient din punctul de vedere al costurilor<br />
sa producă stocuri de volum mare decât loturi mici, care determină creşterea<br />
numărului de reglări ale utilajelor.<br />
Cu ocazia „transportului”, informaţia necesară gestiunii unui sistem de<br />
producţie, are tendinţa de a se degrada cu timpul. Într-un mediu de operare JIT, se<br />
urmăreşte reducerea „ocolurilor” de producţie, considerate ca prea lungi, cât şi<br />
242
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
transporturile frecvente de informaţii. Corectitudinea informaţiei trece prin patru<br />
reguli de bază. De fapt, pentru a evita risipa de informaţii, trebuie luate mai multe<br />
tipuri de măsuri:<br />
- Evitarea transportării informaţiei în afara locurilor unde aceasta este utilă<br />
pentru acţiune. Fluxul informaţional trebuie să coincida cu fluxul fizic al<br />
produselor;<br />
- Realizarea distincţiei între informaţiile permanente sau semi-permanente<br />
care pot circula; informaţiile conjuncturale (fabricarea unei anumite cantităţi pentru<br />
un anumit produs) care nu au motive să circule, ele rămân afişate în cadrul celulei<br />
de lucru până când suferă o modificare, în acord cu postul de lucru;<br />
- Transformarea informaţiilor fugitive şi conjuncturale, proprii<br />
întreprinderilor clasice în informaţii permanente;<br />
- Grija gestionării informaţiei ne conduce la notiunea de „goodkeeping”.<br />
Acest principiu este citat des în fruntea recomandărilor pentru a reuşi o<br />
conversiune la JIT.<br />
În mediul de operare tradiţional, combinarea principiilor de izolare în raport<br />
cu mediul şi cu omogenitatea conduce la formarea de sectoare omogene. Aceste<br />
sectoare sunt secţiile de producţie şi secţiile de servicii. Totuşi, aceste separări sunt<br />
periculoase şi trebuie pus în funcţiune un limbaj comun, cel al contabilităţii. În<br />
mediul de operare JIT este necesar să fie respectate două reguli principale:<br />
- prima constă în eliminarea a tot ceea ce nu este de natură creşterii valorii<br />
adăugate a produselor;<br />
- a doua regulă: nu trebuie sa ne imaginam că reducerea costurilor poate să<br />
se realizeze bazându-se doar pe calcule. De fapt, progresul, calitatea proceselor se<br />
obţine chiar pe teren, în confruntarea cu realităţile producţiei şi în colaborare cu cei<br />
care le trăiesc în permanenţă.<br />
Metoda Kanban este parte integrantă a JIT-ului şi a primit o atenţie<br />
remarcabilă în literatura americană. Ea se bazează pe o constatare simplă: „oamenii<br />
care lucrează în uzine au întotdeauna tendinţa de a realiza un surplus de producţie”.<br />
Kanban urmăreşte să evite această tendinţă realizând produsul cerut în momentul<br />
cerut şi în canitatea cerută.<br />
Sistemul Kanban este conceput pentru a produce numai componente<br />
necesare unui proces de alimentare la cerere şi pull-process. Aceasta se traduce<br />
prin faptul că un post din amonte nu trebuie să producă decât ceea ce i-a fost cerut<br />
de către postul din aval care la rândul său nu trebuie să producă decât ceea ce i-a<br />
fost cerut de către propriul său post din aval. Kanban-ul este un sistem de<br />
informare care face ca nevoile din aval să urce repede spre amonte. El suprapune<br />
de fapt un flux fizic cu un flux invers de informare.<br />
Acesta este, în esenţă, un sistem de informare, care controlează producţia<br />
prin intermediul unor carduri Kanban, este inima sistemului JIT. Un sistem Kanban<br />
utilizează trei tipuri de carduri: kanban de retragere, de producţie şi de vânzare. În<br />
timp ce primele două tipuri de carduri controlează mişcările în cadrul procesului de<br />
fabricaţie, cel de-al treilea tip urmăreşte circulaţia subansamblelor şi materialelor<br />
pe intervalul producţie - furnizor.<br />
243
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
CONCLUZII<br />
Marele neajuns al abordarii Just in Time il constituie faptul că in situaţiile de<br />
excepţie in care apare o cerere mare pe piata la un moment dat de timp, acest tip de<br />
organizaţii nu o pot satisface.<br />
Totuşi chiar dacă procesele de producţie sunt inalt flexibilizate astfel incat să<br />
facă faţă variaţiilor de cerere, nu este necesar ca şi oamenii să aibă dezvoltată<br />
această calitate de a fi flexibili şi inovativi, cum este cerută in mod obligatoriu în<br />
managementul calităţii totale.<br />
Just in time rămăne o abordare extrem de actuală în managementul modern,<br />
însă trebuie ţinut cont de faptul că această metodă creează şi se bazează pe o<br />
puternică cultură organizaţională.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Ballou, R. H., 1992 - Business Logistics Management, Prentice-Hall International,<br />
Inc.,Englewood Cliffs, New Jersey.<br />
2. Johnson, J.C., Wood, D.F., 1993 - Contemporary Logistics, 5th edition, Macmillan<br />
Publishing Company, New York.<br />
3. Kotler, Ph., 1997 – Marketing Management.Analysis, Planning, Implementation and<br />
Control, Prentice Hall International Inc.<br />
4. www.isixsigma.com.<br />
244
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
ASIGURAREA CALITĂŢII RAPOARTELOR DE AUDIT<br />
C. IAŢCO 1 , Doina COJOC 1<br />
Gabriela IGNAT 1<br />
1<br />
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină<br />
Veterinară Iaşi<br />
igabi@univagro-iasi.ro<br />
Performance is an action undertaken with the aim of reaching a<br />
favourable balance between the proposed objectives and the means used,<br />
based on the minimum and maximum principles, interpreted differently, i. e.<br />
acheving maximum output using minimum input. In performance auditing the<br />
collection of audit evidence and their documentation must be conducted<br />
systematically. The INTOSAI International Auditing Standards stipulate that<br />
competent, relevant and reasonable evidence should be obtained in order to<br />
support the auditor’s judgment and conclusion regarding the organization,<br />
program, activity or function under audit. The adoption of performance<br />
elements can reduce the risk of disagreement between the auditors and the<br />
audited entity and effectively contributes to faster reporting and taking<br />
advantage of the audit findings. One can indeed state that performance audit<br />
has become a key analysis criterion, unavoidable in decision-making.<br />
Key words: International Standards audit, performance, economy, efficiency,<br />
efficacy<br />
Auditul performanţei, conform standardelor internaţionale de audit<br />
INTOSAI, definesc conceptul ca fiind un audit al economicităţii, eficienţei şi<br />
eficacităţii cu care entitatea auditată işi utilizează resursele pentru indeplinirea<br />
responsabilităţilor sale.<br />
Aceste standarde stipulează că auditul performanţei presupune examinarea<br />
economicităţii, eficienţei si eficacitaţii.<br />
Domeniile cele mai frecvent abordate in auditul performantei sunt<br />
următoarele: examinarea performantei folosirii mijloacelor (care se realizează prin<br />
examinarea achiziţiei mijloacelor fixe, lucrărilor pentru realizarea sau intreţinerea<br />
unor construcţii, cheltuielilor cu personalul precum şi organizării entităţilor<br />
publice), precum şi examinarea nivelului de indeplinire a scopurilor pentru a evalua<br />
gradul de indeplinire a obiectivelor, programelor şi activităţilor finanţate din<br />
fondurile publice.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Fiecare misiune de audit trebuie să se finalizeze cu un raport de audit in<br />
cuprinsul căruia se vor regăsi constatările, concluziile şi recomandările auditului.<br />
Rapoartele auditului performanţei reprezintă principala modalitate pin care se<br />
transmit Parlamentului concluziile şi recomandările in legătura cu posibilităţile de<br />
245
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
imbunătaţire a performanţei programelor şi activităţilor guvernamentale care implică<br />
utilizarea de fonduri publice.<br />
Raportul de audit este util şi entităţilor auditate, deoarece prin mesajele cheie<br />
adresate poate proiecta o viziune privind imbunătăţirea in viitor a performanţei.<br />
In acest context este important ca informatiile, concluziile si recomandarile cuprinse in<br />
raport sa fie cat mai clare si mai bine documentate.<br />
In procesul de elaborare a raportului auditorii intocmesc intr-o prima etapa un<br />
proiect al acestuia.<br />
La intocmirea proiectului raportului de audit trebuie sa lucreze o echipa formata<br />
din auditorii implicati in colectarea probelor<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Raportul de audit reprezinta un document in care sunt evidentiate atat<br />
motivatia cat si modul in care auditorii intentioneaza sa realizeze studiul<br />
preliminar. In practica, raportul este structurat pe urmatoarele capitole: scopul,<br />
costurile studiului si estimarea perioadei de realizare a acestuia; analiza contextului<br />
in care se desfasoara activitatile entitatii propuse pentru a fi auditate cadrul de<br />
reglementari, analiza prezentei riscului in indeplinirea indicatorilor de performanţă,<br />
formularea obiectivelor auditului, prezentarea intrebărilor la care va răspunde<br />
studiul; criteriile auditului, analiza posibilităţilor de obţinere a probelor de audit,<br />
alegerea metodelor de obţinere şi analiză a probelor de audit; resursele necesare şi<br />
punctul de vedere al entităţii.<br />
Execuţia presupune elaborarea unui plan de audit şi realizarea activităţilor de<br />
colectare, sintetizare, analizare şi interpretare a probelor de audit.Structurile<br />
implicate in audierea performantei vor intocmi un plan de audit care va cuprinde<br />
atat procedurile ce vor fi utilizate pentru obtinerea probelor de audit cat si<br />
modalitatile , respectiv metodele si tehnicile de sintetizare, analizare şi interpretare<br />
a acestora.<br />
In planul de audit sunt prevăzute şi resursele pe care auditorii le au la<br />
dispoziţie, precum şi calendarul derulării celor mai importante activităţ de audit, de<br />
a căror indeplinire depinde finalizarea activităţii la termenul planificat. In auditul<br />
performanţei activitatea de colectare a probelor de audit precum şi documentarea<br />
acestora trebuie realizată in mod sistematic.<br />
Standardele internationale de audit stipulează ca, pentru a sprijini<br />
raţionamentul auditorilor, in stabilirea unor concluzii privind entitatea, programul<br />
activitatea sau acţiunea supusă auditului, trebuie obţinute probe de audit , precum şi<br />
documentarea acestora trebuie realizată in mod sistematic.<br />
In practica auditarii performanţei, cele mai utilizate tehnici şi metode de<br />
colectare a probelor de audit sunt: examinarea documentelor, rezumatele,<br />
eşantionarea, grupurile de dezbatere, chestionarul, interviul, observarea directa.<br />
Rapoartele de audit trebuie să conţină o introducere şi recomandările<br />
referitoare la acţiunile ce trebuiesc intreprinse.<br />
Potrivit standardului de audit nr.700 „Raportul de audit”, trebuie să conţină<br />
în scris o exprimare clară a opiniei asupra situaţiilor financiare ca un tot unitar,<br />
paragraful introductiv şi cel privind intinderea şi natura lucrărilor de audit;<br />
246
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
paragraful de opinii; data raportului; adresa; semnătura auditorului, titlul raportului:<br />
(din punct de vedere al dimensiunilor auditul, se deosebesc: raportul de audit şi<br />
certificarea globala a bilantului contabil; raportul de audit şi certificarea limitata a<br />
bilantului contabil.)<br />
Acesta se intocmeşte în situaţiile în care contractarea lucrării s-a făcut cu<br />
intărziere şi ca urmare auditorul nu a avut posibilitatea să parcurgă toate etapele<br />
auditului.Rapoartele de audit speciale se referă doar la unele posturi din bilant, la<br />
unele operatiuni sau situaîii cerute de beneficiari. Paragraful introductiv constă in:<br />
identificarea conturilor anuale şi a perioadei pentru care au fost intocmite;<br />
identificarea relaţiei pe baza căreia s-a făcut auditarea(mandat pentru auditorii<br />
interni; contract pentru auditorii externi; precizarea răspunderii intreprinderii de a<br />
intocmi conturile anuale, auditorul avand sarcina de a exprima o opinie asupra<br />
documentelor anuale de sinteza.; precizarea naturii şi intinderii lucrării, a<br />
Standardelor Internationale de Audit (IFAC) şi Normelor de Audit Interne sau<br />
Internationale, respectiv a normelor legale pe baza carora s-au desfăşurat aceste<br />
lucrări; descrierea lucrărilor efectuate de către auditor pe etape ale angajamentului.<br />
De asemenea, se descriu principiile şi metodele contabile folosite de intreprindere.<br />
Paragraful pentru opinii: raportul trebuie să prezinte clar opinia auditorului asupra<br />
reflectării în conturile anuale a imaginii fidele, clare şi complete asupra<br />
patrimoniului, rezultatelor şi situatiei financiare şi asupra respectarii normelor<br />
legale. Adresa auditorului, data intocmirii raportului, semnătura şi parafa<br />
auditorului. Tipurile de opinii exprimate de auditori: pentru asigurarea unei corecte<br />
informari a organelor care verifica bilantul contabil, este necesar ca în raportul de<br />
audit şi certificare a bilanţului să se facă referiri şi la evenimente posterioare<br />
inchiderii exerciţiului.<br />
Auditorul trebuie să aleagă intre următoarele modalităţi de exprimare a<br />
opiniilor:<br />
- Opinia fără rezerve este exprimată atunci cand auditorul a obţinut o<br />
certitudine rezonabilă asupra faptului că toate datele semnificative incluse în<br />
posturile de bilanţ au fost culese şi sistematizate după o metoda acceptabilă şi<br />
permanentă, conform normelor legale. Dacă auditorul a făcut unele observaţii sau<br />
recomandări care sunt folositoare celor ce vor utiliza raportul, acestea se inscriu<br />
intr-un paragraf separat sau intr-o anexă la raport, precizandu-se faptul că acestea<br />
nu reprezintă o rezervă.<br />
- Opinia cu rezerve este formulată atunci cand auditul nu poate conduce la<br />
exprimarea unei opinii fără rezerve, dar limitele existente în intinderea misiunii şi<br />
neconcordanţele cu conducerea intreprinderii nu impun o opinie nefavorabilă.<br />
Auditorul poate constata abateri sau neregularităti, cum ar fi:<br />
Provizioane insuficiente; Supraevaluarea sau subevaluarea unor posturi de<br />
bilant; Nerespectarea independenţei exerciţiului şi al prudentei; Aprecierea eronată<br />
a riscurilor etc.<br />
Incertitudinile asupra estimărilor contabile se datorează lipsei de informaţii<br />
asupra cuantificărilor din conturile anuale, asupra riscurilor şi deprecierilor, asupra<br />
perspectivelor de continuare a activităţii. Auditorii sunt aceia care decid cum să<br />
247
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
folosească in raport graficele şi diagramele. Graficele şi diagramele sunt utilizate,<br />
in principal, pentru a reliefa şi clarifica mesajele importante. Graficul devine<br />
suficient de clar dacă intr-o propoziţie scurtă se exprimă mesajul acestuia.<br />
Pentru furnizarea informaţiilor suficiente şi pentru a nu se pierde esenţialul,<br />
raportul trebuie redactat intr-o formă explicită şi sintetică folosind cuvinte<br />
specifice, consacrate , incluse in fraze scurte care să cuprindă o singură idee<br />
principală .<br />
Raportul, in principal are rolul de a comunica şi nu de a impresiona.<br />
Conţinutul raportului de audit va fi discutat cu entitatea auditată la o dată convenită<br />
de comun acord cu aceasta. La discutarea raportului, auditorii trebuie să fie atenţi<br />
pentru a se evita diferenţele de opinie. In cazul in care unele diferenţe de opinii nu<br />
pot fi rezolvate, motivaţiile care au stat la baza nesolutionarii lor, vor fi explicate<br />
cu claritate in raport.<br />
Raportul de audit poate fi evaluat şi de către o echipă de experţi in legătură<br />
cu modul de redactare, relevanţa sintezelor, graficelor şi diagramelor, claritatea<br />
exprimării contextului, oportunitatea intrebărilor şi criteriilor, precum şi eficienţa şi<br />
eficacitatea metodelor de investigare folosite. Activitatea de control a asigurării<br />
calităţii presupune ca după obţinerea punctelor de vedere ale entităţii şi ale<br />
experţilor, echipa care a realizat auditul trebuie să se reunească şi să revadă studiul.<br />
Cu aceasta ocazie, echipa va aprecia dacă studiul a fost util Parlamentului şi dacă<br />
presa a manifestat interes in legătura cu acesta.<br />
CONCLUZII<br />
Ca urmare a acestei analize, echipa va evidenţia atât aspectele pozitive cât şi<br />
neajunsurile realizării procesului de audit . Este de menţionat că experienţa bună<br />
obţinută poate fi impărtaşită şi celorlalţi auditori in cadrul unor<br />
seminarii.Caracterul constructiv al analizei presupune ca neajunsurile identificate<br />
să constituie baza pentru determinarea necesităţilor de instruire şi luării unor<br />
măsuri de prevenire.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1.Boullescu, M., 2002 –Auditul Performantei, Ed. Tribuna economica, Bucuresti.<br />
2. Iatco, C., 2007- Modernizarea controlului financiar, Ed. Tipografia Moldova.<br />
3. * * *, 2005 - Manualul auditului performantei, Bucuresti.<br />
248
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
THEORETICAL AND PRACTICAL ASPECTS<br />
REFERRING TO THE APPLICATION OF IAS 41 –<br />
AGRICULTURE<br />
Camelia MIHALCIUC 1 , M. SOCOLIUC 1<br />
1 University „Ştefan cel Mare” from Suceava,<br />
Suceava<br />
e-mail- marians@seap.usv.ro<br />
The agriculture international standard does not apply to issues<br />
regarding agricultural crop lands and intangible agricultural assets, aspects<br />
that are included in the IAS 16 (or IAS 40), respectively IFRS. The integrated<br />
companies apply the IAS 41 Standard first, when operating with agricultural<br />
activities as basic activity, and with industrial activities as secondary<br />
activity. This particular standard describes the accounting procedures<br />
referring to biological assets and agricultural harvest produce; the<br />
accounting treatment and the governmental subsidies are all described in the<br />
IAS 41 Standard. Financial analysis and interpretation IAS 41, as with any<br />
value standard, users should pay particular attention to the disclosure of key<br />
assumptions used to determine fair value and the consistency of those<br />
assumptions from year to year. At the annual accounts or at the beginning of<br />
the year, the biological assets must be evaluated at their fair value minus<br />
point-of-sale expenses. Although, if on the initial estimation, the fair value<br />
cannot be estimated realistically, the biological asset must be estimated at its<br />
costs, minus collected amortization and any depreciation collected loss. Once<br />
the fair value becomes realistic, the asset must be estimated at its fair value,<br />
minus the point-of-sale costs. If there is an active market for a certain asset<br />
or agricultural produce, the quote on that market is actually an appropriate<br />
basis for estimating the assets’ fair value. If there is no such market, the<br />
following criteria are used for the fair value estimation: - the most recent<br />
market transaction price; - market prices of similar assets; - sector<br />
standards.<br />
Key words: IAS 41, accouting tratament,biological assets, agricultural<br />
produce<br />
The agriculture is the science, art or practice that refers to the production of<br />
goods through the growing of plants, animals and other life forms. The term<br />
“agriculture” is the English adaptation of Latin “ager” – “a field” and “cultura” –<br />
“cultivation”, meaning the mechanical and chemical processing of soil for plant<br />
growing.<br />
The IAS 41 refers only to the grants that are given for biological assets<br />
evaluated at fair value, minus estimated costs at the sale point. The biological<br />
assets grants, as they are registered with historical analyzed costs, are treated<br />
according with IAS 20.<br />
249
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
MATERIAL AND METHOD<br />
The agriculture includes:<br />
• Subsidence economy – where the cultivator produces enough food for him and<br />
his family<br />
• Obtaining agricultural produce by land cultivating or animal breeding for<br />
commercial purposes and obtaining revenues (mostly in developed<br />
countries, and now in many other countries)<br />
The agriculture is one of the oldest human activities, and is very important for the<br />
global economy through the generated resources. This economy branch is active with<br />
60% of the world’s population, but in some countries it goes up to 70%.<br />
Aria of application: the IAS 41 Standard will be applied for the accountancy of<br />
the following elements of agricultural activity:<br />
- biological assets<br />
- agricultural produce at the harvesting point<br />
- governmental subsidies<br />
This standard is not applicable for the lands associated with agricultural activities<br />
(IAS 38 standard – intangible assets).<br />
The IAS 41 – does not treat the processing of the products obtained after the<br />
harvest, such as transforming the plums into palinca, transforming the corn into wheat,<br />
transforming the animal skin into processed skin. These processes are described<br />
according to IAS 2 – Inventories. The term “biological asset” included in the IAS 41 is<br />
referring to a living animal or plant.<br />
RESULTS AND DISCUSSION<br />
The agricultural activity is about management – control of the biological<br />
transformation of a biological asset, for the purpose of selling it in its exact state,<br />
obtaining other additional biological assets. For example, marine fishing is not an<br />
agricultural activity, because the entity does not manage the process of fish<br />
transformation. An agricultural produce is a harvested produce, formed out of the<br />
entity’s biological assets. The harvest is the detachment of produce from a<br />
biological asset, or the cessation of biological assets’ life processes.<br />
An active market includes the following features:<br />
- The traded elements are homogeneous;<br />
- At any moment, interested sellers or buyers can be found on the market;<br />
- The prices are available to the public.<br />
Although UFRS/IAS 20 “Accounting for government grants and disclosure<br />
of government assistance” has special stipulations for the treatment of<br />
governmental grants, the IASB was bound to create special stipulations for the<br />
accounting of such grants. IAS 40 brings the differences between unconditional<br />
and conditional governmental grants.<br />
Granting unconditioned subsides has no connection with any restrictive<br />
clause. The grants are conditioned when their granting depends on achieving at<br />
least one condition; for example, when the government asks that the agricultural<br />
crop lands to be harvested 3 years, or otherwise the grant must be reimbursed.<br />
The unconditional governmental grants are recognized as revenues when the<br />
company’s grant becomes a credit. The conditioned grants, such as those given for<br />
250
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
ceasing an agricultural activity, will be registered as revenues when the conditions<br />
corrected with the grants are fulfilled, and chargeable revenue is registered for the<br />
grant donor.<br />
The IAS 41 refers only to the grants that are given for biological assets<br />
evaluated at fair value, minus estimated costs at the sale point. The biological<br />
assets grants, as they are registered with historical analyzed costs, are treated<br />
according with IAS 20. If IASB transferred IAS 20 to biological assets reviewed at<br />
fair value, than the public grant would have been deducted from the assets’<br />
accounting value; after that, a loss and profit recovery would be conducted, due to<br />
the fair value evaluation minus estimated point-of-sale costs. In this case, the<br />
public grants would immediately be recognized as revenues, contradicting IAS 20.<br />
Accounting treatment. An entity will recognize a biological asset or an<br />
agricultural produce in the following situations:<br />
- The entity sees the asset as a result of previous events;<br />
- There is the probability where the entity obtains benefits according to<br />
future economic policies associated with the asset;<br />
- The fair value or the assets’ cost is to be realistically estimated.<br />
A biological asset can be estimated at fair value at the initial recognition and<br />
on each balance sheet, minus the point-of-sale costs. Although, if on the initial<br />
estimation, the fair value cannot be estimated realistically, the biological asset must<br />
be estimated at its costs, minus collected amortization and any depreciation<br />
collected loss.<br />
Once the fair value becomes realistic, the asset must be estimated at its fair<br />
value, minus the point-of-sale costs.<br />
The agricultural harvested produce will be estimated at fair value, minus the<br />
point-of-sale costs from the harvesting point. This type of evaluation shows the<br />
cost of that moment, and one should apply the IAS 20 “Inventories” or other<br />
applicable standards.<br />
If there is an active market for a certain asset or agricultural produce, the<br />
quote on that market is actually an appropriate basis for estimating the assets’ fair<br />
value. If there is no such market, the following criteria are to used for the fair value<br />
estimation:<br />
- the most recent market transaction price;<br />
- market prices of similar assets;<br />
- sector standards.<br />
The profit or loss that appear due to the initial estimation of a biological<br />
asset calculated at fair value (minus the point-of-sale costs) or to valuemodification<br />
(minus estimated sale costs), will be included in the profit or loss of<br />
the current period. An unconditional governmental grant related to a biological<br />
asset estimated at fair value (minus point-of-sale costs) will be recognized as<br />
revenue when the governmental grant becomes receivable.<br />
IAS 4 states that there is a possibility to always estimate the fair value of a<br />
biological asset. This hypothesis can be rejected, and in this case the amortized cost<br />
is used.<br />
251
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
The unconditional grants are registered to revenues, when the receivable is<br />
received. The conditional grants are received when all the requirements are<br />
fulfilled.<br />
The entity must present distinctively the biological assets in its balance<br />
sheet, and must indicate the global result of its biological assets during the current<br />
period. Furthermore, the entity must present for each biological activity group, the<br />
following: description of the group, active quantities at the closure and harvests<br />
obtained during the current period, as well as fair value indicators.<br />
Moreover, one must present the net fair value of an agricultural produce<br />
during the current period, during harvest, the financial commitments and property<br />
restrictions, a variation table of the biological assets and additional information, in<br />
case the fair value could not be realistically estimated.<br />
IAS 41 is treating the management of biological assets: increasing the<br />
agricultural output, logging, plant cultivation; horticulture and aquaculture.<br />
The biological alteration is the process of growing, ageing, production and<br />
procreation of biological assets; these alteration lead to new agricultural produce,<br />
or transformation of other biological assets.<br />
In addition, IAS 41 does not contain any specific information referring how<br />
often one should estimate the biological assets. We can conclude that that the<br />
estimation must be conducted on each closure, because the standard does not state<br />
any information on how frequent the estimation must be run. As explanation, IASB<br />
stated the availability of fair values on relative expected costs, and the consistent<br />
progress of biological transformations.<br />
The fair value estimation for agricultural produce at the harvesting point is<br />
strictly controlled compared to biological assets (according to IAS 41). Therefore,<br />
harvested cereal, animal sacrifice, picked fruits will be estimated at fair value<br />
minus point-of-sale costs, even if they cannot be realistically estimated; the<br />
estimation at production costs, due to exceptional circumstances, is not possible, as<br />
compared to biological assets. IASB states its premises, which states that there is<br />
an active market and a suited price for agricultural produce. Therefore, for<br />
agricultural harvested produce held as inventories, the fair value (minus point-ofsale<br />
costs) is actually the initial value correspondent to the acquisition costs or<br />
production costs (according to IAS 20).<br />
The profits or losses that result from the initial recognition of agricultural<br />
produce are shown in the profit and loss account, and they will influence the end<br />
result.<br />
In the case of biological assets or agricultural produce that are similar, IAS<br />
41 allows grouping them in order to simplify the fair value estimation. The relevant<br />
characteristics for grouping the assets are: nature, naturalness, consumption<br />
possibility, and quality and production capacity.<br />
252
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
CONCLUSIONS<br />
IAS 41 stipulates the general hypothesis that the fair value can be<br />
realistically estimated, by using deductive hierarchy for the purpose of initial<br />
estimation and consecutive estimation of biological assets. If this hypothesis is<br />
rejected - because it can demonstrate that the initial recognition does not allow a<br />
realistic estimation of a biological assets’ fair value - then the asset will be<br />
estimated at acquisition or production costs. This initial estimation will reduce<br />
itself with cumulated amortizations, during consecutive periods.<br />
If during the assets’ lifetime appear parameters that show that the fair value<br />
can be estimated realistically, the estimation must be run at that value, minus<br />
estimated sale costs. And so, a later alteration of the criteria is not allowed, due to<br />
the principle of method continuity. This restrictive manipulation is justified by the<br />
fact that IASB fears that when the market prices go M. Socoliuc down, the<br />
estimation at production or acquisition costs will be then conducted. This belief is<br />
not yet justified, because in case of cost estimation, one should conduct a<br />
depreciation test (according to IAS 36 “Impairment of Assets”) and the markets’<br />
price reduction would be recognized as depreciation.<br />
As for the financial-economical information users, there is a higher<br />
prognosis risk, due to higher availability of annual results, and by not considering<br />
the fact that the continuous substance value (and also production value) is<br />
threatened by several (natural) factors: variation of own performance and total<br />
market performance, price variation caused by weather influence, as compared to<br />
assets such as lands and buildings.<br />
Another conclusion: the financial indicators are considered to be insufficient<br />
for the performance targets that allow a better estimation of company’s value.<br />
The accounting result is not representative for the company’s performance<br />
because of its regulative state (accordance with accounting standards), which<br />
allows a limited usage of this information. These arguments emphasize the<br />
accounting difficulties to measure economic performance.<br />
253
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Finco, A., Tempesta, T., (1997), L’apporto delle aziende agricole alla conservazione dello<br />
spazio rurale, p. 25-28.<br />
2. Leeuwis, C., 2000 - Reconceptualising participation for sustainable rural development:<br />
towards a negotiation approach. Development and change, vol. 31, p. 931-959.<br />
3. Martinelli, R., Nuti, L. ,1981 - Fonti per lo studio del paesaggio agrario, Ciscu, Lucca, p.<br />
96-98.<br />
4. Midmorem, P., Whittaker, J., 2000 - Economics for sustainable rural systems. Ecological<br />
economics, p.173-189.<br />
5. xxx – Standardele Internaţionale de Contabilitate, 2005 - Editura CECCAR, p.231.<br />
6. xxx – Commission of the European Communities, 1999, Directions towards sustainable<br />
agriculture, COM (1999) 22 final, Brussels, 27.01.1999.<br />
7. xxx – Commissione delle Comunità Europee 1988 - Il futuro del mondo rurale, Bollettino<br />
delle Comunità Europee, Supplemento n. 4.<br />
8. xxx – Commissione delle Comunità Europee 1997 - Agenda 2000- Per un’Unione più<br />
forte e più ampia, Bollettino dell’Unione Europea, supplemento n. 5.<br />
254
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
GREEN ACCOUNTING WITHIN EU POLICIES<br />
Elena HLACIUC 1 , M. SOCOLIUC 1<br />
1 University „Ştefan cel Mare” from Suceava,<br />
Suceava<br />
e-mail- marians@seap.usv.ro<br />
The European Union has transformed the economy-environment<br />
relationship into one of its quasi-constitutional missions; the EU must gather<br />
the necessary instruments in order to carry out this mission. There are<br />
several opinions regarding the way the environment should be taken into<br />
consideration when it comes to national accountancy;these beliefs are<br />
caused by the different approaches related to the environmental protection<br />
and differences between economical and environmental approaches: the<br />
national accounting standards registers only market transactions, whereas<br />
the environment is a non-market phenomenon; the national accounting<br />
considers only monetary flows, but the environment has physical flows and<br />
inventories; the national accounting standards deals with short-term events,<br />
where the environments considers long-term analyses. This approach<br />
sustains the treatment of aggregate variables from the national accounting as<br />
a production measure, and not a wealth measure. Conducting the estimation<br />
in monetary terms brings the advantage of offering favorable conditions to<br />
economical estimation, and avoiding the discrepancies between the different<br />
values; but the physical measurement units play an important role in the<br />
evaluation of natural resources; that is why the images of natural<br />
modifications from the biological cycle must be presented only through these<br />
physical elements. A suitable example consists in the indicators of water<br />
quality, air and soil quality. On one hand, these indicators reflect a certain<br />
bio-chemical composition of the natural resource, and on the other hand this<br />
composition brings certain supply of services for humans. One of the most<br />
important charactersitcs of industrial and economical development was the<br />
assignment of activities from the household where not been payd, towards<br />
specialized units wich operate intoo market.<br />
Key words: green accounting,national accounts,EU policies,durable growth<br />
Nowadays, the environmental protection is considered a very important issue<br />
of mankind, starting with the moment when man walked on the Earth. Today, the<br />
energy resources are being affected, and a rapid exhaustion of some resources is<br />
now a real problem, and essential factors such as air or water, are now poisoned.<br />
The dominant convention in the present is that if the goods and services are<br />
accompanied accordingly by the monetary flows (in a reversed sense), then they<br />
are a part of the national product. An exception to this rule is represented by the<br />
services made by the buildings of the owners- inhabitants and by the agricultural<br />
production obtained and consumed in the households of the population, the value<br />
255
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
of both categories being estimated at the current prices of the market and included<br />
in the national produce. Any monetary flow that is not accompanied by an<br />
appropriate flow of goods and services represent transfers that are not included in<br />
the national produce. In the same way, due to the passage of the activities on the<br />
market in the process of modern economic development, it is overestimated<br />
systematically the economic growth.<br />
MATERIAL AND METHOD<br />
Dealing with complex threats over the environment and the limited amount of<br />
resources makes the most urgent problems to seem unimportant when it comes to<br />
monetary flows. In Eastern Europe, despite the need of cleaning the infected rivers,<br />
studies have shown that there would be higher benefits by reducing the air pollution.<br />
The sustainable environmental development strategies are supporting the economical<br />
growth and environmental management. This kind of strategy eliminates the subsidies<br />
given for the resource exploiting, classification of property rights, education<br />
development and programs related to populations’ needs.<br />
These policies shouldn’t be controversial, given the fact there is a real need for<br />
political support and funds for their implementation. More controversial are the policies<br />
that tend to stop the environmental damage through regulations and stimulants,<br />
whereas a wrong implementation can cause serious distortions in the national<br />
economy. The ecology was always not relevant for the business environment, but in the<br />
last couple of years, the perception has changed, by introducing a new approach on<br />
preserving the natural resources and a new perception of human activities. In the past,<br />
natural resources were considered “free goods”; this view supported an unlimited<br />
economical growth.<br />
RESULTS AND DISCUSSION<br />
One of the most important facts about industrial economical development<br />
was the transfer of activity from households, were the activity received no<br />
payment, to specialized units active on the market. The national accounts,<br />
calculated this way, consider this activity as an output increase factor, but this<br />
growth is actually equal with the value of the market activity that replaces the<br />
household activity. Consequently, by excluding the non-monetary production from<br />
the GDP, the real production would be underestimated. The “national accounts” are<br />
now formed by defining “production limits” that separate the productive activities<br />
from non-productive activities, and this distinction in necessarily conventional. The<br />
current belief states that if the goods and services flows are sustained by monetary<br />
flows, then they are part of the gross domestic product. There are exceptions:<br />
services offered to building owners-occupants, and services from agricultural<br />
production offered to households, whereas the value of the services is estimated at<br />
current market prices and included in the national gross product. Every monetary<br />
flow that is not sustained by a correspondent goods and services flow is considered<br />
as transfer and it is not included in the national product. Furthermore, because of<br />
the activity transfer on the modern economy market, the economical growth is<br />
systematically overrated. Another important neglect cause in the national<br />
256
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
accounting system is the lack of evaluations on human capital modification and<br />
social/organizational capital modification. The evaluation of economical growth<br />
has identified specific differentiation methods for the quality of labor input. These<br />
different activities reflect different outputs, but they are generated by human<br />
capital, which can be estimated by considering the following:<br />
- The input value necessary for creating, maintaining and increasing stock;<br />
in practice, this task seems to be too elaborated; this is available only in the cases<br />
where health and education expenses indicate the other element of creating and<br />
maintaining human capital. As for the estimation of human and organizational<br />
capital, the statistical obstacles are even higher.<br />
- The productivity associated with labor services, evaluated at the current<br />
value of the revenue flows generated by the capital.<br />
Another national accounting issue is the way the environment is being<br />
treated. The economical functions of the environment are: ensuring resources,<br />
absorbing and neutralizing wastes and ensuring other services for the population.<br />
The resources can be exhausted during the human activities, and the environment<br />
can be deteriorated because of contamination. Just like capital consumption, the<br />
constant exploitation and degradation involve the situation where the environment<br />
will not be able to function properly, or will not function at all. Some environment<br />
roles are vital for mankind and for the economy. That is why the current<br />
“exploiting” methods are considered “unsustainable” and they must be stopped.<br />
Separating the natural resources from the economical resources is not easy. The<br />
important fact is that the natural resources must be used in a manner that allows a<br />
rational exploitation, therefore the need of a separation criterion for a rational<br />
exploitation of natural resources.<br />
This criterion can be developed inside a national accounting system that<br />
integrates the environment as well. This way, the future impact of the human<br />
activities over the environment can be more precisely calculated. The national<br />
accounting system offers an economical view over the relationship between the<br />
environment and economy.<br />
The evaluation is conducted at current market prices; the production includes<br />
all goods, even those sold on the market, plus other services not present on the<br />
market (household services and governmental services not present on the market).<br />
The goods and services from outside the market are estimated either to the price of<br />
similar products existent on the market, either based on costs. Using the<br />
environment for economical purpose is not included in the national accounting<br />
system, and therefore is not reflected in important sets, such as GDP. The cost of<br />
exhausting the natural resources includes only the extraction costs; the losses of<br />
future generations by reducing the national resources and the future production<br />
capacity are not taken into consideration by the national accounting system; they<br />
are only registered as asset impairments.<br />
There is an approach, according to which the national accounting system<br />
estimates the services at a far to low level, then the “real” income is<br />
257
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
underestimated. It is possible to treat the exploitation of natural resources in the<br />
same manner as the depreciation of the resulted capital.<br />
This type of evaluation is considered to be unrealistic by some experts, by<br />
invoking the uncertainty and possible difficulties that can occur at the estimation of<br />
the environments’ functions. Given the praxis conditions, it seems that setting<br />
production limits to human economy by using the current stipulations of the<br />
national accounting system is in fact preferred by most, on condition that<br />
exploitation of natural resources is to be recognized as capital consumption; this<br />
should be deduced from the GDP, in order to determine the adjusted net domestic<br />
product; this approach is also recommended by ONU in its accounting integrated<br />
system for environment and economy. This approach sustains the treatment of<br />
aggregate variables from the national accounting as a production measure, and not<br />
a wealth measure.<br />
Conducting the estimation in monetary terms brings the advantage of<br />
offering favorable conditions to economical estimation, and avoiding the<br />
discrepancies between the different values; but the physical measurement units<br />
play an important role in the evaluation of natural resources; that is why the images<br />
of natural modifications from the biological cycle must be presented only through<br />
these physical elements.<br />
A suitable example consists in the indicators of water quality, air and soil<br />
quality. On one hand, these indicators reflect a certain bio-chemical composition of<br />
the natural resource, and on the other hand this composition brings certain supply<br />
of services for humans. Consequently, the physical data can be useful for<br />
describing certain interdependences between the environment and the economy,<br />
but are not sufficient, because the humans’ expectations over certain supplies of<br />
services are conclusive for the economical impact of the data.<br />
The natural environmental assets affected by human activities are called<br />
natural assets, natural capital or natural patrimony. The natural assets consist of<br />
biological assets, land properties and water together with their correspondent<br />
ecosystems, subsoil and air assets.<br />
CONCLUSIONS<br />
In collecting societies, the natural assets are considered only if they bring or<br />
will bring profits. The possible profits or losses that may result from the alteration<br />
of the initial natural balance are not taken into consideration. Using natural assets<br />
can cause expenditure or quality damage. In the first scenario, using natural<br />
resources leads to degradation of the natural environment. The natural assets can be<br />
analyzed through the perspective of their integration in the category of capital<br />
goods. This way, the subsoil resources are considered raw materials, the land is<br />
considered a fixed asset, and forests are also inventories. The forested land are<br />
considered to be a fixed asset because they exhale atmospheric gases, and the land<br />
must be consistent tended, in order to supply the same products each year.<br />
258
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
This is why too exigent classifications tend to lose relevance during the<br />
analysis of natural resource exploitation. It is also important to analyze the level<br />
and quality of productive or consumption services provided to the economy<br />
through different natural assets. The environmental costs are associated with costs<br />
determined by actual or potential degradation of natural resources. These costs can<br />
be analyzed through the help of two components:caused costs, that refer to<br />
environmental costs generated by economic activities that cause environmental<br />
degradation.<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Diţoiu, V., Holban, N., 2005 - Modificări antropice ale mediului, Editura Orizonturi<br />
Universitare, Timişoara, p. 208-209.<br />
2. Gheorghiu, A., 1996 – Eficienţa economică globală şi dezvoltarea durabilă, Revista<br />
Tribuna Economică, nr.18., p. 16-18.<br />
3. Mironiuc, M., 2004 - Contabilitatea ambientală – instrument al dezvoltării<br />
durabile.Abordări privind bilanţul ambiental şi raportul ambiental anual, Normalizare<br />
şi armonizare în contabilitatea românească, Editura Sedcom Libris, Iaşi, p.86-88.<br />
4. Popescu, I., Bondrea, A., Constantinescu, M., 2005 - Dezvoltarea durabilă – o<br />
prespectivă românească, Editura Economică, Bucureşti, p. 39-43.<br />
5. Rojanschi, V., Bran, F., Grigore, F., Ioan, I., 2006 – Cuantificarea dezvoltării durabile,<br />
Editura Economică, Bucureşti, p.142-143.<br />
259
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
THE STRATEGIC BENEFITS OBTAINED BY THE<br />
ENTREPRISES THROUGH IMPLEMENTING THE<br />
ENVIRONMENTAL PERFORMANCE<br />
Camelia MIHALCIUC 1 , E. HLACIUC 1<br />
1<br />
University Ştefan cel Mare, Suceava<br />
e-mail- cameliam@seap.usv.ro<br />
It is obvious that the measurement of the performances must be made<br />
though a series of index numbers (to diminish their limits), both financial, as<br />
well as non-financial. A multi –dimensional and flexible system of<br />
measurement of the performances generates excitement, remuneration of the<br />
performance and creating of value.<br />
The search of the competitive excellence and the necessity of the<br />
performance administration have lead to the use of some administrative<br />
instruments oriented more towards the outside of the enterprise.<br />
Critics brought to the informational power of the financial index<br />
numbers, whether classic or modern, are of the most divers, starting from the<br />
quality of the information used as source and to its utility, or , better said, the<br />
lack of practical utility in making decisions. All though, more and more<br />
financial annalists appeal to a new type of index numbers, non-financial, that<br />
characterize better the enterprise’s performances because they reach directly<br />
sensitive point of the enterprise (like the quality of the management and of<br />
the intellectual capital in general), the financial index numbers keep their<br />
historical privileged place in the fundament of the investment decision.<br />
The associations of the financial and accounting data with the one of<br />
physical nature leads to an integrated informative system called “ecobalance”<br />
or “ambiental balance” which represents the starting point in the<br />
ecological evaluation and analysis of the enterprise, being the element used<br />
to keep under control the main ambiental variables and to programme the<br />
enterprise’s future ambiental actions, starting from the calculation and<br />
analysis of some specific index numbers, or in other words the eco-balance<br />
allows the enterprise’s evaluation over the environmental impact of every<br />
product, on its entire life cycle.<br />
A lot of the strategic benefits obtained through implementing the<br />
environmental performance are represented by the ability to assign the<br />
products and services needed in building “green” businesses, the ability to<br />
respond fast to the norm changes regarding the environment, as well as<br />
keeping good relationships with the key shareholders, financers and local<br />
community.<br />
Key words: ambiental balance, the environmental performance, nonfinancial<br />
index numbers<br />
260
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
The economical activities affect the environment, and the environment<br />
politics influences the economy. Both the actions from the economic sector and<br />
that from the environment protection.<br />
Any economical activity presumes the existence of some ecological costs<br />
and benefits, too, that’s why the analyze of these may influence the decisions<br />
referred to the environment.<br />
MATERIAL AND METHOD<br />
Lots of interested persons, internal and external users (local communities,<br />
ecological associations, government representatives, shareholders, investors, clients,<br />
and suppliers) present an increasing interest in the environmental performances of the<br />
organizations, especially of the enterprises in the private sector. (for example: the<br />
employees).<br />
The types and pressure intensity of the environment differ from country to<br />
country and between different economical sectors. The pressures on the environment<br />
are the preoccupation of many organizations that search for new creative and efficient<br />
ways from the costs point of view, to lead and minimize the impact on the environment.<br />
In the past the costs associated to environment performances were relatively lo.<br />
Now, the environment costs are inserted in many countries as a response to the<br />
increased environment pressures in different conditions. The organizations must know<br />
the costs to increase the conformity to the environment norms, including the costs for<br />
reducing the pollution and equipments for its control, pollution monitoring emission<br />
taxes, as well as the reports necessary, they must also permanently know the possible<br />
monetary rewards that can be won by implementing the environmental performance,<br />
must discover the most efficient way of using energy, water and raw materials, not only<br />
through legal environment actions (reducing the resources used, reducing emissions)<br />
but also through important economies obtained by reducing costs and wasting.<br />
RESULTS AND DISCUSSION<br />
A complete report will have to gather the specter of values that an<br />
organization must adopt- economically, socially and concerning the environment,<br />
accountancy having thus to extend its reporting traditional frame, so that it takes<br />
into consideration not only the financial result, but also the performance towards<br />
society and environment, so preoccupation towards a social and environmental<br />
accountancy and ambiental accountancy (accountancy that focuses on the<br />
responsibility towards the environment and in particular for the durable<br />
development). The social accountancy together with the audit, correlated, offer one<br />
of the few mechanism through which organizations can combine the new<br />
conceptions of accountancy, like social corporate accountancy and social<br />
responsible accountancy and the concept of corporate governance as a successful<br />
model of business concentrated o stakeholders (those organisms and categories of<br />
persons with major interests in the deployment and results of the enterprise’s<br />
activities, which if taken into consideration by the managers has a major impact on<br />
the organization’s performance).<br />
261
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Many enterprises have the tendency to take decisions first of all based on the<br />
financial performance controllers, director’s councils, financers and investors<br />
giving an over whelming confidence an sometimes exclusive to the financial index<br />
numbers, as profit, turnover, etc. inmost cases the managers sustaining the opinion<br />
according to which the information regarding the non-financial performance should<br />
be only for internal use. Between the index numbers of financial performance and<br />
those of non-financial performance there isn’t a optimal combination, and the nonfinancial<br />
index numbers aren’t agreed (established in a standard).<br />
The growth of the attention reserved to the environment issues at world<br />
level, European and local level, in public and private context, has stimulated the<br />
production of inter-disciplinary studies orientated towards elaborating new<br />
integrated durability development measurement systems and of some instruments<br />
of communicating the registered performances.<br />
The economic global efficiency is an economic category through which they<br />
seek a global multi-criteria and dynamic optimal that will harmonize all categories<br />
of interests and especially the proportion between economical growth and<br />
environment, on the whole economical life of the product.<br />
If we refer to the non-financial report, which represents a part of the most<br />
important reporting activity, this is approached mainly from the responsibility<br />
towards the shareholders, the society and the durable development perspective. The<br />
report synthesizes, as a concept, the organizations effort to consolidate the<br />
information that they need, as well as the interested public (shareholders), in one<br />
document, from the desire to anticipate the information necessities and to represent<br />
the enterprise as coherent as possible, in the integrity of its preoccupations, thus<br />
constituting the key ingredient in building, maintaining and continuous perfection<br />
of the interested partner’s participation. The stakeholders’ interests for the<br />
satisfaction of the financial and non-financial information necessities, not only of<br />
the shareholders, have led to a more vast perspective over the content of the annual<br />
reports.<br />
The durable development is a concept inserted and popularized in 1987 by<br />
the World Environment and Development Commission (Brundtland Commission),<br />
being defined as: “the development that corresponds to the present needs without<br />
compromising the possibility of guaranteeing the future generations possibilities to<br />
assure their needs”. In this context, the business community acknowledges and<br />
accepts gradually the need to put into practice a social and environment politic. For<br />
example, the protection of the environment is no longer considered as a exclusively<br />
reserved field of the government and of the community, but more a common<br />
responsibility of more interest groups: enterprises, financial institutions, managers,<br />
creditors, contractors, consumers, as well as the width public. The financial<br />
consequences, environment responsibilities and the risk of destroying the<br />
enterprise’s names represent important reasons for adopting some ethic<br />
responsibilities and environment protection standards in each enterprise.<br />
Elaborating the performance index numbers to gather systematically the<br />
economic, social and environmental tendencies demonstrates the will of the<br />
262
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
community to engage in debates regarding the quality of life and what a livable<br />
community means. Responsible enterprises invest in the consolidation of their<br />
partners’ trust, in parallel to improving the economical performances. This allows<br />
them to situate themselves among “preferred enterprises” with clients, investors,<br />
suppliers, business partners and local community. These organizations subscribe to<br />
a new set of social values based on the every increasing role of the corporations in<br />
society, defined through the term of Corporate Social Responsibilities (CSR),<br />
which represents a concept in continuous evolution that doesn’t have a standard<br />
definition, no set of specific accepted criteria, perceived in general as the manner in<br />
which an enterprise reaches a balance or manages to integrate the economical,<br />
environmental and social factors, while responding to the shareholders expectations<br />
and the other interested parts.<br />
In a globalized world economy, in which the corporations have become<br />
stronger and stronger, by raising the problem of the responsibilities, the enterprises<br />
give a much increasing importance to the social corporate responsibility. In the<br />
future, it is probable that the CSR will become a integrated part of the enterprise’s<br />
reports, with a higher accent on the reference parameters, a s well as on defining<br />
the reference elements and some uniform reporting standards.<br />
The XXI agenda states the necessity of elaborating some synthetic and<br />
permanent instruments of informant and analysis, who will monitor a certain field<br />
from ambiental and socio- economical point of view, in order to appreciate what<br />
the field has to offer as well as how much can it be exploited without prejudicing<br />
the survive of the future generations to come.<br />
One of these instruments is the ambiental accountancy considered by some<br />
authors as a” significant conquer but yet platonic”, which has remained mostly in<br />
the conceptual stage and which is hardly becoming operational.<br />
The ambiental accountancy is first of all, an instrument used to register,<br />
archive, organize ambiental data of physical type (parameters able to measure the<br />
pollutant emission into the ecosystem and the quality of the natural resources)<br />
and/or monetary type (expenses and investments for the environment’s protection<br />
and the patrimonial effects that emerge from the ambiental administration), and<br />
secondly, ambiental accountancy is perceived as a source of analysis, monitoring<br />
and communication information, that integrate special index numbers defined to<br />
measure the consistence of the natural resources, their fluctuation and changes over<br />
the years, in order to evaluate the effects of the human actions over the<br />
environment and to understand the effect of the economical and ambiental<br />
decisions.<br />
The attempt to evaluate the enterprise’s contribution to the durable<br />
development is the consequence of the demand for transparency in the enterprise’s<br />
activity. The use of the ambiental accountancy at the enterprise’s level responds to:<br />
• the exigencies of internal knowledge of the external effects that<br />
every type of activity generates, of the assisted costs, of the financial<br />
resources allocated to combat the harmful effects on the environment in<br />
order to elaborate and administrate a eco-compatible politic;<br />
263
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
• the external exigencies, concerning the enterprise’s will to<br />
communicate, the social partners (stakeholders) that manifest<br />
sensibility towards the ambiental problematic, information<br />
regarding the risk impact, and the enterprise’s actions in terms of<br />
environment protection.<br />
The United Nations Organizations experts have noticed that since the<br />
beginning of the ’80 the information with an ecological character is missing from<br />
the content of the financial statements of the great international enterprises, this<br />
fact mobilizing different work groups in the organization to draw up different<br />
studies and texts that have as subject the information with a ecological character<br />
published by the enterprises. Thus, ONU has elaborated a conceptual frame, as<br />
well as methods of evaluation and accounting the enterprise’s activities<br />
consequences on the environment, and among the index numbers recommended to<br />
be presented in the “green” columns of the financial statements are those that<br />
concern the water, the energy, the green house effect, the ozone layer and the waste<br />
, these index numbers having the task to allow offering information regarding the<br />
enterprise’s environmental performance, and taking decisions regarding the<br />
environment protection and facilitates provisional calculating of the financial<br />
performances.<br />
CONCLUSIONS<br />
The attempt to evaluate the enterprise’s contribution to the durable<br />
development is the consequence of the demand for transparency in the enterprise’s<br />
activity. The use of the ambiental accountancy at the enterprise’s level responds to:<br />
the exigencies of internal knowledge of the external effects that every type of<br />
activity generates, of the assisted costs, of the financial resources allocated to<br />
combat the harmful effects on the environment in order to elaborate and<br />
administrate a eco-compatible politic; the external exigencies, concerning the<br />
enterprise’s will to communicate, the social partners (stakeholders) that manifest<br />
sensibility towards the ambiental problematic, information regarding the risk<br />
impact, and the enterprise’s actions in terms of environment protection.<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Gheorghiu, A., 1996 – Eficienţa economică globală şi dezvoltarea durabilă, Revista<br />
Tribuna Economică, nr.18.<br />
2. Kaplan, R., S., Norton, D., P., 1992 - The Balanced Scorecard – Measures that Drive<br />
Performance, Harvard Business Reviw.<br />
3. Mironiuc, M., 2004 - Contabilitatea ambientală – instrument al dezvoltării durabile.<br />
Abordări privind bilanţul ambiental şi raportul ambiental anual, simpozion cu teme<br />
„Normalizare şi armonizare în contabilitatea românească”, Editura Sedcom Libris,<br />
Iaşi.<br />
264
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
4. Robu, V., Vasilescu, C., 2004 - Îmbunătăţirea sistemului de guvernanţă corporativă –<br />
strategie de creştere a performanţei globale a întreprinderii, Revista de Contabilitate<br />
şi Informaticã de Gestiune, nr. 10, p.181.<br />
5. Şendroiu, C., Roman, C., Roman, A., G., 2006)- Raportarea non-financiară: identificarea,<br />
evaluarea şi administrarea informaţiilor care nu ţin de performanţa financiară,<br />
Congresul al XVI-lea al profesiei contabile din România, intitulat „Profesia contabilă şi<br />
Globalizarea”, Editura CECCAR, Bucureşti, p.917.<br />
6. xxx. www.geneva-international.org.<br />
265
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
ASPECTE PRIVIND LIMITELE CURBEI DE<br />
EXPERIENTA SI RISCURILE STRATEGIEI<br />
COSTURILOR<br />
E. BOGHIŢĂ 1 , G. UNGUREANU 1 ,<br />
D. BODESCU 1<br />
U.S.A.M.V., Iaşi<br />
e-mail: boghitae@yahoo.com<br />
The domination through costs is especially adapted to the activity<br />
fields where the experience effect is powerful, the differentiation of the<br />
products is week, and the competition is centered on costs and prices. The<br />
firms must be attentive to the technological developments and the appearance<br />
of the substitution products, which may lead to the failure of the costs<br />
strategy. The lowest cost strategy also involves risks depending on the<br />
manner the firm obtains the greatest producer position. When the costs<br />
reduction originates in the upstream or downstream integration, the cost<br />
advantage is generally protected. When the costs reduction originates in a<br />
long time effort of a better placement on the experience curve, the advantage<br />
becomes vulnerable facing the new technologies or a change in the market<br />
preferences. Strategically and conceptual speaking, the experience effect<br />
makes the firms to center their effort on the output and sales maximization,<br />
placing the accent on the control of their costs. The experience effect appears<br />
like a barrier while entering an activity field. The firms, which were not<br />
present in the beginning and could not achieve experience during their<br />
development, have a cost handicap, the more so as the experience curve<br />
slope is more pronounced and their cumulated material production is more<br />
important. This handicap, which cannot be annihilated through the recover<br />
of the cumulated output level of the best placed competitors, plays a<br />
particular part, that determines a decision modification, and maintains a<br />
very difficult entry on the newcomers segment. However the experience<br />
notion is very useful to the firm in controlling of its costs and comparing<br />
them to those of the main competitors. The experience effect may be annulled<br />
when the competitors have the possibility of copping the methods that are<br />
used by the market leader, respectively when the specialization and<br />
standardization intervene and lead to a powerful reduction of the costs.<br />
Key words: division strategies, insurance, reinsurance<br />
Trei dintre cele mai importante strategii de divizare a riscului fermierilor<br />
sunt : asigurarea, reasigurarea şi fondul mutual.<br />
Ideea care susţine asigurările este fondul destinat riscurilor. Acesta implică<br />
combinarea rsicurilor pe care le întâmpină un număr mare de indivizi care<br />
contribuie prin depuneri de capital la un fond comun, utilizat pentru a acoperi<br />
pierderile.<br />
266
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Reasigurarea constă în asigurarea achiziţionată de asiguratorii iniţiali care<br />
transferă o parte din riscurile care sunt peste capacitatea lor de soluţionare.<br />
MATERIAL I METODĂ<br />
Asigurări – condiţii şi tipuri<br />
Pentru ca un risc să poată fi asigurat există 2 condiţii:<br />
a) gestionarea efectelor secundare a „informaţiei asimetrice”<br />
b) depăşirea efectelor „riscurilor sistemice”<br />
c) Informaţia asimetrică este legată de fenomenul care apare atunci când<br />
cumpărătorul de asigurare şi compania de asigurări s-ar putea să nu deţină<br />
aceleaşi informaţii în ceea ce priveşte probabilitatea pierderilor. Informaţia<br />
asimetrică are 2 dimensiuni:<br />
Selecţia adversă – apare dacă cei care sunt predispuşi la un risc mai probabil<br />
cumpără mai multe poliţe decât alţii fără ca instituţia asiguratoare să cunoască acest<br />
lucru. Un instrument pe care companiile de asigurări îl folosesc pentru a minimiza<br />
selecţia adversă este de a cere celui asigurat să menţioneze toţi factorii care pot<br />
conduce la acele riscuri cu grad de ridicat de apariţie. Bazându-se pe aceste aspecte<br />
putem diferenţia clase de riscuri.<br />
Hazardul moral – în cazul asigurărilor, hazardul moral se referă la schimbarea<br />
de comportament al unui individ după ce şi-a cumpărat poliţa de asigurare. Această<br />
schimbare de comportament rezultă într-o probabilitate mărită a potenţialei pierderi.<br />
Instrumentele utilizate de companii pentru a minimiza hazardul moral, includ:<br />
- deductibile şi plăţi în participaţie (în comun): asiguratul trebuie să suporte o<br />
parte a pierderii, o sumă fixă sau un procentaj din pierderea totală;<br />
- bonificaţie de asigurare;<br />
- verificări întreprinse asupra asiguratului ce vizează îndeplinirea măsurilor de<br />
precauţie asumate de acesta, pentru prevenirea pierderilor;<br />
- indemnizaţia bazată pe indexul de obiective neinfluenţabile de asigurat.<br />
a) Riscul sistemic – se opune riscurilor cum ar fi incendii, pătrunderi prin<br />
efracţie; sunt riscuri dependente: mulţi indivizi suferă pierderi în acelaşi timp. Riscurile<br />
sistemice rezultă din cererea comună a mai multor indivizi ce afectează depunerile<br />
dintr-un fond, insuficiente pentru a acoperi pierderea respectivă şi care pot ameninţa<br />
solvabilitatea unei poliţe de asigurări. Un exemplu în acest sens este riscul de preţ. Toţi<br />
producătorii suferă de micşorarea peţurilor în acelaşi timp. Companiile de asigurări îşi<br />
pot lua măsuri pentru a face faţă riscurilor sistemice prin reasigurări, dezvoltare<br />
multiregională şi folosirea pieţelor de capital.<br />
Multe riscuri agricole sunt adesea considerate fie perfect independente, fie<br />
perfect corelate sistemic, de exemplu riscul de rentabilitate şi de preţ. Soluţiile de<br />
asigurare pentru agricultură trebuie să includă provizii pentru a face faţă problemelor<br />
informaţiei asimetrice. „În lumina acestei consideraţii, fezabilitatae numeroaselor tipuri<br />
de asigurări este criticată” (Meuwissen, Huirne & Hardaker, 1999). Asigurarea<br />
rentabilităţii este fezabilă pentru culturi. „Produsele animaliere, în general, cauzează<br />
probleme în măsurarea rentabilităţii datorită faptului că rezultatele sunt produse rapid<br />
(De ex. laptele) sau într-un ritm diminuat (producerea vitelor de lapte) şi pentru că nu<br />
există un termen clar delimitat de recoltare. Pentru asemenea recolte, de exemplu,<br />
recoltele horticole din sere, asigurarea devine mai dificilă” (Meuwissen, Huirne &<br />
Hardaker, 1999).<br />
Rentabilitatea este în mod curent asigurată pentru pericole cunoscute cum ar fi<br />
grindina, dând posibilitatea calculării probabilităţii distribuţiei şi a pierderii, bazate pe<br />
experienţa anterioară. Asigurarea se poate baza pe randamentul individual sau<br />
267
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
randamentul spaţial. În primul caz, indemnizaţiile sunt plătite dacă pierderea individuală<br />
este sub valoarea unui randament prestabilit, în timp ce în al doilea caz, fermierul<br />
primeşte plata dacă randamentul spaţial este sub valoarea randamentului preconizat.<br />
Când randamentul este asigurat în termeni de spaţiu, hazardul moral şi selecţia<br />
adversă sunt mai puţin importante. Soluţia, în termeni de spaţiu, este atractivă doar<br />
dacă randamentele sunt corelate, altfel gradul de risc redus, pentru un fermier ar pute<br />
deveni insuficient pentru a face participarea la fondul de asigurări atractivă. Dacă<br />
randamentul individual este asigurat trebuie găsite soluţii pentru a rezolva problema<br />
informaţiei asimetrice (deductibile, verificarea comportamentului, etc). Valabilitatea<br />
asigurării randamentului poate determina o schimbare a resurselor necesare producţiei<br />
şi creşte nivelul producţiei şi presiunea exercitată asupra preţurilor, pe piaţă.<br />
Pierderile catastrofale sunt rezultatul dezastrelor naturale sau a epidemiilor care<br />
pot pune probleme asigurărilor. „Riscul unui dezastru natural într-o oarecare regiune<br />
este corelaţia riscurilor dintre fermierii acelei regiuni, adică existenţa unei probabilităţi<br />
reduse a pierderilor foarte mari. Există câteva motive pentru care este dificil să dezvolţi<br />
servicii de asigurare care să-ţi acopere asemenea riscuri.” (Skees, 1997):<br />
- natura sistemică a riscului. Dacă nu sunt disponibile reasigurări sau garanţii<br />
de stat, natura riscurilor obligă compania de asigurări să stabilească rate<br />
ridicate ale poliţei (ceea ce determină scumpirea excesivă a aecstor servicii<br />
şi incapacitatea accesării lor de către fermieri);<br />
- date insuficiente pentru calcularea ratei propuse;<br />
- ajutoare de stat acordate în cazul dezastrelor naturale, care limitează<br />
dezvoltarea serviciilor de asigurări.<br />
Tipurile de asigurări în agricultură pot fi sintetizate astfel :<br />
1. Asigurarea preţului : devine fezabilă doar pentru acele produse pentru care<br />
sunt disponibile informaţii detaliate legate de preţuri. Pentru evitarea hazardului moral şi<br />
selecţia adversă, evaluarea pierderii trebuie să se bazeze pe un preţ ce nu poate fi<br />
influenţat de fermieri. Obstacolul major pentru asigurarea preţurilor este corelaţia<br />
strânsă dintre acestea şi riscul sistemic. În general, riscurile sistemice pot fi rezolvate<br />
cu ajutorul pieţelor la termen a materiilor prime. Astfel, cazul în care asigurarea preţului<br />
este oferită sau nu va depinde de existenţa pieţelor la termen şi de disponibilitatea<br />
reasigurării. Dacă pierderile rezultate din lipsa calităţii sunt excluse din difuzarea<br />
produselor, atunci asigurarea preţului oferă mai puţină protecţie fermierului. Oricum,<br />
includerea pierderii calităţii poate implica hazardul moral deoarece calitatea depinde de<br />
deciziile manageriale.<br />
2. Asigurarea impozitului : este o combinaţie dintre asigurarea preţului şi<br />
asigurarea randamentului. Deţine avntajul de a fi mai ieftină decât asigurarea de preţ<br />
sau randament, deoarece riscul unui rezultat deficitar este mai mic (randamentul scăzut<br />
poate de înlăturat de preţurile mari şi vice versa). Asigurarea impozitelor poate fi<br />
stabilită pe baza fiecărui produs sau pe portofoliul de produse. Acesta poate fi mai ieftin<br />
pentru fermier pentru că impozitele mici dintr-o participaţie pot fi înlăturate parţial de<br />
impozite mai mari din altă participaţie, dacă impozitele nu sunt corelate pozitiv.<br />
Asemenea asigurare poate fi fezabilă dacă se deţin informaţii despre produse diferite.<br />
Pentru oferirea acestui tip de poliţe, compania asiguratoare trebuie să poată determina<br />
probabilitatea distribuţiei preţului şi a rentabilităţii sau să găsească soluţii pentru<br />
depăşirea hazardului moral şi selecţia adversă.<br />
3. Asigurarea venitului : reprezintă o alegere mai atractivă pentru fermieri<br />
deoarece are în vedere pierderile ce afectează bunăstarea fermierului în mod direct. Se<br />
poate baza, de exemplu, pe venitul unei asociaţii de ferme.<br />
268
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Reasigurare şi fonduri de asigurare<br />
Reasigurarea constă în asigurarea achiziţionată de asiguratorii iniţiali care<br />
transferă o parte din riscurile care sunt peste capacitatea lor de soluţionare.<br />
Reasigurarea este importantă pentru companiile de asigurări care acoperă riscurile<br />
corelate şi astfel pot fi afectate de riscul acoperirii pierderilor semnificative. În lipsa<br />
reasigurării, rata poliţei ar trebui stabilită la un nivel foarte înalt pentru a se constitui<br />
rezerve suficiente în vederea acoperirii potenţialelor pierderi mari.<br />
Există 2 modele de bază ale reasigurării:<br />
• Reasigurarea proporţională( acordurile cotelor de participaţie):<br />
asiguratorul şi reasiguratorul îşi distribuie cote atât din rata poliţei cât şi din risc.<br />
Reasiguratorul îşi dă acordul, asumându-şi un procentaj fix din toate punctele unei<br />
poliţe de asigurări semnată de un asigurator direct. Cota astfel determinată relevă<br />
modul în care rata şi pierderile sunt distribuite între asiguratorul direct şi reasigurator.<br />
• Reasigurare adisproporţionată<br />
a) excedentul de pierderi: reasiguratoul acoperă un anumit număr din orice<br />
fel de pierderi rezultate dintr-o catastrofă naturală, care excede un<br />
deductibil prestabilit.<br />
b) stoparea pierderilor: reasiguratoul acoperă un anumit număr din<br />
orice fel de pierderi din totalul anual care excede un deductibil prestabilit.<br />
În scopul viabilităţii financiare, compania reasiguratoare trebuie să<br />
diversifice paleta riscurilor asumate prin crearea unui fond de asigurări variat şi lărgit<br />
( diversificarea activităţilor de asistenţă la riscuri). În mod obişnuit, un reasigurator va<br />
acoperi o varietate largă de riscuri diferite în locaţii de pe întreg mapamondul, în<br />
vederea reducerii varabilităţii pierderilor din portofoliul său .<br />
Disponibilitatea capacităţilor reasiguratorului este în general limitată. Există<br />
argumente pentru faptul că reasiguratorii tind să dea dovadă de „memorie scurtă”, fapt<br />
concretizat în situaţia ce urmează unei catastrofe naturale când rata poliţei creşte<br />
substanţial sau companiile se retrag din acordurile semnate.<br />
În plus faţă de reasiguratori, crearea fondurilor de asigurare colectivă poate<br />
reprezenta o soluţie pentru asiguratori în transferul/ disiparea riscului. Fondul de<br />
asigurare este stabilit de către mai mulţi asiguratori pentru a oferi poliţe comune în<br />
cazul anumitor riscuri. Ricurile astfel înlăturate sunt acelea care nu pot fi acoperite<br />
individual.<br />
Tipurile de risc combătute de astfel de fonduri includ:<br />
• Riscuri noi necunoscute;<br />
• Riscuri catastrofale;<br />
• Riscuri cu frecvenţă scăzută- predicţia pierderilor totale aşteptate,<br />
pentru o anumită perioadă, nu este posibilă (legea numerelor mari nu<br />
este aplicabilă);<br />
• Riscuri care pot fi abordate numai prin aplicarea numai anumitor<br />
cunoştinţe;<br />
Fonduri mutuale<br />
Programele de asigurare mutuale reprezintă un caz special al asigurărilor.<br />
Fondurile mutuale sunt deţinute de către participanţi. În cazul în care un membru<br />
înregistrează pierderi, acestea sunt compensate parţial sau total, prin intermediul<br />
resurselor materiale deja colectate şi disponibile, în cadrul fondului şi prin colectări<br />
adiţionale în rândul participanţilor. Rata poliţei trebuie de asemenea să acopere<br />
costurile administrative şi potenţialele reasigurări.<br />
Dacă fondurile mutuale sunt organizate regional, avantajul constă în faptul că<br />
fermierii se cunosc între ei, făcând astfel posibil controlul social, reducerea problemelor<br />
hazardului moral şi al selecţiei adverse. Dezavantajul acestui tip de organizare a<br />
269
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
fondului este pericolul ca cei mai mulţi fermieri sau chiar toţi să reclame pierderi în<br />
acelaşi timp. Acest aspect se concretizează în faptul că fermierul reclamă pe de o parte<br />
pierderi, iar pe de altă aprte trebuie să contribuie la fondul de asigurări pentru a acoperi<br />
piederile celorlalţi, în acelaşi timp. Soluţia o reprezintă reasigurarea sau colaborarea cu<br />
fonduri mutuale din alte regiuni, care pot acoperi parţial pierderile.<br />
În Olanda, de exemplu, au fost dezvoltate programe de asigurare mutuale pentru<br />
izbucniri ale epidemiilor atât în cazul recoltelor (horticultură şi cultivarea cartofului) cât<br />
şi în cazul creşterii animalelor (creşterea păsărilor). Comisia Europeană a propus<br />
organizarea fondurilor similare în Statele Membre UE-15 în vederea stabilizării<br />
impozitelor în sectorul porcinelor. Aceste fonduri reglatoare vor fi finanţate de către<br />
producători şi le va permite acestora să stabilizeze valoarea impozitelor printr-un sistem<br />
de taxe colectate în timpul perioadelor de normalitate economică. În schimb, plăţile din<br />
aceste fonduri vor fi realizate în timpul perioadelor economice dificile.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Riscurile sunt asigurabile dacă sunt îndeplinite următoarele condiţii:<br />
• informaţia este simetrică : asiguratorul şi asiguratul au aproape<br />
aceleaşi informaţii în ceea ce priveşte probabilitatea distribuţiei<br />
riscului. În acest caz, probeleme principale rămân hazardul moral şi<br />
selecţia adversă, astfel soluţiile de asigurare pot fi viabile, la un preţ<br />
rezonabil, dacă cele 2 probleme menţionate anterior se pot rezolva<br />
adecvat;<br />
• riscurile sunt independente : dacă riscurile sunt sistemice<br />
(dependente) trebuie luate măsuri speciale pentru a face soluţiile de<br />
asigurare viabile;<br />
• numărul de unităţi expuse riscului este ridicat;<br />
• pierderile sunt calculate cât mai obiectiv: pentru fixarea ratelor,<br />
compania de asigurări trebuie să poată estima atât frecvenţa relativă<br />
cât şi gravitatea relativă a pierderilor. Pentru riscurile cu<br />
probabilitate redusă, dar cu rezultate catastrofale este dificilă fixarea<br />
ratei poliţei.<br />
În percepţia cumpărătorului potenţial al poliţei, pierderile probabile trebuie<br />
să fie importante, altfel poate face faţă singur riscului.<br />
Avantajele fondurilor colective de asigurare includ:<br />
• Reuniţi, membrii oferă capacitate maximă;<br />
• Diseminarea riscului se realizează într-un mediu lărgit. Cu cât<br />
riscurile sunt dispersate mai mult, cu atât este mai redusă cererea<br />
pentru reasiguratori şi preţul reasigurării este diminuat;<br />
• Fondul poate oferi optimum de securitate (vizualizarea aplicanţilor,<br />
clauzele de solidaritate, abordarea mutuală a riscului);<br />
• Combinarea cunoştinţelor specifice;<br />
• Schimbul rapid de informaţii;<br />
• Diminuarea tarifelor.<br />
270
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
CONCLUZII<br />
Specificul asigurării riscurilor în agricultură constă în faptul că în această<br />
ramură procesul de producţie e legat de riscurile naturale, adică procesele<br />
economice sunt îmbinate cu cele naturale. În acest context, la neajunsurile de bază<br />
ale metodicii existente de asigurare se referă termenele lungi de asigurare ce<br />
determină totalitatea riscurilor asigurate şi influenţează mărimea tarifelor de<br />
asigurare; specificul obiectului de asigurare.<br />
Asigurarea riscurilor venitului cauzează probleme considerabile; pierderile<br />
potenţiale nu apar doar din întâmplare, ci depind într-o măsură ridicată de modul în<br />
care fermierul îşi conduce afacerea. Mai mult, fermierul poate manipula uşor<br />
anumite elemente ce influenţează venitul (compensaţiile date angajaţilor, costurile<br />
operaţiunilor, inventarele). Este dificil pentru o companie de asigurări să calculeze<br />
distribuţia probabilităţii pentru un rezultat deficitar sau să fixeze rata în consecinţă.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Meuwissen, Huirne & Hardaker, 1999 – Risk and risk management : an empirical analysis<br />
of Dutch livestock farmers. Livestock Production Science, Volume 69, Issue 1,<br />
Pages 43 – 53.<br />
2. Skees, J. R., 1999 - Strategy for Agriculture-Opportunities for Improved Efficiency in Risk<br />
Sharing Using Capital Market- American journal of agricultural economics.<br />
271
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
STUDIUL DIAGNOSTIC PRIVIND RESURSELE<br />
ALIMENTARE SI FACTORII CARE LE DETERMINA<br />
CALITATEA IN JUDETUL IAŞI<br />
Steluţa RADU 1 ,<br />
Luminiţa PÎRVULESCU 2<br />
1 Universitatea de Ştiinţe Agricole şi<br />
Medicină Veterinară Iaşi<br />
e-mail: r_stela_222@yahoo.com<br />
2 Universitatea de Ştiinţe Agricole şi<br />
Medicină Veterinară Timişoara<br />
The paper research the food resources from the Iasi county and the<br />
influenced of them on the quality of the products rezulting bz the processing.<br />
The vegetable resources are determinated by the typologz of agreicultural<br />
exploitation, the structure of the use cathegories of agricultural land and the<br />
dynamic of the structure of the use cathegories for the grain, beans, bot vine<br />
and orchard, the production potential.<br />
The quality of the food resources are influenced by the : natural<br />
factors, as – the climatics factors, soils, resources water, economic factors<br />
and the structure of the human resources. The quality of these elements will<br />
generate the level of the quality indicators of the agricultural products,<br />
influenced as well as the compozition of the raw materials and the nutritive<br />
level of the food.<br />
The level of nutrients of the food products generates the quality of<br />
them and the essential methode for the rezolving of the consummer’s. The<br />
study of the researching welcome of the actual tendency by the<br />
supplementing of the processing food, as the methodes for the guarantee the<br />
food safety, for the food fortification with the nutrients.<br />
Key words: quality, agroalimentary products, food resources<br />
Analizând structura suprafeţelor din judeţul Iaşi rezultă o pondere de 70 %<br />
pentru suprafaţa agricolă, aceasta situându-se pe primul loc, urmează pădurile cu<br />
18 %, apele, drumurile şi construcţiile ocupând împreună 7 % din total. În 2007<br />
exista şi un procent de 5 % de teren neproductiv pentru care s-au făcut încercări de<br />
introducere în sistemul de producţie agricolă. Suprafaţa agricolă din judeţul Iaşi<br />
deţine o capacitate de producţie peste medie pentru culturile de câmp. Modificările<br />
în structura culturilor au fost determinate de: cultura de floarea soarelui care a fost<br />
preferată în ultima perioadă de producătorii agricoli, motivată de valorificarea şi<br />
decontarea rapidă a producţiei, suprafaţa ocupată de soia care prezintă multiple<br />
avantaje: reducerea consumului de erbicide, extinderea sistemelor de agricultură cu<br />
lucrări minime ale solului şi multe alte avantaje tehnologice, economice şi<br />
ecologice, suprafaţa ocupată cu orzoaică de toamnă care a crescut, ca urmare a<br />
272
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
interesului manifestat de fabricile de bere. Există şi culturi la care suprafeţele<br />
cultivate au scăzut substanţial. Scăderi semnificative s-au înregistrat la cultura de<br />
grâu - acest lucru se datorează disfuncţionalităţilor pieţei produsului. În acelaşi<br />
timp, înfiinţarea acestei culturi fără administrarea de îngrăşăminte chimice devine<br />
ineficientă. Reducerea suprafeţei de sfeclă de zahăr, precum şi scoaterea din<br />
structură a unor culturi ca in, cânepă, altădată aducătoare de venituri, au fost<br />
semnificative. În perioada analizată, sectorul vegetal nu a beneficiat, decât într-o<br />
măsură mică de îngrăşăminte chimice, pesticide, irigaţii şi servicii adecvate.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Studiul efectuat se realizează pentru producţia de cereale din judeţul Iaşi ,<br />
constatând dinamica elementelor nutritive, care influenţează calitatea cerealelor,<br />
făinurilor şi a produselor finite obţinute din acestea. Prin experimentele efectuate s-a<br />
urmărit determinarea conţinutului de glucide, lipide şi proteine, vitamine, săruri minerale<br />
şi celuloză la prelucrarea boabelor de cereale în făinuri de diferite tipuri : tip 480 albă,<br />
tip 650 semialbă, tip 850 neagră. S-au înregistrat pierderile de substanţe pentru fiecare<br />
categorie de produs finit la măcinare.<br />
S-au efectuat aceleaşi determinări pentru sortimentele de pâine obţinute din cele trei<br />
categorii de făină. Aceste experimente s-au realizat pentru a analiza calitatea<br />
produsului finit pornind de la calitatea materii prime folosite. A doua serie de<br />
determinări a urmărit comportarea făinurilor obţinute din grâu de tip 480, 650 la<br />
transformarea lor în paste făinoase şi biscuiţi. La prelucrarea secarei s-au efectuat<br />
analizele pentru făina de secară, respectiv pâinea de secară. La măcinarea boabelor<br />
de porumb s-au făcut determinări pentru materia primă şi pentru făina de porumb.<br />
Experimentele efectuate au constat în determinarea conţinutului de : glucide prin<br />
metoda Bertran, proteine prin metoda Kjeldhal, lipide prin metoda Soxhlet, cenuşă prin<br />
calcinare.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
În determinările efectuate am urmărit comportarea conţinutului de elemente<br />
nutritive începând de la materia primă până la produsul finit, produse de panificaţie<br />
şi făinoase. Experimentele de laborator s-au efectaut pe următoarele mostre :<br />
boabe de cereale, porumb şi secară ca materii prime utilizate la fabricarea<br />
produselor finite mai sus amintite, făină albă tip 480, făina de tip 650 şi tip 800, ca<br />
produse intermediare folosite la obţinerea produselor finite de panificaţie şi<br />
făinoase, făina de porumb şi cea de secară, sortimentele de pâine albă,<br />
intermediară, neagră şi Graham, sortimentul de pâine obţinut din secară,<br />
sortimentele de paste făinoase cu sau fără adaosuri, sortimentete de biscuiţi<br />
glutenoşi.<br />
273
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Tabelul 1<br />
Variaţia conţinutului de elemente nutritive de la cereale la produsele de panificaţie în<br />
judeţul Iaşi<br />
Materii prime,<br />
semifabricate sau<br />
produs<br />
finit/elemente<br />
nutritive<br />
Proteine<br />
%<br />
Lipide<br />
%<br />
Glucide<br />
%<br />
Celuloză<br />
%<br />
Cenuşă<br />
%<br />
Vitamina<br />
B1<br />
mg<br />
Vitamina<br />
B2<br />
mg<br />
Vitamina<br />
PP<br />
mg<br />
Grâu boabe 14 6 75 12 5,5 6 2,5 17<br />
Făină de grâu<br />
T480<br />
10,8 0,9 73 0,6 0,48 0,1 0,03 1<br />
Făină de grâu<br />
T650<br />
11 1,1 73 0,3 0,65 0,18 0,13 1,5<br />
Făină de grâu<br />
T800<br />
11,5 1,4 71 0,8 0,8 0,4 0,15 2,6<br />
Pâinea albă 10,3 2 54 0,1 1,2 0,07 0,03 0,6<br />
Pâinea<br />
intermediară<br />
8,3 0,8 52 0,2 1,3 0,1 0,09 0,07<br />
Pâinea neagră 7,46 0,37 48,9 0,6 1,58 0,2 0,08 1,6<br />
Pâinea Graham 9,1 1 51 1 1,9 0,26 0,1 3,5<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
Grâu boabe<br />
Făină de grâu T480<br />
Făină de grâu T650<br />
Făină de grâu T800<br />
Pâinea albă<br />
Pâinea intermediară<br />
Pâinea neagră<br />
Pâinea Graham<br />
Fig.1 - Dinamica elementelor nutritive la<br />
prelucrarea boabelor de grâu în produse făinoase<br />
Cenuă %<br />
Celuloză%<br />
Glucide%<br />
Lipide%<br />
Proteine%<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Grâu boabe<br />
Făină de grâu T480<br />
Făină de grâu T650<br />
Făină de grâu T800<br />
Pâinea albă<br />
Pâinea intermediară<br />
Pâinea neagră<br />
Pâinea Graham<br />
Fig.2 - Dinamica coninutului de vitamine la prelucrarea<br />
grâului în produse de panificaie<br />
PP<br />
B2<br />
B1<br />
Din dinamica elementelor nutritive la prelucrarea boabelor de grâu în cazul<br />
diferitelor sortimente de pâine rezultă următoarele aspecte (figurile 1,2) :<br />
conţinutul de substanţe minerale (cenuşa) scade de la 5,5% la boabele de grâu la<br />
0,48-1,2% la făina rezultată prin măcinarea şi cernerea lor, în funcţie de<br />
sortimentul de făină obţinut. Scăderea conţinutului de substanţe minerale este de<br />
3,8 până la 5%, în cazul prelucrării grâului în făină şi de 3,6 până la 4,3% pentru<br />
sortimentele de pâine. Conţinutul de cenuşă influenţează aspectul şi culoarea<br />
produselor de panificaţie. Astfel, produsele obţinute din făinuri cu un conţinut mai<br />
mic de substanţe minerale vor fi mai deschise la culoare(pâinea albă), cele cu un<br />
conţinut mai mare de cenuşă vor avea o culoare mai închisă, intensitatea culorii<br />
fiind direct proporţională cu creşterea conţinutului de cenuşă ( sortimentele de<br />
pâine intermediară, neagră, Graham, pâinea de secară sunt mai închise la culoare).<br />
Conţinutul de celuloză variază de la 12% la cereale până la 0,1 -1% la sortimentele<br />
274
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
de pâine. Scăderea conţinutului de celuloză, implicit de fibre alimentare este de :<br />
10,9-11,9% la prelucrarea boabelor de grâu în sortimentele de pâine;<br />
Pierderea cantitativă de fibre alimentare menţionată anterior, este<br />
semnificativă. Luând în considerare valoarea biologică a fibrelor alimentare, care<br />
favorizează peristaltismul intestinal acestea influenţează întreg procesul de digestie<br />
şi metabolism. Conţinutul de lipide variază de la 6% la boabele de grâu la 0,37-2%<br />
la sortimentele de pâine. Scăderile înregistrate sunt de 4% la pâinea albă, 5,2% la<br />
pâinea intermediară, 5,63% la pâinea neagră, 5% la pâinea Graham. Scăderea<br />
conţinutului de lipide arată şi pierderile de acizi graşi esenţiali – acidul oleic,<br />
linolenic, linoleic, arahidonic, izostearic, hidroxipalmitic, care au rol fiziologic de<br />
constituţie şi de rezervă. Micşorarea cantităţii de acizi graşi nesaturaţi din<br />
produsele de panificaţie, indică necesitatea folosirii adaosurilor sub formă de<br />
seminţe, cum ar fi : seminţe de susan(55%), seminţe de dovleac(52%), seminţe de<br />
floarea soarelui(30%), nucă(59%), alune(55%),care au un conţinut de gliceride de<br />
peste 50%.La prelucrarea boabelor de grâu în făină se modifică şi conţinutul de<br />
vitamine, astfel :<br />
Tabelul 2<br />
Variaţia conţinutului de vitamine la fabricarea produselor de panificaţie<br />
Vitamine Boabe de grâu Pâine Scăderea %<br />
B1 6 0,07-0,26 5,93-5,74<br />
B2 2,5 0,03 -0,1 2,4 -2,47<br />
PP 17 0,6 - 3,5 13,5 – 16,4<br />
Cele mai mari pierderi se înregistrează la pâinea albă şi cele mai mici la<br />
pâinea Graham. Dintre cele trei vitamine cea mai mare scădere se observă la<br />
vitamina PP şi cea mai mică la vitamina B2.<br />
Tabelul 3<br />
Variaţia conţinutului de elemente nutritive de la cereale la produsele făinoase<br />
Materii prime,<br />
semifabricate sau<br />
produs<br />
finit/elemente<br />
nutritive<br />
Proteine<br />
%<br />
Lipide<br />
%<br />
Glucide<br />
%<br />
275<br />
Celuloză<br />
%<br />
Cenuşă<br />
%<br />
Vitamina<br />
B1,<br />
mg<br />
Vitamina<br />
B2,<br />
mg<br />
Vitami<br />
na PP,<br />
mg<br />
Grâu boabe 14 6 75 12 5,5 6 2,5 17<br />
Făină de grâu cu<br />
GE 30% sau T650<br />
11 1,1 73 0,3 0,65 0,18 0,13 1,5<br />
Paste făinoase<br />
obişnuite<br />
10,2 2,2 79 0,3 0,81 0,13 0,04 1,1<br />
Paste făinoase cu<br />
ou<br />
10,2 2,2 79 0,3 0,54 0,11 0,08 0,8<br />
Biscuiţi 6 9,5 74 4,3 1,075 0,1 0,03 1<br />
Din figura 3 şi tabelul 3 se observă variaţia conţinutului de elemente<br />
nutritive la transformarea făinii de grâu în paste cu sau fără adaosuri şi biscuiţi. Se
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
constată menţinerea la acelaşi nivel a principalelor trofine, şi scăderea conţinutului<br />
de celuloză cu 0,3 % şi cenuşă cu 0,35%. La paste cu ouă şi la biscuiţi datorită<br />
adaosurilor folosite are loc creşterea în substanţe minerale.<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
Grâu Făină de Făină de<br />
boabe grâu cu grâu cu<br />
GE 30%<br />
Paste<br />
făinoase<br />
obinuite<br />
Paste<br />
făinoase<br />
cu ou<br />
Biscuii<br />
sau T480 sau T650<br />
Fig.3 - Dinamica elementelor nutritive la prelucrarea boabelor de<br />
grâu în produse făinoase<br />
Cenuă %<br />
Celuloză%<br />
Glucide%<br />
Lipide%<br />
Proteine%<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Grâu<br />
boabe<br />
Făină de<br />
grâu<br />
T480<br />
Făină de<br />
grâu<br />
T650<br />
Paste<br />
făinoase<br />
obinuite<br />
Paste<br />
făinoase<br />
cu ou<br />
Biscuii<br />
Fig.4 - Dinamica coninutului de vitamine la prelucrarea<br />
boabelor de grâu pentru transformarea lor în produse<br />
făinoase<br />
PP<br />
B2<br />
B1<br />
Din punct de vedere al conţinutului de vitamine, putem spune că pastele şi<br />
biscuiţii sunt produse sărace în vitamină B1, B2 şi PP,datorită făinii utilizate cu<br />
grad de extracţie mic, dar şi datorită tratamentelor termice folosite : uscarea<br />
pastelor într-un interval de timp foarte mare, 17 ore, coacerea biscuiţilor la<br />
temperaturi foarte mari de 200 -300°C.<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
72,3 72<br />
Apă%<br />
Proteine%<br />
Lipide%<br />
Glucide%<br />
Celuloză%<br />
Cenuă %<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
40<br />
82<br />
74<br />
40<br />
Apă%<br />
Proteine%<br />
Lipide%<br />
Glucide%<br />
Celuloză%<br />
Cenuă %<br />
47<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
14,9<br />
12,9 14<br />
9,6<br />
5,3<br />
2,61,5 1,7 1,61 0,83<br />
Fig. 15 Dinamica elementelor 2 nutritive la prelucrarea 3<br />
boabelor de porumb în mălai<br />
20<br />
10<br />
0<br />
13,5<br />
14<br />
8,9 7,8<br />
1,9 2,51,8 1,2 0,6 0,195 1,3 10,89<br />
Secară Făină de secară Pâine de secară<br />
Fig.6 Dinamica valorii nutritive a boabelor de secară la<br />
prelucrarea acestora pentru obinerea pâinii de<br />
secară<br />
Din figura 5 se constată scăderea cu 0,3 % a glucidelor din mălai, 0,9%<br />
proteinele, 2,6% lipidele, 1% cenuşa şi 0,3% cenuşa. La secară micşorarea<br />
conţinutului de elemente nutritive este de: 4,6% la proteine, 0,6% la lipide, 0,8 %<br />
la celuloză şi 0,9% la cenuşă.<br />
CONCLUZII<br />
1. Datorită micşorării substanţiale a cantităţilor de vitamine din făina de grâu<br />
produsele pot fi fortificate cu vitamina B1 şi vitamina PP din surse naturale, cum ar<br />
fi :germeni de orz, porumb, grâu, extract din seminţe de dovleac, tărâţe, lapte,<br />
gălbenuş de ou, miere de albine, extracte de drojdie îmbogăţite cu vitamina B1.<br />
276
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
2. Completarea substanţelor nutritive se va face şi cu : soia pentru sărurile de<br />
calciu, lapte, ouă, cereale integrale pentru sărurile de fosfor şi pentru completarea<br />
conţinutului de aminoacizi esenţiali, seminţe de floarea soarelui pentru sărurile de<br />
potasiu şi pentru completarea conţinutului de acizi graşi esenţiali, cereale<br />
germinate, nuci, drojdie de bere pentru sărurile de magneziu, cereale germinate şi<br />
ulei de porumb pentru sărurile de crom, ceapă, măsline pentru iod, seminţe de<br />
dovleac pentru săruri de zinc şi lipide.<br />
3. Folosirea resurselor naturale pentru adaosurile de micronutrienţi poate<br />
influenţa pozitiv sănătatea consumatorului prin : buna funcţionare a sistemului<br />
nervos (sărurile de calciu), sănătatea dinţilor şi structura sistemului osos,<br />
echilibrarea acidobazică a sângelui(clorurile), funcţionarea normală a rinichilor,<br />
energia şi vigoarea organismului(sărurile de fosfor), echilibrează balanţa de apă din<br />
organism alături de sodiu(sărurile de potasiu), activează anumite enzime pentru a<br />
metaboliza compuşii sodiului şi potasiului, lipide, hormoni, vitamina C, combate<br />
stările de depresie, nervozitate, dând un echilibru psihic(sărurile de magneziu),<br />
determină metabolizarea vitaminei B, ajută la arderea excesului de grăsimi, are<br />
efect energizant şi măreşte capacitatea de memorie, asigură sănătatea părului,<br />
unghiilor şi a dinţilor(sărurile de iod), ajută la sintetizarea insulinei şi a proteinelor<br />
(sărurile de crom şi zinc), îmbunătăţeşte acumularea vitaminei C (sărurile de<br />
mangan).<br />
4. Din experimentele efectuate se constată că sortimentele de pâine obţinute<br />
din făină albă au un conţinut de săruri minerale mic de 1,2% faţă de 5,5% la grâu,<br />
în timp ce conţinutul de săruri minerale la sortimentele de pâine<br />
intermediară(1,3%), neagră(1,58%) , Graham(1,9%) au un conţinut crescut de<br />
cenuşă peste 1%, iar pâinea de secară de 0,89 %. Din acest motiv sunt recomandate<br />
aceste sortimente de pâine înaintea pâinii care deşi este mai aspectoasă, mai plăcută<br />
la miros şi gust datorită procesării avansate a boabelor de cereale ea este mai săracă<br />
în substanţe minerale, elemente nutritive pe care organismul uman nu le poate<br />
sintetiza prin metabolism.<br />
5. Scăderea conţinutului de celuloza din grâu de la 12% la 0,1% în pâinea<br />
albă, nu reprezintă un factor pozitiv pentru digestia individului. În acest caz se<br />
recomandă pentru o dietă raţională folosirea în alimentaţie a pâinii Graham şi a<br />
pâinii de secară (1%). Alte produse făinoase au fost îmbogăţite cu subtanţe<br />
nutritive şi fibre alimentare prin adaos de alte substanţe naturale favorabile<br />
digestiei.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1.Altmann, F., 1992 – Determination of Amino Sugars and Amino Acids in Glycoconjugates<br />
Using Precolumn Derivatization with o-Phthalaldehyde, Analytical Biochemistry, 204,<br />
215-219.<br />
2. Antes, S., Wieser, H. 2001 – Effects of High and Low Molecular Weight Glutenin Subunits<br />
on Rheological Dough Properties and Breadmaking Quality of Wheat, Cereal<br />
Chemistry, 78:157-159.<br />
3.Antes, S., Wieser, H. 2001 – Reoxidation behavior of wheat and rye glutenin subunits,<br />
Cereal Chemistry. 78:8-13.<br />
277
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
4.Ashworth, U.S., and Krueger, G.J. 1951 – Chemical factors affecting the baking quality of<br />
non-fat mily solids. IV. Minimum heat treatment for maximum loaf volume. Cerea<br />
Chemistry, 28:145-152.<br />
5. Bordei, D.2004 – Tehnologia modernă a panificaţiei, Editura Agir, Bucureşti.<br />
6.Borneo, R., Khan, K. 1999 – Protein changes during various stages of bread making of<br />
four spring wheats: Quantification by size exclusion HPLC. Cereal Chemistry, 76(5),<br />
711-717.<br />
7.Brites, C., Carrillo, J.M., 1991 – Influence of High Molecular Weight (HMW) and Low<br />
Molecular Weight (LMW) Glutenin Subunits Controlled bz Glu-1 and Glu-3 Loci on<br />
Durum Wheat Quality. 2001. Cereal Chemistry, 78:59-63; Christian, Maria , 1991–<br />
La qualité des produits industriels, Dunodbordosd, Paris.<br />
8.Ciaffi, M., Tozzi, L., Borghi, B., Corbellini, M., and Lafiandra, D. 1994 – Effect of wheat<br />
shock during grain filling on the gluten protein composition of bread wheat. J. Cereal<br />
Sci. 24:91-100.<br />
9.Clydesdale, F.M., and Weimer, K.L. 1985 – Iron fortification of foods. Academic Press,<br />
New York.<br />
10.Cocup, R.O., and Sanderson, W.B. 1987 – Functionality of dairy ingredients in bakery<br />
products. Food Technol. 41:86-90.<br />
11.Iosif, Gh. N. şi colab., 2002- Analiza calităţii produselor, Editura Tribuna Economică,<br />
Bucureşti.<br />
12.Leonte, M., 2000 – Biochimia şi tehnologia panificaţiei, Editura Crigarux, Piatra Neamţ.<br />
13.SR ISO 5530-4:2002, Făină de grâu. Caracteristici fizice ale aluatului. Partea 4:<br />
Determinarea proprietăţilor reologice folosind alveograful, Asociaţia de Standardizare<br />
din România, 2002.<br />
278
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
OPTIMIZAREA STRUCTURII CEREALELOR BOABE<br />
PENTRU SĂMÂNŢĂ, PE SPECII ÎN MICROZONA<br />
BIVOLARI, DIN LUNCA PRUTULUI<br />
CRISTINA ANTONESCU 1 ,<br />
M.C. ANTONESCU 2 ,R. COJOCARI 1 ,<br />
ANCA COSOVANU 2<br />
1<br />
ITCSMS Iasi, cristina.antonescu@yahoo.com,<br />
2<br />
CRPDRP 1 Iasi, marius.antonescu@sapard.ro<br />
Optimizarea structurii cerealelor boabe pentru sămânţă, pe specii în<br />
microzona Bivolari, din Lunca Prutului Optimization of the structure of<br />
grain cereals for seeds, by species in the microarea Bivolari, from the<br />
meadow of Prut river The hereby survey presents the obtaining of some<br />
optimum solutions regarding the agricultural structure and the discovery of<br />
several combinations of all the production factors that finally result in<br />
production rise providing economic efficiency conditions are ensured. The<br />
optimization process is an act of conception and decision making that content<br />
depends on a variety of factors specific to each agricultural area or micro<br />
area. The analysis was carried out within Bivolari micro area and aimed to<br />
obtain the optimization of grain cereals for seeds, by species. The<br />
optimization of the structure of grain cereals for seeds was achieved by<br />
means of several economic-mathematical patterns based on more<br />
restrictions, such as: integral usage of the agricultural area, predominance<br />
of some cultures in the cropping rotation system, achievement of a minimum<br />
quantity of vegetal products and of a maximum profit. Within the economicmathematical<br />
pattern drawn and used for the optimization of the structure of<br />
crops, the component elements are: profit maximization and production<br />
expenditures minimization, variables – surfaces for plant cultivations, free<br />
terms – total surface of production facility, maximum limits for certain<br />
cultures, the products needed to be achieved. The conclusion of the survey is<br />
that Bivolari micro area is characterized by extremely favorable conditions<br />
for cultivating the grain cereals for seeds and that a higher cultivated<br />
agricultural area is detected in agricultural year 2006 – 2007.<br />
Key words: optimization, bonita notes, economical-mathematical model<br />
Agricultorul contemporan trebuie sa fie specialist in multe domenii. Este<br />
necesar ca acesta sa ia o multitudine de decizii de la starea recoltelor, diverse<br />
operatii agricole, solutii financiare pentru achizitionarea unor echipamente, ce<br />
constructii sa realizeze, metode de rezolvare a unor formalitati administrative, pana<br />
la solicitari pentru diverse subventii si fonduri. Succesul unei firme agricole consta<br />
in primul rand in abilitatea conducerii acestora, in capacitatea de a preveni<br />
implicarea intreprinderii in lantul de efecte negative ce se rasfrang asupra ei si de a<br />
279
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
asigura totodata o linie strategica de evolutie viitoare. (Draft R.,1989; M.<br />
Gradinariu; Manolescu Irina, 2006; Margareta Oancea, 2003; Tracy M., 2000).<br />
Studiul de fata prezintă obţinerea unor soluţii optime în structura producţiei<br />
agricole şi găsirea unor combinaţii a tuturor factorilor de producţie, care în final să<br />
conducă la realizarea unor sporuri de producţie, în condiţiile de eficienţă<br />
economică.<br />
Modelul economico-matematic de optimizare are în vedere utilizarea unui<br />
volum cât mai mare de informaţii care să permită o îmbinare raţională între<br />
informaţiile stocate în Banca de date şi informaţiile variabile specifice arealului<br />
cercetat.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Studiul are ca obiect optimizarea structurii cerealelor boabe pentru sămânţă<br />
boabe pentru sămânţă pe specii în microzona Bivolari, din Lunca Prutului.<br />
Optimizarea economică a tehnologiilor de producere a seminţelor presupune un<br />
proces deosebit de complex, deoarece trebuie să precizeze care este varianta ce<br />
conduce la obţinerea celei mai mari producţii în condiţiile valorificării la maxim a<br />
condiţiilor pedoclimatice.<br />
Pentru proiectarea şi perfecţionarea tehnologiilor de producere a seminţelor<br />
trebuie să s eţină seama de următoarele elemente:<br />
- specia<br />
- sistemul de cultură<br />
- soiul sau hibridul utilizat<br />
- tipul de sol<br />
- consumurile de îngrăşăminte organo-minerale<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Ratele de rentabilitate se identifică ca rate de eficienţă, prin care se măsoară<br />
eficienţa resurselor materiale şi financiare alocate activităţii unei întreprinderi de<br />
exemplu S:A: Moldova Ţigănaşi (tab.1,2,3).<br />
Optimizarea structurii culturilor de cereale boabe pentru sămânţă apare<br />
ca o consecinţă a necesităţii de programare a producţiei vegetale în profil teritorial,<br />
ceea ce implică o zonare judicioasă şi o îmbinare raţională a culturilor.<br />
Optimizarea structurii culturilor asigură posibilităţi sporite în organizarea<br />
raţională a producţiei şi, mai ales, în folosirea intensivă a resurselor interne, între<br />
care terenul arabil ocupă un loc primordial.<br />
Prin optimizarea structurii culturilor cerealiere pentru sămânţă trebuie să se<br />
asigure creşterea randamentului la hectar şi a producţiei totale, îmbunătăţirea<br />
calităţii acesteia şi sporirea rentabilităţii în toate zonele şi unităţile productive.<br />
În orice zonă de producţie agricolă se consideră că varianta optimă de<br />
structură a culturilor cerealiere pentru sămânţă este aceea care asigură venitul net<br />
maxim, unde terenul a fost organizat pe asolamente unitare.<br />
Se evidenţiază faptul că procesul de structurare a culturilor în terenul arabil<br />
trebuie să ţină seama de favorabilitatea culturilor în asolament în corelaţie cu<br />
aprecierea economică a acestuia.<br />
Structura culturilor s-a diferenţiat în cadrul fiecărui tip de asolament,<br />
ierarhizarea acesteia având drept criteriu notele de bonitare a terenului arabil.<br />
280
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
În cadrul procesului de optimizare trebuie să se ţină seama de o serie de<br />
criterii, dintre care mai importante sunt următoarele:<br />
• Realizarea unui nivel minim al producţiei totale necesară autoconsumului<br />
sau destinată valorificării;<br />
• Utilizarea integrală a resurselor naturale (teren arabil), economice şi<br />
sociale;<br />
• Asigurarea unui grad ridicat de exploatare a favorabilităţii ecologice pentru<br />
diferitele culturi, corespunzător claselor de bonitare economică a<br />
terenului arabil.<br />
Tabelul 1<br />
Buget de venituri şi cheltuieli agrotehnice: grâu<br />
Nr.<br />
2003 2004 2005 2006<br />
Indicatorul<br />
UM<br />
crt.<br />
(670 ha) (670 ha) (850 ha) (1166 ha)<br />
1 PRODUCŢIA REALIZATĂ kg/ha 4150 4200 500 3800<br />
2 A CHELTUIELI DIRECTE mii lei 5162664 6195197 9431494 14768816<br />
3<br />
Cheltuieli cu materii prime şi<br />
I<br />
materiale<br />
mii lei 3541556 4249867 6469947 10131316<br />
4 1 Materii prime : mii lei 1742654 2091185 3183595 4985204<br />
5 sămânţa mii lei 536654 643985 980395 1535204<br />
6 îngrăşăminte : mii lei 1206000 1447200 2203200 3450000<br />
7 - simple mii lei 458280 549936 837216 1311000<br />
8 - complexe mii lei 747720 897264 1365984 2139000<br />
9 Pesticide mii lei 898160 1077792 1640818 2569364<br />
10 2 Materiale consumabile : mii lei 935476 1122571 1708989 2676112<br />
11 materiale auxiliare mii lei 104870 125844 191583 300000<br />
12 combustibili + lubrefianţi mii lei 673302 807962 1230032 1926112<br />
13 piese de schimb mii lei 122348 146818 223513 350000<br />
14 alte materiale mii lei 34957 41948 63862 100000<br />
15<br />
3 Cheltuieli cu lucrările şi<br />
serviciile executate de terţi<br />
mii lei 419478 503374 766330 1200000<br />
16<br />
4 Alte cheltuieli de<br />
exploatare:<br />
mii lei 443948 532738 811033 1270000<br />
17 amortizare mii lei 419478 503374 766330 1200000<br />
18 impozite şi taxe mii lei 24470 29364 44703 70000<br />
19 II Cheltuieli cu forţa de muncă: mii lei 1621109 1945331 2961548 4637500<br />
20 1 Salarii mii lei 1223478 1468174 2235130 3500000<br />
21<br />
2 Cheltuieli cu asigurarea şi<br />
protecţia socială<br />
mii lei 397630 477156 726417 1137500<br />
22 B CHELTUIELI INDIRECTE mii lei 332087 398504 606678 950000<br />
23<br />
Cheltuieli generale şi<br />
comune<br />
mii lei 244696 293635 447027 700000<br />
24 2 Dobânzi mii lei 87391 104869 159652 250000<br />
25 C TOTAL CHELTUIELI mii lei 5494751 6593701 10038172 15718816<br />
26 D COST DE PRODUCŢIE mii lei / t 1194 1433 2361 3417<br />
27 E PREŢ DE LIVRARE mii lei / t 1818 2182 0 5200<br />
VALOAREA PRODUCŢIEI<br />
28 F<br />
VÂNDUTE<br />
mii lei 8361600 1003392 0 23920000<br />
29 GPROFIT BRUT mii lei 2866849 3440219 0 8201184<br />
30 H IMPOZIT PE PROFIT mii lei 716712 860054 0 2050296<br />
31 I PROFIT NET mii lei 2150137 2580164 0 6150888<br />
281
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Buget de venituri şi cheltuieli agrotehnice: orz<br />
Tabelul 2<br />
Nr.<br />
crt.<br />
Indicatorul<br />
UM<br />
2003<br />
(80 ha)<br />
2004<br />
(80 ha)<br />
2005<br />
(16 ha)<br />
2006<br />
(408 ha)<br />
1 PRODUCŢIA REALIZATĂ kg/ha 3950 3900 650 3330<br />
2 A CHELTUIELI DIRECTE mii lei 388347 466016 111843 2831696<br />
Cheltuieli cu materii prime<br />
3 I<br />
mii lei 316839 380207 91249 2310286<br />
şi materiale<br />
4 1. Materii prime : mii lei 151977 182372 43769 1108166<br />
5 sămânţa mii lei 56270 67524 16205 410300<br />
6 îngrăşăminte: mii lei 81771 98126 23550 596250<br />
7 simple mii lei 19899 23879 5731 145100<br />
8 complexe mii lei 61865 74238 17817 451100<br />
9 Pesticide mii lei 13936 16723 4013 101616<br />
10 2. Materiale consumabile : mii lei 61029 73234 17576 445000<br />
11 materiale auxiliare mii lei 1371 1646 394 10000<br />
12 combustibili + lubrefianţi mii lei 54857 65829 15798 400000<br />
13 piese de schimb mii lei 3429 4114 987 25000<br />
14 alte materiale mii lei 1371 1646 394 10000<br />
15<br />
3. Cheltuieli cu lucrările şi<br />
mii lei<br />
serviciile executate de terţi<br />
71314 85577 20538 520000<br />
16<br />
4. Alte cheltuieli de<br />
exploatare :<br />
mii lei 32519 39023 9365 237120<br />
17 amortizare mii lei 30857 37029 8886 225000<br />
18 impozite şi taxe mii lei 1662 1995 478 12120<br />
Cheltuieli cu forţa de<br />
19 II<br />
mii lei 71508 85809 20594 521410<br />
muncă:<br />
20 1. Salarii mii lei 53968 64762 15542 393517<br />
21<br />
2.Cheltuieli cu asigurarea<br />
şi protecţia socială<br />
mii lei 17540 21048 5051 127893<br />
22 B CHELTUIELI INDIRECTE mii lei 20571 24686 5924 150000<br />
23<br />
1.Cheltuieli generale şi<br />
comune<br />
mii lei 13714 16457 3949 100000<br />
24 2. Dobânzi mii lei 6857 8229 1974 50000<br />
25 C TOTAL CHELTUIELI mii lei 396575 475891 114213 2891696<br />
26 D COST DE PRODUCŢIE<br />
mii lei<br />
/ t<br />
340 408 97 2480<br />
27 E PREŢ DE LIVRARE<br />
mii lei<br />
/ t<br />
411 494 118 3000<br />
28 F<br />
VALOAREA PRODUCŢIEI<br />
mii lei<br />
VÂNDUTE<br />
475200 570240 136857 3465000<br />
29 G PROFIT BRUT mii lei 78625 94349 22643 573304<br />
30 H IMPOZIT PE PROFIT mii lei 19656 23587 5660 143326<br />
31 I PROFIT NET mii lei 58968 70762 16982 429978<br />
282
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
CONCLUZII<br />
În economia zonei cercetate, agricultura ocupă locul al 2 lea după industrie,<br />
îndeplinind un rol esenţial prin funcţiile sale<br />
Numeroase studii şi cercetări, au avut ca obiect optimizarea structurii<br />
culturilor pe zone agroeconomice , în funcţie de bonitarea terenului arabil pentru<br />
principalele culturi<br />
Studiile de optimizare a structurii culturilor de câmp prezintă ca variantă<br />
optimă aceea care are ca funcţie obiectiv maximizarea profitului net.<br />
În agricultură, în procesul de optimizare a tehnologiilor de cultivare a<br />
plantelor şi a structurii culturilor de câmp, se utilizează mai multe metode, dintre<br />
care aplicabilitatea cea mai mare o prezintă programarea liniară.<br />
Cultura de bază este porumbul pentru boabe cu o pondere foarte mare, urmat<br />
de grâu, orz şi orzoaică.<br />
Modelul economico-matematic elaborat pentru optimizarea structurii<br />
culturilor de câmp , are în vedere folosirea unui volum mare de informaţii care să<br />
permită comensurarea tuturor factorilor care concură la utilizarea raţională a<br />
resurselor naturale<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Chiran, A., Gîndu, Elena şi colab., 2003 – Marketing agroalimentar – teorie şi practică –<br />
Ed. a II a Pim, Iaşi.<br />
2. Gîndu, Elena şi colab., 2004 – Unele aspecte privind eficienţa economică a producerii<br />
seminţelor la cereale boabe – Studiu de caz la S.A. Moldova Ţigănaşi jud. Iaşi;<br />
3. Jugănaru, Mariana, 2000 – Marketing, Ed. Expert, Bucureşti.<br />
4. Sima Elena – Piaţa seminţelor certificate – Revista „Sănătatea plantelor”.<br />
5. * * * , 2004 – Dezvoltarea agriculturii judeţului Iaşi, orizont 2004, pe zone de producţie<br />
agricolă.<br />
6. * * *, 2004 – Dezvoltarea agriculturii şi silviculturii judeţului Iaşi, orizont 2004.<br />
283
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
STRATÉGIES DE TRADUCTION DANS LE CONTEXTE<br />
DE LA COMMUNICATION INTERCULTURELLE (LES<br />
PRÉSUPPOSITIONS DANS LES VERSIONS<br />
ROUMAINES DU ROMAN LES MISÉRABLES DE<br />
VICTOR HUGO)<br />
Elena PETREA 1<br />
1 USAMV Iaşi<br />
elenapetrea@univagro-iasi.ro<br />
After an attentive reading of the works dedicated to the study of the<br />
text in translation studies, we propose an analysis which turns to good<br />
account the theoretical assumptions of Christiane Nord, exposed in her work<br />
“Text Analysis in Translation” (1991). The category of presuppositions is a<br />
touchstone for the translators, because it implies a series of skills of cultural,<br />
ideological, aesthetic order. Presuppositions include not only factors and<br />
realities of the source text, but also elements which belong to the biography<br />
of the author, to the aesthetic criteria, of genre or sort, to the topoi of time, to<br />
the ideology, to the political or cultural conditions of time. In this wide<br />
meaning of a word, we can observe that the presuppositions occupy a wide<br />
place in the novel “Les Misérables”, being a proof of the significant<br />
knowledge of the author. We insist on some types of presuppositions and<br />
underline the way the Romanian translators treat them, according to the time<br />
when the translation is made. The comparative method allows to identify the<br />
gains and the losses of the translation with regard to the original or to the<br />
other versions, but also to place sometimes the target text at the same level as<br />
the source text.<br />
Key words: translation theory, intercultural communication, presuppositions,<br />
romanian translations, Victor Hugo<br />
Dans le cadre plus ample des discussions portant sur la réception de l’œuvre<br />
d’un écrivain dans un autre espace littéraire, l’analyse de l’activité de traduction a<br />
le rôle de compléter l’image que la culture d’accueil construit autour de cet<br />
écrivain. Plus que le volume des traductions, c’est la qualité de celles-ci qui<br />
contribue à faire connaître un nom et une œuvre dans un nouvel espace littéraire,<br />
car c’est la réaction du public lecteur à l’égard de la traduction qui détermine<br />
l’inscription d’un texte étranger parmi les valeurs de la communauté d’accueil et<br />
son devenir comme repère ou bien son rejet.<br />
Le texte à traduire contient en soi le savoir d’un peuple et/ou d’un individu,<br />
et son traducteur s’engage dans une compétition positive avec l’original et avec son<br />
auteur, sans devenir par là son auteur second, mais le double de celui-ci dans la<br />
littérature cible. L’existence d’une conscience de transfert, qui se déclare objective,<br />
mais laquelle est manifestement subjective, nous permet de parler de traductions<br />
284
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
toujours perfectibles au niveau du contenu et toujours répétables comme acte. Et<br />
toujours inestimables en soi. La position de la traduction (conçue à la fois comme<br />
procès et résultat) au carrefour d'objets d’étude divers/différents, explique la<br />
diversité ainsi que la divergence des points de vue, des théories et des simples<br />
opinions formulés concernant le statut, la terminologie, la nature, les perspectives<br />
de la traduction. L’état actuel des recherches en traductologie est le résultat d’une<br />
évolution durant des siècles, ponctuée par certaines constantes bipolaires qui ont<br />
retenu l’attention des chercheurs depuis les débuts. L’inventaire terminologique<br />
que nous possédons de nos jours permet l’accomplissement d’une démarche<br />
scientifiquement fondée et argumentée.<br />
MATERIEL ET METHODE<br />
Le modèle théorico-pratique principal que nous allons adopter (et adapter) dans<br />
l’évaluation des traductions roumaines du roman Les Misérables de Victor Hugo<br />
appartient à Christiane Nord et il a été exposé dans son ouvrage Text Analysis in<br />
Translation (Rodopi, Amsterdam-Atlanta, 1991). Notre option a été justifiée par la<br />
pertinence et la complexité de cette perspective pour l’analyse des traductions, une<br />
approche que nous allons compléter, le cas échéant, par d’autres références<br />
bibliographiques. Selon cette perspective, la traduction, appelée aussi communication<br />
interculturelle, est un processus qui implique plusieurs facteurs fondamentaux<br />
(essentiels): le producteur du texte source, l’émetteur (l’expéditeur, l’angl. „sender”) du<br />
texte source-dans le cas des textes littéraires, ces deux membres s’identifient en un<br />
seul, appelé l’auteur du texte ; le texte source, le récepteur du texte source, l’initiateur,<br />
le traducteur, le texte cible, le récepteur du texte cible (le destinataire, l’angl.<br />
„recipient”).[6,p.5-6] Puisqu’ils représentent des signes linguistiques ancrés dans une<br />
certaine culture, le texte source (TS) et le texte cible (TC) dépendent de la situation de<br />
communication dans laquelle ils servent à transmettre un message, de là la nécessité<br />
d’une analyse attentive du contexte de la traduction (la situation du texte source, la<br />
situation du texte cible, chacune divisée en production et réception du texte). Orienté<br />
vers le récepteur, le processus de traduction choisit ses stratégies en fonction du but<br />
(„skopos”), de l’effet du texte cible (tel que le suppose, par anticipation, l’initiateur/le<br />
traducteur). La qualité et la quantité de la relation entre le texte source et le texte cible<br />
dépendent du but de la traduction et assurent les critères selon lesquels on décide<br />
quels éléments de la situation source peuvent être « gardés » et quels autres<br />
« adaptés » à la situation cible, tant qu’il y a compatibilité entre l’intention du texte<br />
source et les fonctions du texte cible. Le modèle de Christiane Nord comprend les<br />
facteurs extratextuels ou externes (les facteurs de la situation de communication dans<br />
laquelle le texte accomplit sa fonction) : l’auteur, l’intention de l’auteur, le récepteur du<br />
texte, le milieu ou le canal de communication du texte, le lieu, le temps de la production<br />
et celui de la réception, la motivation de la communication, la fonction du texte ; et les<br />
facteurs intratextuels ou internes (concernant le texte) : le thème, le contenu, la<br />
composition du texte, le lexique, la syntaxe, les traits suprasegmentaux (ayant des<br />
implications stylistiques). Notre analyse retient une seule catégorie, celle des<br />
présuppositions, car elle s’inscrit dans une recherche plus ample, exposée dans notre<br />
thèse de doctorat. La catégorie des présupposés est une pierre de touche pour les<br />
traducteurs, puisqu’elle implique une série de compétences d’ordre culturel,<br />
idéologique, esthétique etc. Les présuppositions comprennent non seulement les<br />
facteurs et les réalités du texte-source, mais aussi des éléments qui appartiennent à la<br />
biographie de l’auteur, aux critères esthétiques, de genre ou d’espèce, aux topoi d’une<br />
285
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
époque, à l’idéologie, aux conditions politiques ou culturelles de l’époque. Dans cette<br />
acception large, on peut observer que les présuppositions occupent une place<br />
importante dans le roman Les Misérables, étant des manifestations de l’érudition<br />
impressionnante de l’auteur. En offrant des clés de lecture sur plusieurs niveaux,<br />
l’œuvre Les Misérables est accessible à un public large, mais elle dévoile pleinement<br />
ses significations à un esprit cultivé.<br />
RESULTATS ET DISCUSSIONS<br />
Nous allons nous arrêter sur quelques types de présuppositions et souligner<br />
la manière dont les traducteurs roumains les traitent, selon l’époque où la<br />
traduction est réalisée. Notons dès le début la pauvreté des notes explicatives pour<br />
les versions plus anciennes.<br />
Dans le cas des noms propres appartenant à la culture source, comme par<br />
exemple, les toponymes, les titres de journaux, de livres etc., les traducteurs<br />
choisissent entre leur transcription avec la forme française, en y ajoutant<br />
éventuellement une note, et leur traduction en roumain. On reprend, à juste titre, de<br />
nombreux toponymes: Digne, Montreuil-sur-Mer, Gros-Caillou, des noms de rues:<br />
Arbalète, Epée-de-Bois, du Plâtre etc. D’autres fois, ces noms sont traduits : rue de<br />
la Clef-strada Cheii, rue des Postes-strada Poştei/strada Poştelor, passage des<br />
Patriarches-pasajul Patriarhilor etc. Saint-Germain-des-Près est expliquée dans<br />
TC1[2]: biserica Saint-Germain-des-Près, mais pas dans TC2[4]; Pont Neuf est<br />
gardé tel quel, mais on le supprime dans l’édition 1993 (bien que l’explication<br />
apparaisse en note). Le Dôme des Invalides est incorrectement traduit par Palatul<br />
Invalizilor (TC1, I, p.165), la forme correcte étant Domul Invalizilor (dans TC2, I,<br />
p.130.). Champ de Mars et Champ de Mai sont repris tels quels, mais ils sont<br />
expliqués et traduits en note dans TC1, TC1’[3]. Dans l’édition 1938, figurent les<br />
traductions roumaines, sans aucune explication: Câmpul lui Marte ; Adunarea din<br />
Mai. Parfois, l’hésitation entre les deux possibilités peut engendrer des pertes. Le<br />
chapitre Anul 1817 contient une énumération de faits menus destinés à créer<br />
l’impression de la reconstitution d’une époque ; parmi ceux-ci, „le pont<br />
d’Austerlitz abdiquait et s’intitulait pont du Jardin du Roi, double énigme qui<br />
déguisait à la fois le pont d’Austerlitz et le jardin des Plantes”(I, p.177).<br />
TC1: Podul Austerlitz abdicase şi se numea acum podul Jardin du Roi, dublă<br />
enigmă care deghiza (acoperea, TC1’) în acelaşi timp podul Austerlitz şi Grădina<br />
Botanică. (I, p.160)<br />
TC2: Podul de la Austerlitz abdica şi se intitula podul Grădina Regelui,<br />
enigmă dublă deghizând totodată podul de la Austerlitz şi Grădina Botanică.(I,<br />
p.128)<br />
La relation établie entre les deux termes soulignés dans le TS est moins<br />
évidente dans le TC1 à un lecteur peu familier avec la langue française; dans le<br />
TC2, l’emploi incorrect de la préposition engendre la confusion toponymique: le<br />
pont qui s’appelle Austerlitz devient le pont de (=qui se trouve à) Austerlitz!<br />
L’appellation Institut (fr. Institut), assez opaque pour le lecteur roumain,<br />
n’est rendue plus claire ni par l’expansion, ni par le procédé d’élargissement du<br />
286
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
sens (il s’agit d’une abréviation pour Institut de France, établissement qui<br />
comprend les cinq académies). Les connotations de certains toponymes, familières<br />
au lecteur français, comme, par exemple, les noms des quartiers réservés à<br />
certaines couches sociales, sont rendues accessibles au lecteur roumain par les<br />
traducteurs Lucia Demetrius et T.Măinescu, mais pas par Ion Pas (par ex., le<br />
quartier Saint-Germain ou le pavillon Marsan). Le Jardin des Plantes pose<br />
problème, puisqu’il s’agit d’une partie du Musée national d’histoire naturelle de<br />
Paris, qui comprend des plantes et une ménagerie; Grădina Botanică (TC1, I,<br />
p.160; TC2, I, p.128), ainsi que la traduction littérale Grădina Plantelor (utilisée<br />
constamment par TC2’ mais parfois aussi par TC1, II, p.204; TC2, III, p.55); ou<br />
bien on a la forme française, expliquée aux notes (TC1, IV, p.71), dans un passage<br />
qui mentionne la passion de l’un des personnages pour les fleurs rares; tandis que,<br />
lorsque Gavroche parle des singes et des girafes du Jardin des Plantes, les<br />
traducteurs préfèrent le syntagme Grădina Botanică, source de confusion pour le<br />
lecteur roumain, habitué à trouver uniquement des plantes dans un jardin<br />
botanique! (TC1, IV, p.184; TC2, III, p.146).<br />
La toponymie du roman hugolien est significative au plus haut degré, mais la<br />
symbolique des lieux n’est pas toujours saisie par les traducteurs, ce qui entraîne<br />
des pertes pour le lecteur roumain. Après l’envoi au bagne de Jean Valjean, sa sœur<br />
habite à Paris, rue du Geindre (geindre ou gindre=ouvrier boulanger qui pétrit le<br />
pain); l’auberge des Thénardier se trouve ruelle du Boulanger (boulanger=brutar).<br />
Les deux toponymes s’inscrivent dans le champ sémantique du pain, qui traverse<br />
tout le roman, dès le vol de Jean Valjean, connotations occultées par les versions<br />
roumaines, qui reprennent l’appellation en français sans fournir aucune<br />
explication/traduction. Champmathieu a habité à Paris boulevard de l’Hôpital, et,<br />
par une coïncidence qui produit l’«effet de réel», la masure Gorbeau, espace de la<br />
misère, est située sur le même boulevard, entre Salpetrière et Bicêtre, toponymes<br />
associés à la pauvreté et au crime. Comme si ce n’était pas la même réalité, les<br />
versions roumaines emploient d’abord le nom de la rue en roumain-bulevardul<br />
Spitalului (TC1, I, p.372; TC2, I, p.291), puis, dans un autre tome, en françaisbulevardul<br />
l’Hôpital (TC1, II, p.182; TC2, II, p.10), et c’est uniquement le nom<br />
Bicêtre qu’on explique.<br />
Le roman Les Misérables renferme dans ses pages une encyclopédie en<br />
miniature, et la preuve en sont les noms plus ou moins célèbres évoqués : écrivains,<br />
théologiens, scientifiques, philosophes, héros populaires et de la littérature<br />
universelle, artistes, personnalités historiques, mais aussi des brigands célèbres ou<br />
non (v.chap. L’Année 1817, Waterloo, Ecce Paris, ecce homo). Les versions<br />
roumaines plus récentes expliquent ces nombreux anthroponymes, parfois même<br />
par des renvois familiers au lecteur roumain (v. TC1, III, p.187, note 2). Ces noms<br />
sont soit expliqués en note, sur la même page, soit en glossaire, à la fin du volume,<br />
afin de ne pas interrompre la lecture. Evidemment, les éditions plus récentes sont<br />
plus riches en éclaircissements que celle plus anciennes. Les traducteurs<br />
choisissent parfois d’effacer certaines pressupositions ou de les rendre<br />
287
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
partiellement, par le procédé de l’adaptation: dans la conversation entre<br />
monseigneur Bienvenu et le conventionnel G., ce dernier demande:<br />
TS: -Que pensez-vous de Bossuet chantant le Te Deum sur les dragonnades?<br />
(I, p.75)<br />
TC1: -Ce credeţi despre Bossuet care binecuvânta persecuţiile religioase?<br />
(I, p.62)<br />
TC2: -Ce credeţi de Bossuet care cânta Te Deum-ul la executarea<br />
supliciilor? (I, p.51)<br />
Les deux éditions expliquent le nom propre Bossuet; Te Deum est traduit par<br />
une modulation dans TC1-le verbe a binecuvânta; le nom dragonnade
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
traduit par contrabandist de sare) ou sont adaptées : gabelle devient monopolul<br />
sării (TC1, IV, p.304) ou dijmă (TC2, III, p.238), solution inadéquate, s’agissant<br />
ici d’un archaïsme autochtone. La cocarde blanche (symbole d’une réalité<br />
pervertie, la cocarde étant portée par les révolutionnaires, le blanc étant la couleur<br />
de la royauté) a une solution qui s’éloigne beaucoup de l’original chez Ion Pas : le<br />
fr. « arbore la cocarde blanche » devient „îşi prinde funda albă la piept” (III,<br />
p.238)(Le Nouveau Robert 2007 définit la cocarde: insigne (souvent rond) que l’on<br />
portait sur la coiffure).<br />
CONCLUSIONS<br />
Notre analyse vient de démontrer le fait que c’est la tâche du traducteur que<br />
d’évaluer le savoir du lecteur, afin de garder l’équilibre entre ce qu’il faut et ce<br />
qu’il ne faut pas expliquer, tout en se tenir à l’écart des attitudes extrêmes : devenir<br />
trop explicite par l’apport d’informations superflues, ou bien rendre le texte trop<br />
opaque et, par la suite, influencer la diffusion d’une œuvre/ d’un écrivain. Le texte<br />
hugolien n’est pas accessible de la même manière à tous les lecteurs et à toutes les<br />
époques, mais cela est déjà une question beaucoup discutée par la théorie de la<br />
réception et la théorie de la lecture. Par la mise en miroir de plusieurs versions nous<br />
pouvons identifier les points forts et les pertes lors du passage d’un texte à l’autre,<br />
la mesure dans laquelle les textes roumains récupèrent, au niveau de la forme et du<br />
contenu, le texte de départ, ainsi que son effet. Il y apparaît le problème de<br />
l’équivalence sur les plans constitutifs de l’ensemble. Bien qu’orienté vers le texte<br />
cible, notre démarche est, en même temps une re-lecture du texte original.<br />
La méthode comparative permet d’identifier les gains et les pertes de la<br />
traduction par rapport à l’original ou aux autres versions, mais aussi de placer<br />
parfois le texte cible au même niveau que le texte source. Nos observations<br />
indiquent la nécessité des retraductions futures, tandis que notre analyse peut<br />
constituer un repère pour les éventuels traducteurs.<br />
BIBLIOGRAPHIE<br />
1. Hugo, V., 2000 - Les Misérables, Paris, Le Livre de Poche, vol. I-II.<br />
2. Hugo, V., 1969 - Mizerabilii, traducere de Lucia Demetrius şi Tudor Măinescu, Bucureşti,<br />
Editura pentru Literatură.<br />
3.Hugo, V., 1954-55 – Mizerabilii, traducere de Lucia Demetrius Tudor Măinescu şi J.Costin<br />
Bucureşti, ESPLA, vol. I-V.<br />
4. Hugo, V., 1993 - Mizerabilii, traducere de Ion Pas, Bucureşti, Editura Eden, vol. I-IV.<br />
5. Hugo, V., 1938 - Mizerabilii, traducere de Ion Pas, Bucureşti, Editura Cugetarea, vol. I-IV.<br />
6. Nord, Christiane, 1991 - Text Analysis in Translation, Amsterdam-Atlanta, Rodopi.<br />
289
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
AGRICULTURAL MARKET PRICES AND INCOME<br />
DEVELOPMENTS – STATUS QUO AND OUTLOOK<br />
Laura GIURCA VASILESCU 1 , Ana POPA 1 ,<br />
Cerasela PIRVU 1<br />
1 Faculty of Economy and Business Administration,<br />
Craiova<br />
e-mail: laurra2004@yahoo.com<br />
In the last years the prices of many agricultural commodities<br />
registered significant rises. These price developments mainly result from the<br />
combination of supply side factors at EU and world levels and demand-side<br />
drivers. Some of the factors are of a structural nature and they have set<br />
conditions for tighter, demand driven markets and thus firmer price levels.<br />
Most commodity markets have recently shown similar developments but the<br />
impact on agricultural prices is amplified by the seasonality that<br />
characterizes agricultural production and which limits its capacity for shortterm<br />
adjustment as compared to other industrial sectors.<br />
In this paper we intend to analyze the structural factors and effects<br />
caused by them such as: the steady rise in global commodity demand driven<br />
by record economic growth rates, urbanization and changes in dietary<br />
patterns (notably for meat) in many parts of the world; the emergence of new<br />
market outlets; the successive reforms of the CAP have certainly contributed<br />
to making agriculture more competitive but they have also produced shifts in<br />
production responses between sectors; the growth in cereal yields in the EU<br />
has considerably lowed down since 1995 and this could increasingly<br />
constrain the capacity of the agricultural sector to meet a rising domestic<br />
and global demand. Whilst caution is necessary in asserting that we have<br />
entered a new period of strong market prices after two decades of price<br />
decreases, it is becoming increasingly clear that structural factors like the<br />
growth in global food demand and the development of new market outlets can<br />
be reasonably expected to maintain prices at sustained levels over the<br />
medium-term. The high agricultural prices can be expected to be reflected in<br />
consumer prices to a much lower extent given the low and declining share of<br />
agricultural raw materials in food production costs and the competitive<br />
structure of the food supply-chain.<br />
Key words: agriculture prices, structural factors, income developments, EU<br />
After two decades of price decline in real terms, agricultural commodity<br />
prices started to rise at the end of 2006. In 2007 compared with 2006, the<br />
agricultural commodity prices in the EU have developed rather consistently both at<br />
agricultural producer and wholesale respectively first-stage-processing level [3].<br />
These price developments mainly result from the combination of supply side<br />
factors at EU and world levels and demand-side drivers. Some of the factors are of<br />
290
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
a structural nature and have already transformed market conditions away from<br />
supply to a demand driven markets.<br />
The surge in prices is mainly attributed both to structural and short-term<br />
factors. While the former type of driving forces is generally made up by the<br />
gradual rise in global food demand, the emergence of new market outlets, a slow<br />
down in EU yield productivity and an overall incapacity of major exporting<br />
countries to keep pace with demand growth, the restructuring of the EU farm sector<br />
towards greater competitiveness and the slow adjustment capacity inherent to<br />
agricultural markets, the latter factors mainly emanate from adverse climatic<br />
conditions, the growth in activity of investment funds and trade restricting behavior<br />
of exporting countries.<br />
These factors cause a gradual change over time:<br />
• the steady rise in global commodity demand driven by record economic<br />
growth rates, urbanization and changes in dietary patterns (notably for meat) in<br />
many parts of the world;<br />
• the emergence of new market outlets such as the biofuels market (mainly in<br />
US where this market is estimated to absorb 25% of US maize production in<br />
2007/08 [1], while EU biofuels production use 1-2% of domestic cereals production<br />
[2]);<br />
• the successive reforms of the CAP have certainly contributed to making<br />
agriculture more competitive but they have also produced shifts in production<br />
responses between sectors. This has notably affected the dairy sector, where<br />
support price reductions have led to some producers leaving the sector, whilst<br />
quotas have restricted other producers' capacity to increase production. Moreover,<br />
large public (and private) stocks seen in the last decade have been largely reduced<br />
for a number of commodities resulting in a higher volatility of agricultural markets;<br />
• the significant slow down in cereal yield growth in the EU since 1995. This<br />
could increasingly constrain the capacity of the agricultural sector to meet a rising<br />
domestic and global demand.<br />
Besides these structural factors, which were largely anticipated in the<br />
medium-term prospects, the agricultural sector has been hit over the most recent<br />
months by a series of adverse climatic conditions in many producing and exporting<br />
regions.<br />
The combination of these structural and short-term factors has generated<br />
very tight market conditions with a further fall in global stocks to their lowest in<br />
more than 10 years. The impact of these factors on prices has been exacerbated by<br />
the restrictive policy of some exporting countries (such as Ukraine and Russia).<br />
MATERIAL AND METHOD<br />
For presenting the statistical data regarding the agricultural market prices and<br />
the income developments in UE, there were used the official information, several<br />
reports and analysis regarding the rural development in European Union. Among these<br />
studies are the followings: “Agriculture in the European Union. Statistical and Economic<br />
Information 2007“, “Update on recent price developments in EU-27 agriculture and food<br />
291
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
retail“, both elaborated by the Directorate-General for Agriculture and Rural<br />
Development -EU in 2008. Also in analysis there were used the conclusions of the<br />
surveys “Situation and prospects for EU agriculture and rural areas“ and "Medium-term<br />
prospects of agricultural markets and income 2007-2014"elaborated by the Directorate-<br />
General for Agriculture and Rural Development -EU in 2007, respectively in 2008. The<br />
analyzed period in our study is 1995-2007.<br />
As statistic methods there were used investigation methods in order to determine<br />
the causality, and in particular, to draw a conclusion on the effect of changes of prices<br />
in the values of predictors regarding the agricultural income or the impact of higher<br />
agricultural prices on consumers.<br />
RESULTS AND DISCUSSIONS<br />
The developments in agricultural income in 2007 compared to 2006,<br />
accordingly with the latest statistics, register a positive year-on-year change for in<br />
the EU Member States (fig.1). Negative or less favorable figures for some countries<br />
mainly result from a relatively low importance of the crop sector in their national<br />
agriculture and/or a high importance of the negatively affected pig/intensive cattle<br />
fattening sectors through higher feed costs.<br />
Furthermore, losses in output volumes due to adverse climatic conditions<br />
significantly affected agricultural revenues and income in these countries (this was<br />
particularly the case for Bulgaria and Romania).<br />
150<br />
140<br />
130<br />
120<br />
110<br />
100<br />
90<br />
1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
Agricultural input<br />
Agricultural output<br />
Figure 1 EU-27 agricultural input and output price indices (1995=100) [2]<br />
As regards agricultural product price indices, animal output prices tend to<br />
lack behind crop output prices (fig.2). Given the "feed-interlinkage" between the<br />
animal and crop sectors, it can hence be expected that animal output prices will<br />
shift further upwards in the future.<br />
292
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
130<br />
120<br />
110<br />
100<br />
90<br />
80<br />
1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
Crop output Agricultural output Animal output<br />
Figure 2 Agricultural output price development in the EU-27 (1995=100) [3]<br />
As far as agricultural input prices are concerned, historically, the increase in<br />
feedingstuff prices used to be rather limited as compared to the observed price rises<br />
for energy/lubricants and fertilisers. In 2007 compared to 2006, feedingstuffs<br />
showed the biggest price increases among all agricultural inputs, riven by the price<br />
rises recorded in the grain and oilseed sectors (fig.3). But feedingstuff prices still<br />
developed below overall input price inflation over a long-term perspective.<br />
240<br />
220<br />
200<br />
180<br />
160<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
Feedingstuffs<br />
Total input<br />
Fertilisers<br />
Energy, lubricants<br />
Figure 3 Agricultural input price development in the EU-27 (1995=100) [3]<br />
Regarding future perspectives for agricultural commodity prices, many<br />
structural factors are expected to sustain market prices over the medium term.<br />
However, it is forecast that prices would not remain at the exceptional levels<br />
recently observed, mainly due to predictable producer responses to high prices<br />
(additional supply potential can be mobilized globally and particularly in the<br />
developed world) and policy adjustments such as the removal of mandatory setaside<br />
for the 2008/09 marketing campaign, the suspension of the import duties for<br />
most cereals until the end of June 2008 and the additional 2% dairy quota increase<br />
in the EU in 2008 [4]. Pork prices are expected to cyclically rise and, finally, to<br />
explicitly reflect higher feed costs in the coming months, a development which is<br />
293
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
already observed in the poultry and egg sectors. EU and Oceania dairy prices have<br />
been continuously converging over recent years, with interregional prices<br />
nowadays reaching rather comparable levels.<br />
The impact of higher agricultural prices on consumers should be more<br />
limited, given the low share of agricultural raw product value in final product value<br />
(approximately 25% on average) and the low share of household food expenditure<br />
in total household expenditure (14% in 2007, new methodology).<br />
The share of food expenditure in total household expenditure varies<br />
considerably among Member States (reflecting differing income/welfare levels).<br />
Within Member States, the respective share varies between different household<br />
types (household types differentiated by household income, household composition<br />
and household location).<br />
It should be noted that the share of food expenditure in total household<br />
expenditure has recently started to (slightly) increase again (breaking the falling<br />
trend recorded in past decades) (fig.4).<br />
18<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
Figure 4 Year-on-year change in the share of food expenditure in total household<br />
expenditure in the EU-27 (%) [2]<br />
Furthermore regarding the impact of higher agricultural prices on<br />
consumers, it should be mentioned that low-income households would be more<br />
affected. This can be explained by the higher share of food expenditure in total<br />
household expenditure recorded for low income households and by the fact that<br />
low-income households simply have less flexibility to adjust their expenditure in<br />
reaction to higher food prices.<br />
CONCLUSIONS<br />
Whilst caution is necessary in asserting that we have entered a new period of<br />
strong market prices after two decades of price decreases, it is becoming<br />
increasingly clear that structural factors like the growth in global food demand and<br />
the development of new market outlets can be reasonably expected to maintain<br />
prices at sustained levels over the medium-term. This factor should increase export<br />
opportunities of EU cereals, as displayed in the medium term prospects.<br />
294
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
However, the existing production structure and potential in the major<br />
producing countries seems largely sufficient to supply global demand so that the<br />
risk of food shortages appears low. For instance in the EU, additional production<br />
will be stimulated by both policy measures (with the proposed removal of the setaside<br />
obligation for 2008) and economic incentives (as the very high cereal prices<br />
should constitute an appropriate incentive for farmers to increase production).<br />
While most commodity markets (like those for metals or oil) have recently<br />
shown similar developments, the impact on agricultural prices is amplified by the<br />
seasonality that characterizes agricultural production and which limits its capacity<br />
for short-term adjustment as compared to other industrial sectors. However, the<br />
impact of these short term factors on prices should slowly decline in the next<br />
future.<br />
The combination of structural and short-term factors has generated very tight<br />
market conditions with a further fall in world cereal stocks. The impact of these<br />
factors on prices has been exacerbated by the restrictive policy of some exporting<br />
countries, which led to what can be considered as extremely nervous markets with<br />
prices at exceptional levels.<br />
The high agricultural prices can be expected to be reflected in consumer<br />
prices to a much lower extent given the low and declining share of agricultural raw<br />
materials in food production costs and the competitive structure of the food supplychain<br />
(over the medium- to long-term there is no significant evidence of partial<br />
transmission of price changes between the farm and consumer levels, although this<br />
may happen in the short run in some sector/country specific situation).<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Cahill, S.A. 2007 - Net Farm Income, Market Prices and Agricultural Productivity Growth<br />
in the United States, Research and Analysis Directorate Strategic Policy Branch<br />
Agriculture and Agri-Food Canada.<br />
2. Popa, A., Giurcă Vasilescu, Laura, 2007 - Romanian Rural Development between the<br />
European Union Financing Supply and the Possibilities of the Local Economy,<br />
Lucr. şt., seria Agronomie, vol. 50, U.S.A.M.V. Iaşi, p. 177-182.<br />
3. * * *, 2007 – European Comission, Directorate-General for Agriculture and Rural<br />
Development 2008 -Agriculture in the European Union. Statistical and Economic<br />
Information.<br />
4.* * * – European Comission, Directorate-General for Agriculture and Rural Development,<br />
2008 - Update on recent price developments in EU-27 agriculture and food retail.<br />
5. * * * – European Comission, Directorate-General for Agriculture and Rural Development,<br />
2008 -Medium-term prospects of agricultural markets and income 2007-2014.<br />
6. * * * – United States Department of Agriculture ERS, 2002 - Agricultural Income and<br />
Finance Outlook, AIS-79, Economic Research Service, Sept.<br />
295
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
AGRICULTURE FIRMS UNDER UNCERTAINITY -<br />
FINANCING AND ATTITUDE TO RISK<br />
Laura GIURCA VASILESCU 1<br />
1 Faculty of Economy and Business Administration,<br />
Craiova<br />
e-mail: laurra2004@yahoo.com<br />
The paper examines the risk behavior of a competitive agriculture<br />
firm under price uncertainty. The aim was to find the answer for the<br />
question: what are the major determinants of the agriculture firm’s attitude<br />
to risk and therefore of the firm’s willingness to produce under uncertainty?<br />
This study started from the approach of Greenwald and Stiglitz, which<br />
implies solely risk averse behavior of firms due to its restrictive assumptions<br />
about firm’s financing. Based on other theoretical concepts mostly from<br />
agency theory and soft budget constraint literature we have incorporated<br />
other plausible assumptions about firm’s financing: partial access to the<br />
equity market and possible existence of the soft budget constraint related to<br />
debt financing and there were formulated the conditions, under which the<br />
firm is induced to behave in more risky conditions. While the agriculture<br />
firm’s attitude to risk directly influences its willingness to produce, our<br />
results indicate that in the environment of uncertainty the price and<br />
technology are not the only important determinants of the agriculture firm’s<br />
optimal output level as is the case for the neoclassical theory of firm.<br />
The results of our study have shown that additional factors like firm’s<br />
net worth position, sensitivity of managers to bankruptcy, firm’s ability to<br />
raise new equity, softness of the budget constraint and degree of uncertainty<br />
about the future prices may play an important role for agriculture firm’s<br />
optimal output considerations.<br />
On the other side, the perception of risk faced by firm can explain all<br />
types of attitude to risk (risk averse, risk neutral and risk-seeking behavior)<br />
and can potentially have large effects on the optimal output level.<br />
Key words: agriculture firm, financing, risk, prices, equity<br />
In the previous decades there is clear tendency in the economic literature to<br />
remove the traditional assumption in the theory of firm, which says, that the<br />
demand for the products is known with certainty at the time when the output<br />
decision is made. The uncertain character of environment in which the firm has to<br />
operate has become a critical component in the theories of firm. It was shown on<br />
number of studies [7] that firm’s attitude to bear the inherent risk of production has<br />
important effects on the firm’s willingness to produce, i.e. on its choice of optimal<br />
level of production [6]. However, these older papers and also the contemporary<br />
microeconomic textbooks [2], take the attitude to risk as an exogenous<br />
characteristic associated with production “black box” called firm. In compliance<br />
296
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
with the recent development of new institutional understanding of firm it is hardly<br />
acceptable to consider the firm as an individual with simple utility function. There<br />
are number of more recent papers [1], which relate the firm’s attitude to risk with<br />
the financing considerations. In fact, they use the following logical framework for<br />
explaining the firm’s risk behavior: financing → attitude to risk → optimal level of<br />
output. The New Keynesians [4] based their theory of risk-averse firm on<br />
asymmetric information between managers and capital providers, which in their<br />
models of firm leads to the firm’s reliance on the usage of debt related with<br />
bankruptcy risk.<br />
Although they capture important patterns of firm’s risk behavior, they focus<br />
rather on the specific types of constraints or conditions of firm’s financing. As a<br />
result they do not provide a complete picture of the determinants of the firm’s<br />
attitude to risk and thus optimal output level under uncertainty.<br />
MATHERIAL AND METHOD<br />
The aim of paper is to develop a comprehensive model of firm, which would<br />
include all the important parameters, in the cases the firm behaves in risk averse, risk<br />
neutral or risk-seeking manner. The traditional neoclassical theory base the behavior of<br />
firm solely on the simple valuation maximization principle. Firms are assumed to either<br />
operate in uncertainty-free environment, because there is not aspect of time, or the firm<br />
behavior is not affected by uncertainty, because firms are assumed to be risk-neutral.<br />
The optimal output level is chosen so as to satisfy the equality of marginal costs of<br />
production and price of output [5].<br />
Therefore it should be incorporated additional determinants for the firm’s<br />
decision-making about optimal output, which is based on the uncertain character of the<br />
agriculture environment.<br />
The firm’s attitude towards risk can be summarized by an utility function, which,<br />
beside other properties, is increasing in profit v’(η i )> 0.<br />
If the firm is assumed to be risk averse and it chooses output to maximize:<br />
Max Ev(η i ) = p i - (1+r)c(q i ), where:<br />
- η' is uncertain profit of the firm,<br />
- c(q i ) is the firm’s cost of production,<br />
- q i is an output level,<br />
- p i is the expected price,<br />
- r is the interest rate representing the opportunity cost of production.<br />
The results after the optimality exercise are the following:<br />
Ev’(η i ) [p i - (1+r)c(q i ) ] + cov [v’(η i ),p i ] = 0<br />
For a risk neutral firm the covariance item will be equal to zero, because<br />
marginal utility would remain constant independently on the development of uncertain<br />
price (and thus profit). Therefore, the risk-neutral firm chooses the optimal output at the<br />
level, which equalizes the expected price and present value of marginal costs. If the<br />
expected price is taken as equal to the mean price, the level of output that would be<br />
produced by the risk neutral producer facing price uncertainty is the same as the level<br />
of output under price certainty.<br />
In the standard theory of firm under uncertainty the firm is assumed to be risk<br />
averse. As a consequence the firm will have negative covariance between the marginal<br />
utility of owner’s income, because increased price will decrease marginal utility of<br />
income. Hence the difference between expected price and present value of marginal<br />
297
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
costs must be positive. Since it is assumed that marginal costs are increasing this<br />
implies that the optimal output is smaller than for risk neutral firm.<br />
RESULTS AND DISCUSSIONS<br />
The variable which should be taken into account in order to explain an<br />
agriculture firm’s behavior under uncertainty could be grouped in two categories:<br />
exogenous and endogenous.<br />
The exogenous parameters are the following:<br />
- the net worth position;<br />
- the risk-free interest rate;<br />
- the capital structure;<br />
- the softness of the budget constraint;<br />
- the sensitivity of managers towards bankruptcy;<br />
- the expected sector price;<br />
- the weather influences.<br />
The endogenous variables are the followings:<br />
− the total amount of necessary financial resources;<br />
− the contractual interest rate;<br />
- the probability of bankruptcy;<br />
- the optimal level of output.<br />
With the help of agency theory argument towards capital structure (and<br />
references to other approaches) can be shown the rationale for the usage of equityfinancing<br />
besides the loans. Therefore based on the agency theory concepts it is<br />
hardly possible to state any conditions under which the firm behave or not behave<br />
in the risk adverse manner with appropriate consequences on output decisions. The<br />
soft budget constraint literature [8] adds another piece to the picture, which has not<br />
been covered in any of the mentioned concepts. It demonstrates that if the firm<br />
faces soft budget constraint, it is induced to behave in the risk seeking manner with<br />
extensive production levels. But in the market economy this can last only in the<br />
short run time horizon.<br />
Based on the previous researches [1] and the new factors identified, could be<br />
established the hypothesis of the firm’s production behavior under uncertainty.<br />
Firstly, agriculture firms with stronger net worth position and with easier<br />
access to the equity market will tend to produce more. The impact of these<br />
parameters is decreasing with their absolute value with maximum being at the level<br />
associated with the traditional neoclassical firm.<br />
Secondly, the degree of price uncertainty has dual effect depending on<br />
financial shape of the given firm. Under normal circumstances, when the<br />
probability of bankruptcy is relatively low, the increase in the price uncertainty will<br />
lead to the output reduction. On the other hand, the firm balancing at the edge of<br />
bankruptcy will be tempted by the increased uncertainty towards higher levels of<br />
production.<br />
298
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Thirdly, the soft budget constraint leads to the output expansion. The optimal<br />
output level of our firm facing soft budget constraint may get even above the<br />
neoclassical optimal output level. As we assume that in the market economy the<br />
soft budget constraint is not sustainable in the long run horizon, this behavior only<br />
creates short run production up-and-downs.<br />
CONCLUSIONS<br />
Risk is present in all management decisions of agricultural systems, as a<br />
result of price, yield and resource uncertainty. If farmers were risk-neutral, it would<br />
be irrelevant to consider risk in their decision-making process, since their responses<br />
could be represented by the maximization of the expected profit. However,<br />
farmers’ generalized risk aversion results in production decisions that conflict with<br />
those that would be regarded as optimal. This fact has brought agricultural<br />
economists to devote a great deal of attention to the stabilization features of<br />
agricultural policies aimed at reducing farming risk.<br />
The attitude to risk directly influences the firm’s willingness to produce in<br />
the environment of uncertainty. The presence of uncertainty thus changes many of<br />
the predictions of neoclassical theory of firm under certainty, where the only<br />
important determinants of firm’s optimal output are technology and relative prices.<br />
Therefore, other assumptions about firm’s financing should be added: firm’s ability<br />
to raise new equity, firm’s net worth position, possible existence of the soft budget<br />
constraint related to debt financing, managers sensitivity to bankruptcy.<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Bauer, M. 2005, – The Theory of Firm under Uncertainty: Financing, Attitude to Risk and<br />
Output Behavior. Working Paper, UK FSV-IES, nr. 71<br />
2. Chambers, G. and Quiggin, J., 2000 – Uncertainty, Production, Choice and Agency: The<br />
State- Contingent Approach. New York, Cambridge University Press 2000.<br />
3. Djankov, S. and Murrel, P., 2002 – Enterprise Restructuring in Transition: A Quantitative<br />
Survey. Journal of Economic Literature, 2002, vol. 40, n.3, p.739-792<br />
4. Greenwald, B. C., Stiglitz, J.E., 1993 – Financial Market Imperfections and Business<br />
Cycles. The Quarterly Journal of Economics, vol. 108, n.1, p. 77-114.<br />
5. Hau, A, 2004 – Theory of the Firm Facing Uncertain Demand Revisited. Economic<br />
Theory, vol. 24, p. 457-464.<br />
6. Leland, H., 1972 – Theory of the Firm Facing Uncertain Demand. The American<br />
Economic Review, vol.62, p. 278-291.<br />
7. Sandmo, A., 1971 – On the Theory of the Competitive Firm Under Price Uncertainty.<br />
American Economic Review, vol.61, p. 65-73.<br />
8. Schaffer, M. E., 1998 – Do firms in transition have soft budget constraint? A<br />
reconsideration of concepts and evidence. CERT Discussion Paper nr. 97/20.<br />
299
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
THE LANGUAGE OF ADVERTISING<br />
Alice Iuliana ROŞU 1<br />
1 „Stefan cel Mare” University, Food Engineering<br />
Faculty, Suceava<br />
e-mail:alicer@usv.ro<br />
The paper is an attempt to show how semiotic study can be used to<br />
understand aspects of communication in food product advertising design. I<br />
will bring up some of the most common concepts and ideas in semiotics and<br />
see how they can be understood in such a context. I will also use some<br />
theories to analyze some underlying values and concepts like the complex<br />
interplay between sign systems, connotation and denotation, meaning and<br />
form. To apply semiotics in food product adverts has provide me with a set of<br />
invaluable tools for analyzing issues like identity, metaphors and<br />
representations.<br />
This approach studies how meanings are made in a set of two adverts<br />
and is not only being concerned with communication but also with the<br />
construction and maintenance of reality. By studying and applying semiotics<br />
to advertising we can become more aware of reality as a construction of the<br />
roles played by ourselves in representing or constructing it. Semiotics can<br />
assist us to understand that information or meaning is not “contained” in the<br />
world around us, books, products and items. Meaning is not “transmitted” to<br />
us – we actively create and represent it according to a complex interplay of<br />
codes of which we are normally not aware. Semiotics therefore studies not<br />
only “signs” in every day speech such as symbols, paintings or pictures,<br />
traffic signs or mathematic symbols, but everything which “stands for”<br />
something else.<br />
The two adverts to be analyzed do not physically represent the<br />
products themselves; they provide an important iconic representation of both<br />
the product advertised and what the product should stand for. Thus, the<br />
analysis of these adverts strongly focuses upon the advertisements’<br />
photographic imagery, and the ways in which this imagery generates the<br />
appropriate signified concepts (or emotional overtones) which promote the<br />
image of the product.<br />
Therefore, the paper analyzes individually the two adverts in terms of<br />
their status as signs, metaphors and representations, whose associative<br />
meanings not only give a favorable impression of the product, but are also<br />
compatible with and complementary to the context in which they are situated;<br />
thus illustrating Umberto Eco’s claim that the medium and message may be<br />
“charged with cultural signification”.[2]<br />
Key words: signs, connotation, denotation, signification, meaning<br />
Cultural production nowadays seems to be haunted by anxieties regarding<br />
the status of representation in what has been described as our “post-medium<br />
300
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
condition”. With the advent of digital media, photography in particular, has<br />
seemingly lost its credibility as a trace of the real. The digital offers an ease of<br />
manipulation and distance from any referential grounding that seem to threaten the<br />
immediacy and certainty of referentiality we have come to associate with<br />
photography (Roland Barthes’s association of the photograph with the “absolutely,<br />
irrefutably present”). [1]<br />
MATERIAL AND METHOD<br />
Thus, both adverts (example A and B) strongly rely upon this use of<br />
photographic imagery. The first example A features an advertisement for the mineral<br />
drinking water “Vichy”. It uses a variety of signifiers which publicize both the identity of<br />
the brand and an image which is in line with the ideology of the text in which it appears,<br />
which in this case is the youthful glamorous Elle magazine. The advert predominantly<br />
features a female model in her mid thirties, smiling and looking straight into the viewer’s<br />
eyes. Adjacent to her is an iconic image of the product itself, which is projected as<br />
being disproportionately large. Above the bottle of mineral water are the words: “With<br />
Vichy Celestins my skin is shining” and following the eye view line there is a kind of<br />
rhetorical question: “Why only Vichy Celestins gives my skin such shining?”, and<br />
together these components form an effective and unified message. On a simple level it<br />
is easy to deduce two obvious things. Firstly, that the subject, (the image of the woman)<br />
provides a youthful element of glamour which serves both the product and the text in<br />
which it is being advertised and, secondly, that the image of the light blue background<br />
is a physical reiteration of the product name Celestin. However, the more interesting<br />
semiotic elements of the advert exist within its notion of shining, which is the advert<br />
primary signified concept. The notion of shining is primarily conveyed by the image of<br />
the woman smiling and extremely at ease, thus providing a sense of well being and<br />
wealth which are conveyed by her neat elegant clothing. Furthermore the softly focused<br />
quality of the photography and the advertisements coloring of gentle blues and white<br />
are further signifiers which contribute to this image of healthy well being state.<br />
However, these elements alone certainly do not convey this central signified concept,<br />
for this is only guaranteed by the inclusion of the statement: “Eclat du teint” – “Shine of<br />
skin”. Thus a strong relationship is allowed to be forged between the signifiers (the<br />
photographic image of the protagonist and the product to be promoted) and the<br />
signified which is linguistically expressed by “With Vichy Celestins my skin is shining”.<br />
Therefore, this stabilization between the signifier and the signified allows for the<br />
creation of a plausible commodity code. This code attributes basic meaning to the<br />
advert, whose conventional combination of iconic image and linguistic representation<br />
(of words and pictures) allows the recipient to receive a message, which is justified and<br />
reiterated by the relationships of resemblance at play.<br />
Thus, although the average reader of Elle magazine will not be aware of the terms<br />
discussed or the technicalities of this process, he or she will be aware of the mutual<br />
complementary relationship between words and imagery. This relationship not only<br />
ensures the advert uniform message, it also ensures the advert plausibility. For, it is the<br />
advert typically obvious contrivance between word and image which allows the<br />
recipient to view the advert within its generic context. Finally, it is also worthwhile to<br />
note that the advertisement sense of balance is matched by its compatibility with the<br />
textual context in which it arises. This compatibility can be illustrated by referring back<br />
to the colors of the advert, which consist of softly focused blues and whites and<br />
oranges.<br />
301
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Example A<br />
Example B<br />
Although Elle magazine is read by women, unlike the other magazine in this<br />
analysis, it is the feminine colors in the advert which depict a sign which is designed to<br />
be compatible with the intended recipients of it. Reflecting the emphasis which the sign<br />
attributes to being reflective of the textual context in which is situated, is “Example B”<br />
which is an advertisement for beer by Carlsberg. Emphasizing the product’s distinct<br />
value is a set of signs which are carefully orchestrated to convey a relevant and unified<br />
message. It is subtle and artistic, and it attempts to construct a plausible relationship<br />
between the product and a prescribed emotion such as “precious moments”. The<br />
advert presents a suggestive iconic image, namely an open shell made of two bottle<br />
green metallic corks with a golden pearl like drop of beer. We are not explicitly told of<br />
the emotional association which the product is supposed to bring to the viewer, but we<br />
can deduce its high quality: any drop of such beer is as precious as a pearl, and thus<br />
allowing us to form our own emotional associations with the brand, associations which<br />
will undoubtedly be complicit with the genre of the viewer. Although this advert seems<br />
to be simple, its connotative meanings allow our interpretation of it to be a pragmatic<br />
one, in that its signifiers have particular relevance with regards to the context of the<br />
advert. One such group of signifiers is the advertisement’s colors. Unlike the subtle<br />
feminine colors of Example A, the Carlsberg consists of a bold color scheme of green<br />
shades and shining gold ones as; and together with the gold metallic appearance of the<br />
product, this color scheme serves as a significant group of signifiers which attribute the<br />
brand with the same sense of high quality and preciousness. Hence, the role and<br />
importance of this color scheme in both adverts show that they are part of an organized<br />
system of signifiers which form significant cultural and aesthetic codes.<br />
RESULTS AND DISCUSSIONS<br />
In order to develop the theme of the role of the shared values of the<br />
producers and readers of a text, it is relevant to discuss the emphasis which is<br />
attributed to the advertising of the product in a way which is relevant to the cultural<br />
experience and expectations of the consumer. Carlsberg is a western Danish brand<br />
predominantly marketed and used in the West, as is the magazine in which the<br />
advertisement appears. Thus, it is a strong example of the way an advert uses<br />
302
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
shared prior cultural experience to attribute meaning to its symbolic representation<br />
of the product. Using Barthes’s concepts, it is possible to summarize the<br />
significance of the implicit cultural overtones of Example B: primarily the<br />
existence of the sign (in this case the advert) provides the image’s simple<br />
denotative meaning; it is an advertisement for beer. This is simple information, and<br />
it is a “message without a code”. However, as was discussed, this code is given<br />
connotative meaning, its “plane of expression” through specific signifiers, all of<br />
which have a strong relationship with the cultural context of the advert, and the<br />
cultural context of the western society.[1] Thus, it is the signifiers of the adverts<br />
and the artistry of the font, all reinforce the product’s intended identity, and allow<br />
the recipient to perceive this sign as an image which is relevant to him, if not to his<br />
actual experience, then relevant to the shared perceptions and experience of the<br />
society he is part of.<br />
CONCLUSIONS<br />
If the product advertised is to be successful, it must be compatible with the<br />
environment in which it is placed, and hence like its textual context, the sign must<br />
be an appropriate “social construction” of the customer and reader [3]. Hence the<br />
magazine acts as a signifier in itself, and therefore we can view the relationship<br />
between sign (advert) and text (magazine) as being mutually dependant, since the<br />
reader may judge the advert by its context (the magazine) and vice versa.<br />
Therefore, the two examples illustrate Volosinov’s argument that” whenever<br />
a sign is present, an ideology is present too” [4]. In the case of these adverts the<br />
ideology is one which reflects values of health, well being, and high quality. In the<br />
advertisements discussed, the iconic resemblance of the product fulfills an<br />
illustrative function, a means of conveying a basic resemblance of the product<br />
whose connotative meanings are portrayed through other means- usually via the<br />
subject.<br />
In conclusion, this paper has attempted to give a semiotic analysis of<br />
advertisements whose signifiers are not only designed to give a favorable and<br />
appropriate image of the product, but also these signifiers are also shown to have<br />
strong relationships with the textual context in which they are located.<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Barthes, R.,1981 –Camera Lucida, Reflections on Photography, New York.<br />
2. Eco, U., 1994 – The Limits of Interpretation, Advances in Semiotics, .<br />
3. Fiske, J.,1987 – Television Culture, London;<br />
4. Volosinov, V., 1998 – Marxism and the Philosophy of Language, Institutul European, Iasi.<br />
303
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
ASPECTE METODOLOGICE ALE FORMĂRII<br />
COMPETENŢELOR SPECIFICE PROFESIEI<br />
DE CADRU DIDACTIC<br />
M. STANCIU 1 ,<br />
1 USAMV-DPPD , Iaşi<br />
fax:0040 232 260 650<br />
The act of communication subscribes to the effort of focusing the<br />
educational measure on competences (Roegiers X., 2001; Dolz J., Ollagnier<br />
E., Éds,2002; Scallon Ge., 2004; Stanciu M., 2006, 2007) from the<br />
perspective of the expectations of a postmodern society (Pourtois J.-P.,<br />
Desmet H., 1997 , 3 e édition 2002). Therefore, communication proposes of<br />
an operational definition for the concept of competence, marking out the<br />
dimensions involved in forming and developping of a competence.<br />
Hereinafter we present an assay of listing key competences specific for the<br />
teaching profession. In this direction we try to screen the measure of forming<br />
the competences specific to the teaching profession throughout the activity of<br />
DPPD, concretizing with elements concerning teaching professional. Also,<br />
we suggest some methods and instruments of evaluation of the complex<br />
process of forming required competences of the noble profession as a<br />
teaching professional.<br />
Key words: key competences, forming, DPPD<br />
Profesorul Ştefan Bârsănescu sublinia că misionarismul este „baza<br />
metafizică a profesiunii de învăţător.” A fi dascăl echivalează, în viziunea sa, „cu a<br />
te afla în serviciul unei trebuinţe eterne”; „funcţia de învăţător e o funcţie originară<br />
a tuturor societăţilor umane.” [Bârsănescu Şt. , 1939].<br />
În contextul Procesului de la Bologna s-a regândit sitemul de formare initială<br />
a profesorilor. Comunicarea noastră îşi propune să prezinte elementele<br />
semnificative ale acestui proces de formare iniţială a profesorilor, circumscris<br />
efortului european în acest domeniu. « Un corp de profesori motivat şi cu o înaltă<br />
calificare este o condiţie esenţială a calităţii educaţiei oferită tinerilor de către<br />
sistemele educative », spunea Comisarul european pentru Educaţie şi Cultură,<br />
Viviane Reding [Eurydice, 2002].<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
1. La formarea iniţială în Romania<br />
Programul de studiu pentru obţinerea certificatului DPPD este structurat în două<br />
module: Modulul I (30 credite) se desfăşoară în timpul semestrelor ciclului universitar<br />
de licenţă (anii I-III) sau în timpul studiilor postuniversitare şi se finalizează printr-un<br />
atestat. Modulul II (30 credite) se va derula după obţinerea diplomei de licenţă şi<br />
înaintea examenului de definitivat, care permite obţinerea unui certificat.<br />
304
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Planul de învăţământ al DPPD este standardizat la nivel naţional (2005) şi face<br />
parte din planul de învăţământ al facultăţii/specializării respective. Primul modul<br />
cuprinde trei arii curriculare: Curriculumul comun (disciplinele psihopedagogice cu<br />
caracter fundamental); b) Curriculumul de specialitate (în principal didactica specialităţii<br />
şi practica pedagogică); Curriculumul opţional (1-2 pachete).<br />
Curriculumul DPPD est structurat şi monitorizat în sistemul creditelor<br />
transferabile, conform normelor generale ale ECTS.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
2. Formarea profesorilor în ţări ale UE<br />
Tabelul 1<br />
Experienţe europene privind formarea profesorilor<br />
Profesorii din învăţământul secundar inferior pot, cu o dispensă specială,<br />
Belgia să predea şi în învăţământul secundar superior. Formarea poate să se<br />
facă fie paralel cu studile universitare, fie după acestea.<br />
Republica cehă Formarea poate să dureze 4-6 ani.<br />
Formarea la nivel universitar, care durează cel puţin 9 semestre, este<br />
Germania<br />
urmată de doi ani de stagiu pregătitor (Vorbereitungsdienst).<br />
După 2003/2004, diplomele trebuie să se termine cu succes o fază finală<br />
Estonia<br />
de calificare practiă (kutseaasta) cu o durată de un an.<br />
Organizarea formarii profesionale depinde de institutia si de disciplinele de<br />
Grecia<br />
invatamant in care viitorii profesori vor dori sa se specializeze.<br />
Formarea poate dura cinci sau sase ani. Un nou certificat de specializare<br />
pedagogica se aplica incepand cu 2004/2005. Acesta cuprinde un numar<br />
Spania<br />
de 485 de ore de formare generala, trei luni de practica pedagogica,<br />
incluzand si 12 ore de formare profesionala teoretica.<br />
Profesorii agrégés pot sa-si desfasoare activitatea si in invatamantul<br />
Franta secundar supeior. Formarea lor ca profesori dureaza sase ani. Formarea<br />
profesionala se realizeaza printr-u stagiu de un an.<br />
Letonia Modelul consecutiv dureaza cinci ani.<br />
Formarea poate sa dureze intre trei si cinci ani in functie de institutie si de<br />
Lituania<br />
model.<br />
Formarea profesionala se efectueaza in timpul fazei finale calificante<br />
Luxemburg<br />
printr-un stagiu de cel putin doi ani.<br />
Formarea dureaza patru ani si jumatate si este urmata de o faza finala de<br />
Austria calificare printr-un stagiu de practica de un an. Institutiile dispun de o mare<br />
maja de manevra in ceea ce priveste volumul orar al formarii profesionale.<br />
Formarea poate dura patru sau cinci ani si este urmata de o faza finala de<br />
Portugalia<br />
calificare printr-un stagiu practic de un an.<br />
Formarea dureaza patru ani si jumatate. Faza finala de calificare prin<br />
stagiu cu durata de un an este obligatorie si in intregime consacrata<br />
Slovenia<br />
formarii profesionale, dar ea nu face parte integranta din formarea initiala<br />
a profesorilor.<br />
Modelul consecutiv dureaza mai mult timp decat modelul simultan, dar<br />
Finlanda<br />
partea de formare profesioanla nu difera substantial in cele doua modele.<br />
Informatile privesc modelul consecutiv. Modelul simultan este, de asemenea,<br />
disponibil dar mai putin raspandit. Formarea are un orar redus, flexibil, in care<br />
stagiile de practica sunt, de asemenea, posibile. Drumul formarii profesionale<br />
Regatul Unit<br />
initiale a profesorilor este definit prin raportare la competentele de atins, mai<br />
degraba decat in termeni de durata. Toti stagiarii trebuie sa realizeze o perioada<br />
minima de un an intr-o institutie scolara.<br />
In functie de materia aleasa, formarea profesorilor poate sa dureze intre<br />
Norvegia patru si sapte ani. Partea de formare profesionala variaza intre 25 %<br />
pentru un curs de patru ani si 14,3 % pentru un curs de sapte ani.<br />
Sursa: Eurydice, Eurostat, 2005<br />
305
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
3. Centrarea pe competenţe a procesului de formare a profesorilor<br />
De Ketele (1996) definea competenţa ca un ansamblu ordonat de capacităţi<br />
care se exercită asupra unor conţinuturi într-o anumită categorie de situaţii pentru a<br />
rezolva problemele circumscrie acelui câmp situaţioanl [apud Roegiers X., 2001, p.<br />
65]. Această definiţie pune în evidenţă cele trei componente ale unei competenţe :<br />
conţinut, capacitate şi situaţie.<br />
Competenţă = (capacităţi X conţinut) X situaţii<br />
= obiectiv specific X situaţii<br />
Învăţarea este «în acelaşi timp un proces divergent, la nivelul capacităţilor,<br />
şi convergent, la nivelul competenţelor.» [Roegiers, p. 71]. Interdependenţa dintre<br />
o capacitate şi un conţinut va conduce la formularea unui obiectiv specific [ib.].<br />
Caracterisiticile unei competenţe sunt următoarele [ib., pp. 68-70]:<br />
a) implică un ansamblu de resurse;<br />
b) caracter finalizat ;<br />
c) legată de o familie de situaţii ;<br />
d) caracter adesea disciplinar ;<br />
e) poate fi evaluată.<br />
Definirea competenţelor poate fi realizată şi într-o manieră metaforică (a<br />
transferului de cunoştinţe sau cea a mobilizării resurselor subiectului la un moment<br />
dat)[Perrenoud Ph., 2002, In Dolz J., Ollagnier E., Éds , op. cit., p. 45]. Metafora<br />
mobilizării pune accentul pe activitatea subiectului, care implică « un ansamblu de<br />
operaţii mentale complexe, conectându-le unor situaţii, transformând mai degrabă<br />
cunoştinţele. » [ib., p. 46]Metafora mobilizării sugerează « o orchestrare, o<br />
coordonare a resurselor multiple şi eterogene » ale subiectului, o recombinare<br />
permanentă a acestor resurse [Perrenoud Ph., 2002, op.cit., p. 56]. «Mobilizarea nu<br />
are nimic magic, este un efort al spiritului. » [ib., p. 57].<br />
Componentele unei competenţe<br />
Tabelul 2<br />
Componente cognitive:<br />
• Cunoştinţe<br />
‣ Declarative- reguli, fapte, legi, principii (cunoştinţe) ;<br />
‣ Procedurale (priceperi- savoir-faire) ;<br />
‣ Condiţionale (contextuale), care permit subiectului să aleagă într-un anumit<br />
moment o anumită strategie, un anumit demers, de a se angaja într-o anumită<br />
acţiune (M.A. Broyon, 2001). Aceste cunoştinţe sunt responsabile de transferul<br />
învăţării (Tardif, 1992).<br />
• Metacunoştinţe şi reglări metacognitive.<br />
Componente afective:<br />
Atitudini, motivaţii …<br />
Componente sociale :<br />
Interacţiuni, concertări…<br />
Componente senzorio-motorii :<br />
Coordonări gestuale…<br />
Sursa: Allal L., 2002, în Dolz J., Ollagnier E. (Éds.),2002<br />
306
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
4. Competenţele generale ale Programului de studiu oferit de către<br />
DPPD<br />
I. Competenţe metodologice:<br />
1. Capacitatea de a evidenţia particularităţile de vârstă şi individuale ale<br />
preadolescenţilor şi adolescenţilor;<br />
2. Capacitatea de a operaţionaliza diferite teorii despre învăţare în vederea<br />
promovării unui stil de învăţare eficient;<br />
3. Capacitatea de a explica notele definitorii ale personalităţii din<br />
perspectiva diferitelor teorii specifice acestei problematici;<br />
4. Capacitatea de a explica factorii care stimulează dezvoltarea cretivităţii<br />
la elevi şi studenţi;<br />
5. Capacitatea de a evidenţia interdependenţa dintre principalele<br />
componente ale curriculumului şcolar: obiective, conţinuturi, strategii de predareînvăţare,<br />
metode şi instrumente de evaluare;<br />
6. Capacitatea de a explica diferite concepţii depre curriculum, aducând<br />
argumente pro şi contra pentru fiecare dintre acestea;<br />
7. Capacitatea de a caracteriza principalele tipuri de curriculum, precum şi<br />
de a evidenţia implicaţiile lor în plan didactic;<br />
8. Capacitatea de a operaţionaliza obiectivele educaţionale pentru diferite<br />
discipline folosind tehnicile Mager şi Landsheere;<br />
9. Capacitatea de a aplica diferite direcţii de modernizare a curriculumului<br />
şcolar;<br />
10. Capacitatea de a caracteriza trăsăturile definitorii ale documentelor<br />
şcolare în care se obiectivează curriculumul şcolar;<br />
11. Capacitatea de a realiza proiectarea didactică la diferite niveluri;<br />
12. Capacitatea de a proicta diferite tipuri şi variante de lecţii eficiente la<br />
disciplinele de specialitate;<br />
13. Capacitatea de a realiza şi prezenta portofoliul didactic cu diferite tipuri<br />
şi variante de lecţii;<br />
14. Capacitatea de a utiliza strategii didactice cu mari valenţe formativeducative<br />
în diferite situaţii concrete.<br />
15. Capacitatea de a integra mijloacele de învăţământ în vederea<br />
modernizării şi eficientizării procesului de predare-învăţare;<br />
16. Capacitatea de a operaţionaliza diferite direcţii de modernizare a<br />
strategiilor de predare-învăţare la disciplinele de specialitate ale cursanţilor;<br />
17. Capacitatea de a integra în demersul didactic tipurile de evaluare,<br />
accentuând evaluarea formativă ;<br />
18. Capacitatea de a utiliza în practica intructiv-educativă a diferitelor<br />
metode şi instrumente de evalauare (tradiţionale şi complementare);<br />
19. Capacitatea de a utiliza metode şi instrumente de evaluare în vederea<br />
diminuării subiectivităţii în procesul evaluativ.<br />
307
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
II. Competenţe de comunicare şi relaţionare<br />
1. stăpânirea conceptelor şi teoriilor moderne de comunicare (orizontală/<br />
verticală, complexă, totală, multiplă, diversificată şi specifică);<br />
2. documentarea şi informarea permanentă din diferite surse clasice şi<br />
moderne;<br />
3. proiectarea, conducerea şi realizarea procesului instructiv-educativ, ca act<br />
de comunicare;<br />
4. abilitarea cu tehnici de asigurare a feed-back-ului în procesul complex de<br />
comunicare didactică;<br />
5. utilizarea în procesul didactic a unor metode şi tehnici moderne de<br />
comunicare (creative, specifice gândirii critice, de analiză tranazacţională etc.);<br />
6. manifestarea capacităţii de a comunica eficient cu familia şi alţi factori cu<br />
atribuţii în procesul instructiv-educativ.<br />
III. Competenţe psihosociale<br />
1. Exersarea unor tehnici de prezentare în perechi şi individuale;<br />
2. Conştientizarea factorilor stresanţi din şcoală, precum şi a celor care ar<br />
putea contribui la destresarea cadrelor didactice;<br />
3. Abilitarea studenţilor cu metode şi tehnici de lucru în echipă în diferite<br />
situaţii de predare-învăţare ;<br />
4. înţelegerea mecanismului de formare a trăsăturilor psihomorale şi<br />
adoptare a metodelor şi tehnicilor de cunoaştere şi activizare a elevilor;<br />
5. proiectarea şi organizarea activităţilor instructiv-educative în colaborare<br />
cu comunitatea;<br />
6. utilizarea metodelor şi tehnicilor de autocontrol psihocomportamental;<br />
7. adoptarea de conduite eficiente pentru depăşirea „situaţiilor limită”.<br />
IV. Competenţe de management al carierei<br />
1. manifestarea unei conduite metacognitive (autoreflexive) asupra<br />
activităţilor didactice/ pedagogice proprii;<br />
2. deschidere faţă de tendinţele novatoare necesare dezvoltării profesionale;<br />
3. însuşirea şi aplicarea în practica educaţională a cunoştinţelor de tip<br />
organizaţional.<br />
4. asigurarea de către formatori a unui feed-back privind calitatea<br />
activităţilor desfăşurate de către formabili, conturând direcţii de acţiune în vederea<br />
continuării formării continue de-a lungul vieţii.<br />
CONCLUZII<br />
1. Procesul de la Bologna a adus schimbări semnificative în ceea ce priveşte<br />
organizarea şi desfăşurarea procesului de formare iniţială a profesorilor români<br />
numai prin intermediul universităţii. Considerăm totuşi că sunt insuficiente<br />
308
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
numărul de ore afectate practicii pedagogice (aşa cum erau în fostele licee<br />
pedagogice).<br />
2. Incă nu a fost institutionalizat în Romania mecanismul de formare a<br />
profesorilor după absolvirea modului I şi premergător examenului de definitivare în<br />
invăţământ (a unui program de stagiatură sub îndrumarea unui mentor).<br />
3. Centrarea pe competenţe a procesului de formare iniţială (şi continuă) se<br />
circumscrie cerinţelor unei societăţi postmoderne, în acord cu preocupările în<br />
domeniu la nivel mondial.<br />
4. Problemă prioritara a formării iniţiale a tuturor studenţilor o reprezintă<br />
dezvoltarea competenţei metacognitive, abilitarea lor cu tehnici de învăţare<br />
eficientă (Stanciu M., Ignat Aurora-Adina, 2006).<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Bârsănescu, Ştefan, 1939 – Învăţătorul român contemporan şi destinul neamului, Iaşi.<br />
2. Champy ,Ph., Étévé, Chr. (dir.), 1994 - Dictionnaire encyclopédique de l'éducation et de<br />
la formation (DEEF). Édition Nathan, Paris.<br />
3. Dolz, J., Ollagnier, E. (Éds.), 2002 - L`énigme de la compétence en éducation, De Boeck<br />
Université, Bruxelles.<br />
4. Eurydice, 2002 - Questions clés de l’éducation en Europe, volume 3, La profession<br />
enseignante en Europe: profil, métier et enjeux.Rapport I Formation initiale et<br />
transition vers la vie professionnelle secondaire inférieur générale,<br />
http://www.eurydice.org.<br />
5. Eurydice, Eurostat, 2005 - Ciffres clés de l`éducation en Europe 2005, CECA-CE-CEEA,<br />
Bruxelles - Luxembourg.<br />
6. Roegiers X., 2001 - Une pédagogie de l`intégration. Compétences et intégration des<br />
acquis dans l`enseignement, De Boeck, Bruxelles.<br />
7. Stanciu M., Ignat Aurora-Adina, 2006 - « La formation de la compétence métacognitive<br />
aux étudiants de la I ere année » In XXIIIe Congrès de l'AIPU Innovation, Formation et<br />
Recherche en Pédagogie Universitaire, 15-18 Mai 2006, Monastir, Tunisie.<br />
309
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
THE TOURISM, ONE OF THE MAIN FACTORS IN<br />
ECONOMIC DEVELOPMENT<br />
Aurica GRIGORE 1 , Elena-Cornelia TUREAC 1<br />
1<br />
Universitatea Danubius Galaţi<br />
telefon (fax): 0236460038<br />
Tourism represents today, undoubtedly one of the phenomena which<br />
dominate the all world, one of the most profitable segments, of the global<br />
economy, unique, in its dynamics, multiple motivations and great variety of<br />
ways of manifestation.<br />
The effect of the fund Lawn our country was the development of over 4<br />
million households, most of them with a sustenance character.<br />
The agrotouristic politics favorable to develop exploitations of<br />
economic dimension, the liberalization of the land market and the<br />
development of co-operative relations, all ensure proper conditions for the<br />
households.<br />
The rustic household in the mountaneous area of the Suceava County<br />
is strongly anchored in the natural environment, socio-economic and<br />
traditional conditions having viable economic alternatives in future.<br />
In order to make it diverse and efficient, the agrotourism activity at<br />
the level of studied farms should respect the following:<br />
Elaboration, at the locality level of a small touristic guide (at the<br />
tourists disposal), which should contain: the presentation of the area, the<br />
map of the area, possibilities of hiking, museums, marks, beauty spots,<br />
springs etc., which must give the tourists complete information about the<br />
offer, as well as about tha may in which they can integrate;<br />
Improvement of personal touristic folder, by its printing in more<br />
languages of international use;<br />
Hoping that the agrotourism will develope, more and more, at the<br />
analysed farm, we suggest the organization of information and proposals of<br />
diversification in the agrotourism activity of the farm, things which should be<br />
given to tourism agencies through different tourism intermediaries in the<br />
whole country.<br />
Analysing the current situation, we can assert that agrotourism is<br />
developing in satisfying conditions, with results north to be mentioned.<br />
Key words: tourism, economic development factors, analysis, touristic guide<br />
Agroturism comprises all the touristic activities unfolded in the rural area,<br />
outside the areas destinated to”the tourism of lights” (in cities),”the blue tourism”<br />
(seaside), ”the health tourism” (in spas), and ”the white tourism” (in mountaneous<br />
areas).<br />
310
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
The agro-touristic potential in the Romanian village is extremely complex,<br />
comprising natural and cultural-historic elements of great variety and touristic<br />
attraction.<br />
Thus, two agricultural households were analysed, each of them having<br />
different activities, one of them performs the agro-touristic activity besides the<br />
agricultural one.<br />
The analysis of income and costs at the agro-touristic pension<br />
(household A)<br />
The agro-touristic pension is situated in Chiril Village, Crucea commune, 29<br />
km away from Vatra Dornei municipality. It is located at the feet of the Rarău<br />
Mountains and also on the course of Bistriţa River.<br />
The pension is placed in an area that offers very good conditions of spare<br />
time spending. It has an accommodation capacity of 20 places, in 2 and 3 persons<br />
room as it follows: 4 family rooms, 4 double rooms, equipped with all utilities<br />
necessary to perform this activity. The management staffs are represented by the<br />
members of the family and there are two more persons hired, one full time and one<br />
part time.<br />
Total investment in Agrotourism activity<br />
Table 1<br />
Investment in: Unit-$ Value Percents<br />
1 Pension building $ 26052 91,59<br />
2 Facilities (showers, etc) $ 1302 4,58<br />
3 Fence (wall) $ 466 1,64<br />
4 Inventory $ 622 2,19<br />
5 Other $<br />
Total 28443 100,00<br />
The initial capital requirement is usually higher in relation to average<br />
agricultural household income. Because the agricultural household A can not be<br />
afford it is need barrow money from bank or other sources. For payback of the<br />
investment value in this projection was use the actual interest rate (14 %) from<br />
Romanian Bank from investment in RON currency.<br />
Because the risk is increasing in case of borrow money, farmers who want to<br />
implement agrotourism activity in agricultural household should examine the<br />
particulars of their own situation; the agricultural household location, the<br />
characteristics of their land and natural resources and the potential consumer<br />
population of the surrounding area. They should also assess their own individual<br />
strengths and interests regarding agrotourism activity. The implement new activity<br />
may also reflect the financial needs and liquidity problems of the agricultural<br />
household.<br />
311
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Table 2<br />
Agrotourism expenditure (4 double rooms)<br />
Item Unit Value Percents<br />
1 Energy $ 397 11,35<br />
2 Employers expense $ 2239 6,39<br />
3 Tax for social protection $ 671 1,92<br />
4 Medical fees $ 156 0,448<br />
5 Raw materials $ 13435 38,391<br />
Drinks $ 10076 28,79<br />
Repairs, maintenance $ 622 1,77<br />
Tax for added value $ 4467 12,76<br />
Total direct costs $ 21210 60,61<br />
Interest rate $ 12738 36,39<br />
Administrative expenditure $ 933 2,66<br />
Miscellaneous $ 113 0,324<br />
Total variable costs $ 13784 39,39<br />
Total $ 34995 100,00<br />
The surface of agricultural land owned by the agro-touristic farm is 2,50 ha,<br />
of which 96.8% arable land that is exploited in order to obtain produce, part of<br />
them for domestic consume, and the difference for capitalization through agritourism.<br />
Table 3<br />
Land use<br />
Land use<br />
Surface of agricultural<br />
land<br />
%<br />
Agricultural land 2,42 96,8<br />
Non- agricultural land 0.08 3,2<br />
Total 2,50 100<br />
The animal force is formed by 2 cows, 2 calves, 2 pigs, 20 hens and 20<br />
chickens (table 4). The only produce sold on the market in order to obtain profit,<br />
are the dairy produce and a part of meat production.<br />
Table 4<br />
Land use<br />
Effective structures Number Stock Value (RON)<br />
Cows 2 5400<br />
Calves 2 3000<br />
Pigs 2 600<br />
Hens 20 240<br />
Chickens 30 90<br />
312
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
The value of a cow is 2,700 RON, thus the value of cows stock is 5,400<br />
RON, also 1 calf represents 1,500 RON, resulting, thus, a value of 3,000 RON for<br />
2 calves. The value of pigs stock is 600 RON which represents that a pig costs 300<br />
RON. Concerning the value of bird stock, a hen is 12 RON and chicken is 3<br />
RON/piece. Thus results the total value of animal force income is 9,330 RON.<br />
The touristic activity performed by this household leads to an annual revenue<br />
influenced by the accommodation cost which includes a meal, and by the pension’s<br />
extent of occupancy, as it follows:<br />
The extent of occupancy<br />
When establishing the accommodation costs, there must be into account the<br />
personal expense and the costs perceived by the other pensions in the area, as well<br />
as the expenses of raw materials and consumer goods.<br />
Out of 365 days in a year, the pension is occupied only for 205 days;<br />
nevertheless, the profit obtained from accommodation is of 52,550 RON. The<br />
household has total annual revenue or:<br />
Ti = income from zootechnical production + Income from agricultural<br />
production + Income from tourism activity<br />
Ti = 11,100 + 15,202 + 52,550<br />
Ti = 78,852 RON<br />
The household costs are distributed and the incomes too, an categories: costs<br />
of zootechnical production, costs of agricultural production and costs of tourism<br />
activity.<br />
Costs of animal production<br />
The total costs of animal production are of 6,161 RON, with annual revenue<br />
of 11,100 RON. Regarding the costs of production on crops, these are determined:<br />
costs of fertilizers and seeds or saplings, of transport of the products from the<br />
harvesting place to the3 storage one, these costs include costs of fuel, labour, costs<br />
of mechanical field works (weding, harvesting), costs of seasonal labour, all these<br />
depending on crop and on fluctuating costs.<br />
The structure of the costs of production on crops<br />
The highest costs of production are recorded at fodder plants, 1,545 RON,<br />
followed by potato crops with 1,125 RON. The fee on property is 450 RON, total<br />
on the whole arable surface.<br />
The value and structure of costs in tourism activity<br />
The presented data shows that the highest weight (one third) is represented<br />
by costs of salaries, followed by the costs of electricity (16.38%), costs of food<br />
acquisition (12.72%), annual liquidation (11.37%), insurance and social services<br />
(9.10%), restorations (2,95%) and advertising (2.28%) out of the total costs.<br />
At the agrotouristic pension, the costs added are those of agrotouristic<br />
activity: 43.940 RON, thus the total costs are of:<br />
c = costs of zootechnical production + costs of crops production + costs of<br />
agrotouristic activity<br />
c = 6,161 + 3,884 + 43,940<br />
c = 53,985 RON<br />
313
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Analysis of profit and costs in an agricultural household (household B)<br />
In the first household practises, the agro-touristic activity and owns a land<br />
surface of 2.50 ha, the second analysed household practises only agriculture, the<br />
income resulting from agricultural produce marketing (milk, meat, potatoes,<br />
vegetables).<br />
Among these is remarked the rate of profit calculated according to the<br />
formula:<br />
R = P/RS x 100 or R = P/C x 100 where:<br />
R – rate of profit; P – profit; RS – rate of sales; C – total costs<br />
• household A has a rate of profit of:<br />
R = P/C x 100<br />
R = 24,867/53,985 x 100<br />
R = 46.06%<br />
• household B has a rate of profit of:<br />
R = P/C x 100<br />
R = 9,795/8,423 x 100<br />
R = 116.28%<br />
The economic profitability means the efficiency of total or part of the assets<br />
utilization. It is expressed through the rate of economic profitability which should<br />
be superior to the rate of inflation. A sufficiently high rate of economic profitability<br />
should allow the renewal and increase of fixed assets in a short time. The rate of<br />
economic profitableness is based on the profit for the period and the total assets,<br />
thus:<br />
PR = (profit for the period before taxation/total assets) x 100<br />
• household A has an economic profitability of:<br />
PR = (24,867/35,600) x 100<br />
PR = 69.85%<br />
• household B has an economic profitability of:<br />
• PR = (9,795/11,750) x 100<br />
• PR = 83.36%<br />
The financial profitableness is estimated through the rate of financial<br />
profitableness of long term capital, and through the rate of profitableness of<br />
personal capital calculated according to the formulas:<br />
FPr = (Profit for the period before taxation / long-term capital) x 100, where:<br />
long-term capital = personal capital + medium or long-term credits<br />
• household A has a financial profitability of:<br />
FPr = 24,867/42,750 x 100<br />
FPr = 58.17%<br />
• household B has a financial profitability of:<br />
FPr = 9,795/21,400 x 100<br />
FPr = 45.77%<br />
From the presented data can be noticed that both of the households are<br />
lucrative, but the agro-touristic pension has a higher profitability compared to the<br />
314
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
common household. Having a net profit of 3978.72 RON and a rate of economic<br />
profitability of 69.85%, the pension can afford to invest in new objectives.<br />
CONCLUSIONS<br />
The standard small agricultural household can be motivated to implement<br />
new activity because there is a lot of other advantage: Agrotourism activity build<br />
rural development and increase the job opportunities;Assure continuity of<br />
agricultural activity in mountain region where the agriculture is very poor;<br />
Authentic products and unique experience are made available to the agricultural<br />
households; Provide opportunities to show which products will be important in<br />
future, established crops that are needed for consumption in restaurant; In<br />
conclusion Agrotourism activity can provide additional income to farmers and rural<br />
community. It can provide additional supplement revenue that can make a<br />
difference between a profit loss for agricultural producers, agribusiness and rural<br />
community. It is a way to “add value” to crops and livestock currently grown on<br />
the farm. It also has the potential for building relationship between agriculture and<br />
industry.<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Ungureanu, G., Ciurea, I.V., Brezuleanu, S., 2004 - Introducing Agri-tourism activity on<br />
Agricultural Households with medium size. Universitatea de Ştiinţe Agricole şi<br />
Medicină Veterinară, Facultatea de Agricultură, Lucrări Ştiinţifice. Suport CD, ISSN<br />
1454-7414.<br />
2. Ungureanu, G, Brezuleanu, S., Ciurea, I.V, Moraru, R. A.. 2004 - Analysis of the<br />
Agricultural Household with medium size in Romania. Universitatea de Ştiinţe<br />
Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi, Facultatea de Agricultură. Lucrări Ştiinţifice,<br />
2003, Suport CD, ISSN 1454-7414<br />
3. Ungureanu, G., Vasilescu, N., Brezuleanu, S. - Analiza cifrei de afaceri a exploataţiilor<br />
agricole din zona de luncă şi colinară a judeţului Bacău. U.S.A.M.V. Iaşi.<br />
315
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
THE KIND OF AGROTOURISTIC PENSION<br />
ORGANISATION FROM MOUNTAIN REGIONS<br />
Elena-Cornelia TUREAC 1 , Aurica GRIGORE 1<br />
1<br />
Universitatea Danubius Galaţi<br />
telefon (fax): 0236460038<br />
The work is emphasising one the kind to arrange of agrotouristic<br />
pension from mountain regions. The agrotouristic mountain pension is a<br />
production and consumption unit, its income having the purpose to satisfy<br />
totally or partially, the needs of the family. The agrotouristic farm wih a<br />
sustenance character, generally small sized, produce for self consumption or<br />
combines consumption, the autarchy of production with marketing variable<br />
quantities of products.<br />
The analysed case allows highlighting some aspects which must be<br />
taken in consideration when an increase of tourists in the mountain area is<br />
wanted:<br />
1. The quality of touristic services which include fitouts, but<br />
entertainment and diversification of the menu too.<br />
Regarding this aspect it is necessary the continous forming of the staff<br />
and family in order to perform a very good touristic reception (eg. foreign<br />
languages courses).<br />
2. Concerning the necessary equipment, which must be in<br />
accordance with the questions a tourist may ask when he gets to the host, it is<br />
necessary the permanent attention to small details which are of great<br />
importance (night lamps, curtains, silence on the hallways, the noise<br />
generated by the children s playing ground.<br />
3. The touristic promotion must be a continous process. This can<br />
be made by the owner or by a specialized organization.<br />
Key words: agrouturistic, pension, mountain, consumption, efficiency<br />
After analyzing the method of arranging the agrotouristic farm “Saon” it was<br />
noticed that it is advantageously situated in a territory with an extremely valuable<br />
patrimony.<br />
Once they het here (a place situated between The Red Lake, Cheile<br />
Bicazului, Durău and Toşorug. Care where many traditions are preserved), the<br />
tourists have multiple touristic spots at once, thus the success of our farm is<br />
guaranteed.<br />
316
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
The efficiency of agricultural mountaneous household<br />
In Bicazu Ardelean locality there is a wide range of mountaneous household<br />
dimensions. Out of the total number of 1748 mountaneous households, more than<br />
75 % of them have surfaces of agricultural land smaller than 2 ha.<br />
At these households, the arable land is of maximum 1,5 ha and the analysis<br />
performed proved that only the households owning over 2 ha of land and especially<br />
thise with 3 ha can produce income that is able to cover the current costs of the<br />
family members, owners of those households.<br />
So that we prove tha above assetion, we made a study on a household, part<br />
of the third group concerning dimension, whose surface is about 2 – 3 ha.<br />
The analysis of agricultural production<br />
If we consider the agricultural production of the exploitation as a system we<br />
can notice the two smaller parts of it: the vegetal production and the animal<br />
production.<br />
The analysis of the way of land use: the analysis starts with a general view<br />
which shows the way in which the land is divided, on the main categories of use,<br />
then the analysis goes further, studying the agricultural land and its division on<br />
crops and production. As the unfolded analysis shows, the land of an exploitation is<br />
divided in the following categories of use: agricultural land and non-agricultural<br />
land.<br />
The data in the table 1 show that the biggest surface of the land possessed by<br />
the exploitation is agricultural, being use for field crops, vegetables, hay, trees,<br />
vineyard. The biggest part is represented by the arable land (42,37 %) and hay field<br />
(33,90 %), meaning together 76,27 % out of the total land. The favourable<br />
conditions for fruit tree growing and vineyard made that 16,10 % of the<br />
exploitation land to be affected for fruit trees and 5,65 % for vineyard.<br />
Table 1<br />
The way of using the land<br />
Nr.crt Land use Area Weight<br />
ha %<br />
0 A 1 2<br />
1 Agricultural land: 3,47 98,02<br />
- arable 1,5 42,37<br />
- hay field 1,2 33,90<br />
- fruit growing 0,57 16,10<br />
- wine-growing 0,20 5,65<br />
2 Non-agricultural land:: 0,07 1,98<br />
-buildings and courtyard 0,070 1,98<br />
Total 3,54 100,00<br />
317
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
It is noticed the will to cover the family consume needs and also the animal’s<br />
needs also in order to unsure the human necessity of animal protein in the family.<br />
The structura of crops in the household which is typical for the households<br />
ensemble of the locality (table 2).<br />
The main crops are represented by corn, autumn potato, and sugar beet.<br />
Also, the household has a small vegetable garden (0,05 ha) where are tilled species<br />
of plants which are not sensitive at high or low temperature (tomatoes, carrots,<br />
parsley, autumn cabbage, onion, garlic, radish and lettuce).<br />
The household has a surface of 0,25 ha tilled with beet and 0,15 ha with oat,<br />
this production being used to feed the cows. Besides the arable surface, the<br />
household also has a surface of natural meadows of 1,2 ha, used is hay field.<br />
Analysing the purpose of the vegetal production is very important in the<br />
study we make because it allows us to see if the analysed exploitation has<br />
alimentary resources exceeding the needs of self consume, for tourists feeding at<br />
the farm and the possible selling of produce “at the farm” directly to the tourists<br />
hosted or to those possing through the locality. In table, can be seen the distribution<br />
of production on its two destinations.<br />
Table 2<br />
The destination of vegetal production for self consume and marketing<br />
No<br />
Crops<br />
Quantity of<br />
produc-tion<br />
Which from:<br />
Autocon<br />
Foragers sumption<br />
Agroturism<br />
Sell<br />
Index of<br />
sold<br />
production<br />
%<br />
Kg Kg % lei Kg %<br />
Value of<br />
production<br />
lei<br />
0 A 1 2 6 4 5 6 7<br />
1 Maize 1425 0 1125 0,00 0 787,5<br />
2 Beet 1250 1250 0 0 0,00 0 0<br />
3 Potato 17600 84,46 7000 8600 84,46 7000<br />
4 Oat 480 480 0 0 0,00 0 0<br />
5 Kitchen garden 750 0 550 0,00 0 1100<br />
6<br />
Which from :<br />
tomato<br />
500 0 0 0,00 0 0<br />
7 Total arable 0 0 0 0,00 0 0<br />
8 Hay field 8400 8400 0 0 0,00 0 0<br />
9 -fruit growing 8550<br />
10<br />
11<br />
-winegrowing<br />
Total<br />
agricultural<br />
land<br />
1400<br />
8288<br />
318
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
In this table are presented all the agricultural produce of the exploitation<br />
which contribute to ensuring the exploitation selfconsume and the family’s as well.<br />
As it is noticed in table 5, the majority of vegetal produce is destinated to<br />
selfconsume and selling – 50 % and more, up to 95 % of plum production volume<br />
which turns into alcohol in order to be consumed or sold. The big quantity of<br />
tomatoes held in the exploitation serves to consume in fresh shape or to be<br />
preserved as tomato sauce, tomato juice and tomatoes in sauce. From the data<br />
presented above can be conclude the fact that although the exploitation surface in<br />
the mountains is reduced, the exploitation, it self has a great marketing power of<br />
agricultural produce such as potato (8600 kg), taking advantage of the small<br />
distance to the market in Bicaz. Anyways, the exploitation has agro-alimentary<br />
produce cover the needs of tourists feeding, in case of its development of<br />
agrotourism in the farm.<br />
In other words, cause of the less favourable conditions for agricultural crops,<br />
the lands of the locality, being situated in area III of fertility, the production<br />
obtained on ha are relatively low, the soil fertility being improved by fertilizers.<br />
The analysis of animal production<br />
The value of annual production is calculated by multiplying the volume of<br />
production obtained in the exploitation with the price on the market of one measure<br />
of these.<br />
We present in table 3 the dimension of average production at animal<br />
produce.<br />
No.<br />
The structure of<br />
animals<br />
Average and total animal production<br />
Number of<br />
animals<br />
Production U.M. Production<br />
Table 3<br />
Total<br />
quantity<br />
1 Cows 2 Milk l 4500 9000<br />
2 Bull-calf 2 Veal kg 60 120<br />
3 Pigs 2 Pork meat kg 100 200<br />
4 Birds 50<br />
Chicken<br />
meat<br />
kg 20 1000<br />
5 Birds 50 Eggs No 170 8500<br />
As it was mentioned at the beginning, the exploitation taken as example has<br />
a zootechnic sector as well and that is formed of 2 cows which have about 4500<br />
litres of milk per year each, 2 pigs which give a total of 200 kg meat, 20 chicken<br />
which mean about 20 kg meat and 50 hens which make about 8500 eggs per year.<br />
The animal production obtained in the household ensures only partially the<br />
necessary for the personal household. A part of these needs are ensured by<br />
shopping from other regions of the county.<br />
319
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
The net result analysis<br />
Table 4<br />
No Specification U.M Value (ROL)<br />
1 Income from vegetal and animal production Lei 33.078<br />
2 Income from animal production Lei 14.705<br />
3 Income from vegetal production Lei 18373<br />
4 Income from agroturism activity Lei 248400<br />
5 Total income Lei 281.478<br />
6 Total expenses for accomodation Lei 27.200<br />
7 Total expenses for accommodation Lei 26143<br />
8 Total expenses for prepare of meal Lei 1057,13<br />
9 Profit from agricultural activity Lei 5.878<br />
10 Profit from agroturism activity Lei 221200<br />
11 Profit from total activity Lei 227.078<br />
12 Tax on profit Lei 36332<br />
13 Net results Lei 190.745<br />
14 Rate of profit % 350,63<br />
The analysis of income and costs<br />
In the incomes groupe we included those incomes obtained through produce<br />
selling. In the analyzed household, these incomes are completely consitued of<br />
animal produce marketing. The rest of the produce obtained at the household is<br />
destinated to selfconsume.<br />
During the summer of 277, the farm was fully occupied the entire 92 days<br />
(June, July, August, September). We take in consideration the fact that each day<br />
there were accommodation and that each paid 25 euro per day for accommodation<br />
and complete service.<br />
The income from the touristic activity : 25 euro (tariff) x 30 (tourists per<br />
day) x 92 (days) = 69.000 euro. The currency being 3,6 lei an euro, we come up<br />
with the sum of 248400 lei. So the incomes are higher than the cost.<br />
The analysis of the net result of the agricultural activities showed that after<br />
making a calculus based on the foreign currency, the conclusion is that this type of<br />
household can become economically successful.<br />
The calculus can be applied to all households, but in the paper it is presented<br />
the steps that each group of farms must undertake in order to develop in the<br />
agrotouristic system.<br />
We consider this study to be very useful for the localities in the mountaneous<br />
area because the obtained results by countries with tradition in the development of<br />
agrotourism can represent a very example for our country which has a strong<br />
agrotouristic potential.<br />
320
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
CONCLUSIONS<br />
Being cloase to Cheile Bicazului (which are visited not only by the common<br />
people, but also by the alpinists), it would be profitable to create a renting facility,<br />
next to the carpently shop, which to possess climbing equipment. Thus, a new<br />
segment of potential consumers is drawn.<br />
Because in the area close to the pension there are three possible touristic<br />
spots: Poiana Stănilelor, Poiana Sură and Trei Fântâni, many hikes can be<br />
organized. The region is also rich in mineral waters and this should be exploited.<br />
During winter time, a renting centre for sleighs and a safe slope should be<br />
arranged.<br />
During holidays, in the living – room or in the orchard, a special place could<br />
be arranged for plays performed by the local theatre group once a mouth. On a<br />
surface of 1,5 ha, an agrotouristic halt should be constructed; the land belongs to<br />
the farm which can use it for humanitary causes sheltering poor children. It would<br />
be better if other farms join these activities, especially young intellectuals who can<br />
realize projects meant to promote the region and to proper arrange two caves:<br />
Toşorog and Munticelu and the ethnographic museum Pârâul Caprei. In order to<br />
improve, the renown of the agrotouristic farm and to have a better exploitation of<br />
personal products, the owner will always be looking for novelty, new touristic<br />
arrangements, will personalize and diversify their offer. Thus, the tourists will<br />
always be pleasently surprized and eager to stay at the pension.<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Bratu,I., 1991 – Funcţiunile gospodăriei. Rev. „Tribuna economică” nr. 37 – 38..<br />
2. Burloiu, P., 1990 – Economia şi organizarea ergonomică a muncii, Editura Didactică şi<br />
Pedagogică, Bucureşti.<br />
3. Savu, P., 1985- Îmbunătăţiri funciare, vol.II, AMD, UAMV Iaşi.<br />
4. Tofan, A., 1995 - Organizarea unităţilor agroturistice. Editura EconArt, Iaşi.<br />
5. Toma, D., 1987 - Folosirea economică a energiei în mecanizarea agriculturii. Editura<br />
Ceres, Bucureşti.<br />
6. Vasilescu, N., Ioniţă, Mariana, Man, E., Moisiuc, N., Ciurea, I.V., Oancea, Margareta,<br />
1983 – Organizarea şi conducerea întreprinderilor zootehnice, Editura Didactică şi<br />
Pedagogică, Bucureşti.<br />
7. Vasilescu, N., 1981 - Organizarea, planificarea şi conducerea unităţilor agroturistice, vol.I<br />
şi II Litografiat, Iaşi.<br />
321
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
THE ECONOMIC PERFORMANCE ON FRUITS TRADE<br />
IN NE REGION OF ROMANIA<br />
P. POPA 1<br />
1<br />
USAMV Iaşi<br />
telefon (fax):0232 219080<br />
Fruit growing in Romania, has an old and rich tradition, but the most<br />
significant changes, in this field, occurred during the XX-th century, when the<br />
areas grown to fruit trees, the varietal assortment as well as the total fruit<br />
yield were dramatically modified.<br />
During the XX century, the fruit growing knew the fundamental<br />
transformations. Thus, the area surface with orchards trees where 340100<br />
hectare in 1927, 184200 hectare in 1950, 428 400 hectares in 1970 the and<br />
239900 hectares in 1999. The total production of varied in these periods,<br />
between 401100 Tons in 1950 the and 2183000 tons in 1993. Despite the<br />
fact as the in 1993 he achieved most high production of fruit, and the average<br />
consumption where 35,7 kg. but meaningful lower than optimal consumption<br />
on adult person, in temperate region (63 kg.on habitant).<br />
The study was realized in NE Region of Romania countries in witch<br />
fruit growing is well represented by the culture of a diversity of species and<br />
varieties that find favorable climatic conditions for growth and fructification,<br />
assuring fruit consumption spread out along the whole year.<br />
We should understand fruit-growing patrimony as: “Not only the<br />
number of fruit-trees and the area covered by them, but also the ecological<br />
background, I.e. favorableness of the climatic conditions and the production<br />
capacity of the soil under plantations (the determining factors of the fruittree<br />
production potential).<br />
It established for the district Iasi to represent the representative area<br />
of study, where were delimitated 15 agroeconomic micro zone.<br />
In fallow the research we can say that the great difficulties meet the<br />
farmers of the researched area as regards the valorization of product<br />
surplus. Generally as a consequence of price freedom and total lack or<br />
inefficiency of legislation for producer protection, they work permanently in<br />
loss, with the exception of some products and conjuncture which ensure them<br />
profit.<br />
To scrutinise the problem of competitiveness, the exploratory research<br />
on the perception of the competitive performance was designed by means of<br />
SWOT analysis.<br />
Key words: fruit growing, fruit patrimony, fruit market, NE Region, SWOT<br />
analyse<br />
Pomicultura este o veche îndeletnicire a oamenilor, care marchează un<br />
moment deosebit în procesul stabilităţii comunităţilor umane, în adâncirea<br />
322
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
diviziunii sociale a muncii şi un pas important în evoluţia civilizaţiei societăţii<br />
omeneşti.<br />
De-a lungul sec. XX, pomicultura României a cunoscut transformări<br />
fundamentale. Astfel, suprafaţa ocupată cu pomi fructiferi era de 340.100 ha în<br />
1927, 184.200 ha în 1950, 428.400 ha. în 1970 şi 239.900 ha în 1999. Producţia<br />
totală de fructe a variat, în aceste perioade, între 401.100 tone în 1950 şi 2.183.000<br />
tone în 1993. În pofida faptului că în 1993 s-a realizat cea mai ridicată producţie de<br />
fructe, consumul mediu de fructe/locuitor a fost de numai 35,7 kg, semnificativ mai<br />
scăzut decât cel considerat optim pentru indivizii adulţi şi, în zona temperată (62<br />
kg/locuitor).<br />
Studiul a fost efectuat în Regiunea NE a României în care pomicultura este<br />
bine reprezentată cu cultivarea unei varietăţi de specii care găsesc condiţiile<br />
favorabile de climă pentru creştere şi rodire, asigurând consumul de fructe de-a<br />
lungul anului întreg.<br />
Noi ar trebui să înţelegem patrimoniul pomicol: Nu numai numărul de pomi<br />
fructiferi şi suprafaţa ocupată ci şi din punct de vedere ecologic cum ar fi<br />
favorabilitatea condiţiilor de mediu şi capacitatea de producţie a solului unde sunt<br />
localizate plantaţiile(factorii determinanţi ai potenţialului de producţie).<br />
In urma cercetărilor putem spune că cele mai multe dificultăţi întâlnite de<br />
fermieri în zona cercetată este legată de valorificarea surplusului de producţie. În<br />
general ca consecinţă de liberalizarea preţurilor şi vidului de legislaţie ori<br />
ineficienţa acesteia pentru protecţia producătorului, aceştia lucrează permanent în<br />
pierdere cu excepţia pentru unele produse şi situaţii conjuncturale care garantează<br />
profitul.<br />
Pentru alaliza competitivităţii sectorului pomicol, s-a utilizat metoda SWOT.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
La baza analizei diagnostic a pieţei fructelor stă determinarea producţiilor<br />
obţinute în arealul cercetat în vederea stabilirii dimensiunii rezultatelor economice, a<br />
cererii de fructe şi derivate din fructe a ofertei de fructe şi a gradului de utilizare a<br />
resurselor utilizate.<br />
Din totdeauna, pomicultura a constituit o ramură deosebită pentru Regiunrea de<br />
NE, fiind favorizată de clima temperată, solurile fertile, îndeletnicirea profesională a<br />
populaţiei, care permit plantarea celor mai bune specii soiuri de fructe şi culturi<br />
bacifere, obţinerea producţiei ecologic pure cu calităţi superioare gustative.<br />
Referitor la ponderea livezilor cu pomi din total agricol acestea ocupă doar<br />
1,168% din şi asigură circa 14% din veniturile băneşti de la comercializarea producţiei<br />
agricole.<br />
323
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
În cadrul acesteia se observă o repartizare majoritară către proprietatea<br />
majoritară privată, aceasta deţinând o pondere de 98,26 %.<br />
Locul pomiculturii în cadrul Regiunii de NE (mii ha)<br />
Judeţul Bacău Botoşani Iaşi Neamţ Suceava Vaslui<br />
Tabelul 1<br />
Total<br />
Reg.NE<br />
Supr.agricolă 323,6 392,7 380,7 283,7 349,5 402,2 2132<br />
% din total 100,000 100,000 100,000 100,000 100,000 100,000 100,000<br />
Din care:sector<br />
privat<br />
320 388,2 371,6 277,6 340,4 397,4 2095<br />
% din total 98,888 98,854 97,610 97,850 97,396 98,807 98,26<br />
Arabil 184,7 297,8 251,6 170,4 178,5 284 1367<br />
% din total 57,077 75,834 66,089 60,063 51,073 70,612 64,118<br />
Păşuni 87,6 75,7 88,2 69,2 93,7 90,4 504,8<br />
% din total 27,070 19,277 23,168 24,392 26,810 22,476 23,67<br />
Fâneţe 40,2 14,3 20,4 40,1 74 7,4 196,4<br />
% din total 12,423 3,641 5,359 14,135 21,173 1,840 9,21<br />
Vii 7,6 2 12,2 1,1 - 16,5 39,4<br />
% din total 2,35 0,51 3,20 0,39 0,00 4,10 1,85<br />
Livezi 3,5 2,9 8,4 2,9 3,3 3,9 24,9<br />
% din total 1,08 0,73 2,20 1,022 0,94 0,97 1,168<br />
Suprafeţele ocupate cu pomi fructiferi au scăzut ca urmare a defrişărilor cât<br />
şi degradării lor treptate datorită unei întreţineri necorespunzătoare. Interesul scăzut<br />
al agricultorilor privaţi faţă de cultura pomilor fructiferi se explică prin investiţia<br />
mare pe care-l presupune înfiinţarea unei plantaţii noi şi perioadei târzii de intrare<br />
pe rod. Marile ferme pomicole socialiste, în majoritate, prin retrocedare, au fost<br />
fărâmiţate de la 200-300 ha/unitate, în parcele de 0,3 - 2,0 ha / proprietar.<br />
La nivelul regiunii ponderea cea mai mare din terenul agricol este deţinută<br />
de arabil (64,1 %), păşuni (23,67 %), fâneţe (9,21 %) urmată de vii şi livezi cu cea<br />
mai redusă pondere.<br />
324
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Valorile înregistrate la suprafeţele ocupate cu livezi putea atinge cote mult<br />
mai mari, dacă nu ar fi condiţionate de o serie de factori cum ar fi:<br />
‣ Valoarea foarte mare a investiţiilor pentru înfiinţarea unei livezi,<br />
‣ Intrarea târzie pe rod,<br />
‣ Piaţă slab dezvoltată pentru livrarea fructelor,<br />
‣ Proporţia foarte mare a autoconsumului în rândul producătorilor mici,<br />
‣ Lipsa ajutoarelor din partea statului pentru înfiinţarea de livezi cu pomi,<br />
‣ Cheltuieli foarte mari la hectar pentru întreţinerea şi recoltarea<br />
fructelor,etc.<br />
În pofida potenţialului agricol ridicat, gradul de prelucrare a produselor<br />
pomicole este scăzută, datorită tehnologiilor învechite şi importului masiv de<br />
conserve şi sucuri de fructe.<br />
În anul 2007 producţia agricolă în regiune a înregistrat o valoare de 1,8 mld.<br />
euro reprezentând 17.17 % din producţia agricolă la nivel naţional.<br />
Agricultura, vânătoare, silvicultura, pescuit şi piscicultura Regiuni de NE<br />
a contribuit la nivelul anului 2007 cu 18,7 % din totalul VABR (valoarea adăugată<br />
bruta regională), valoare superioară contribuţiei sectorului la nivel naţional( 13,37<br />
%), ceea ce denotă dependenţa ridicată a economiei regionale de agricultură<br />
(tab. 2). Contribuţia sectorului a fost în descreştere continuă în perioada 2004-<br />
2005 datorită condiţiilor meteorologice nefavorabile cât şi a productivităţii scăzute<br />
din domeniu, urmată de un reviriment la nivelul anului 2005 .<br />
Aportul regiunii pentru total producţie agricolă la nivel naţional este de<br />
17.17%. Sectorul cunoaşte o evoluţie similară cu cea la nivel naţional în perioada<br />
1998-2001, înregistrând o perioadă de declin în perioada 1998-2000 datorită<br />
condiţiilor climatice nefavorabile.<br />
Tabelul 2<br />
Contribuţia agriculturii (+ vânătoare, silvicultura, pescuit şi piscicultura) la PIB<br />
exprimată în miliarde lei preţuri curente (conform metodologiei SEC 1995)<br />
Specificare 2004 2005 2006 2007<br />
Nord Est 10236 13792 17301 28161<br />
Nord Est<br />
1025 846 866 1082<br />
(în mil. euro)<br />
România 56462 76445 93466 163988<br />
România<br />
5652 4700 4683 6300<br />
(în mil. euro)<br />
Rata creştere anuală<br />
(%)<br />
2006/<br />
2005<br />
2007/<br />
2006<br />
2007/<br />
2006<br />
%<br />
sector/<br />
PIB<br />
2006<br />
%<br />
sector/<br />
PIB<br />
2007<br />
-8.8 -13.0 18.4 17.10 18.70<br />
-8.4 -15.2 27.6 11.07 13.37<br />
Sursa: Anuare statistice ale României 2007-2003. Observaţie: rata de creştere a fost<br />
calculată pe baza deflatorului PIB comunicat de B.N.R.<br />
325
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Tabelul 3<br />
Evoluţia suprafeţelor ocupate cu livezi şi pepiniere pomicole pe judeţe<br />
în Regiunea de NE (mii ha)<br />
Total<br />
Judeţul Anul Bacău Botoşani Iaşi Neamţ Suceava Vaslui regiune<br />
de NE<br />
2005 166,2 288,9 234 161,9 173,1 267 1291,1<br />
Arabil 2007 184,7 297,8 251,6 170,4 178,5 284 1367<br />
(+/- %)2007 faţă<br />
2005<br />
11,13 3,08 7,52 5,25 3,12 6,37 5,88<br />
2005 87,6 75,7 88,2 69,2 93,7 90,4 504,8<br />
Păşuni 2007 87,6 75,7 88,2 69,2 93,7 90,4 504,8<br />
(+/- %)2007 faţă<br />
2005<br />
0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00<br />
2005 41,4 15,2 21,6 38,1 71,8 7 195<br />
Fâneţe 2007 40,2 14,3 20,4 40,1 74 7,4 196,4<br />
(+/- %)2007 faţă<br />
2005<br />
-2,90 -5,92 -5,56 5,25 3,06 5,71 0,72<br />
2005 7,4 1,9 7,4 1 0 15,5 7,4<br />
Vii<br />
2007 7,6 2 12,2 1,1 0 16,5 39,4<br />
(+/- %)2007 faţă<br />
2,70 5,26 64,86 10,00 0,00 6,45 432,43<br />
2005<br />
2005 3,9 3 9 3 3,4 4,1 26,4<br />
Livezi 2007 3,5 2,9 8,4 2,9 3,3 3,9 24,9<br />
(+/- %)2007 faţă<br />
2005<br />
-10,26 -3,33 -6,67 -3,33 -2,94 -4,88 -5,68<br />
CONCLUZII<br />
Din totdeauna, pomicultura a constituit o ramură deosebită pentru Regiunrea<br />
de NE, fiind favorizată de clima temperată, solurile fertile, îndeletnicirea<br />
profesională a populaţiei, care permit plantarea celor mai bune specii soiuri de<br />
fructe şi culturi bacifere, obţinerea producţiei ecologic pure cu calităţi superioare<br />
gustative.<br />
Apreciind structura producţiilor celor şase judeţe, se poate observa că, cea<br />
mai mare producţie este cea de mere cu valori cuprinse între 33,27% în Judeţul<br />
Vaslui şi 89,03 % în Judeţul Botoşani, urmată fiind de producţia de prune, aceasta<br />
fiind cuprinsă între valorile de 6,39 % în Judeţul Botoşani şi 33,34 % în Judeţul<br />
Neamţ. În consecinţă, putem spune că principalele fructe obţinute în această<br />
regiune sunt acestea, motiv care a dus la determinarea ponderii producţiilor de<br />
mere şi prune deţinute de fiecare judeţ din total pe regiune.<br />
Oferta de fructe se caracterizează prin: cuprinde produse perisabile; are<br />
caracter sezonier; este instabilă pe termen scurt (ca urmare a oscilaţiilor<br />
producţiilor medii de la un an la altul); este rigidă din punct de vedere al<br />
sortimentului (fapt determinat de structura plantaţiilor pe specii şi soiuri /hibrizi);<br />
326
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
este puţin elastică; se diferenţiază în profil teritorial (există zone cu supraofertă şi<br />
zone cu subofertă).<br />
Producţia de fructe a fost influenţată în primul rând de trecerea unei părţi<br />
importante a suprafeţelor plantate cu livezi din proprietatea cooperativelor în cea a<br />
producătorilor individuali şi în al 2-lea rând de îmbătrânirea livezilor.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Alecu, I., Merce, E., Pană, D., Sâmbotin, L., Ciurea, I.V., Bold, I., Dobrescu, N., 1997 -<br />
Managementul în agricultură. Editura Ceres, Bucureşti,.<br />
2. Amzăr, Gh. , 1975 - Studiul răspândirii mărului, părului şi prunului în zone cu condiţii<br />
ecologice diferite. Lucrări ştiinţifice, I.C.P.P.- Mărăcineni, vol. IV.<br />
3. Amzăr, Gh., Manughievici, A.N. , 1977 - Corelaţia între principalii factori climatici şi cultura<br />
de măr, păr, prun în funcţie de răspândirea acestor factori, pe teroitoriul ţării noastre.<br />
Analele I.C.P.P. Piteşti, vol VI.<br />
4. Anghelache, C. 1996 - Evaluarea productivă în agricultură. Tribuna economică nr.11.<br />
5. Ansoff, I. 1989 - Strategi du développement de l’entteprise. Editions d’organisation, Paris.<br />
327
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
COMPORTAMENTUL CONSUMATORILOR DE<br />
FRUCTE IN REGIUNEA DE NE A ROMANIEI<br />
P. POPA 1<br />
1<br />
USAMV Iaşi<br />
telefon (fax): 0232 219080<br />
In research on orchards sustainability, the focus on household food<br />
and fruits consumption is relatively new yet very important. The relation of<br />
sustainability to the area of consumption was first stressed in Agenda 21,<br />
where it is said that unsustainable consumption and some production<br />
patterns are the main cause for global environmental deterioration.<br />
The paper is dedicated to elaboration and theoretic substantiation of<br />
the modelation concept of the buying and consumption behavior and to the<br />
investigation decisional process of buying and consumption particularities of<br />
the behavior types in conditions of transition from a monopolistic economy to<br />
a functional market economy, based on the modern marketing principles and<br />
suggests new strategies of mark rises. At the basis of study is the<br />
methodological principle of the complex and systematic approach of the<br />
contemporary economic concepts, that allowed the investigation the buying<br />
and consumption behavior at the level of Romania’s population and the<br />
assemblage of a theory and methodology to allow the firms the prevision of<br />
the future results depend in the consumption behavior demonstrated.<br />
In order to achieve the proposal objectives, a distinct importance is<br />
given to the stages of buying decisional process, the main factors influencing<br />
this process and modalities which the marketing mix can change the<br />
consumption behavior. The results of the research have a conceptual,<br />
methodological and operational aspect and they can be useful while<br />
elaborating the marketing and dicing firms as well as the firms that intend a<br />
future development on the Romanian marketing and the elaboration of the<br />
state macroeconomical policy regarding the sate exploiters and in the<br />
research and instruction process contributing to the thoroughgoing study and<br />
the development of the marketing practice and theory.<br />
The household consumption behavior across households that differ in<br />
the level of self-sufficiency relative to the production/purchase of fruits and<br />
vegetables. There is a significant difference in consumption patterns for<br />
different households with different levels of self-sufficiency. Households that<br />
purchase but do not produce fruits and vegetables exhibit a notably more<br />
market-oriented price responsive behavior. The consumption decisions of<br />
households that produce fruits and vegetables, but do not purchase them, are<br />
influenced more heavily by implicit income effects than by implicit price<br />
effects.<br />
The results show that supply, price and demand for fruits have<br />
significant connections with their status in the previous production cycle. The<br />
price of substitute products has a significant influence on fruits price but has<br />
no obvious influence on supply and demand. However, imports have a<br />
328
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
significant negative impact on the domestic fruits market. Meanwhile, export<br />
and processing have no positive influences on the increase of the aggregate<br />
demand for fruits. In addition, the increase of fruits supply does not<br />
necessarily lead to a fall in price.<br />
Key words: NE Region, consumer s behaviour, sustainability, costs elasticity,<br />
incomes<br />
În cercetarea sustenabilităţii livezilor pomicole, ne-am focalizat pe<br />
consumul de hrană şi fructe din cadrul gospodăriilor populaţie de gospodărie care<br />
deşi nu este relativ nou este încă foarte important. Legătura dintre sustenabilitate şi<br />
suprafaţa de consum a fost mai întâi reliefat în Agenda 21, unde s-a spus că un<br />
consum nesustenabil şi unelemodelele de producţie sunt cauzele principale pentru<br />
deteriorare globală a mediului.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Lucrarea este dedicată elaborării unei baze teoretice a concept de modelare a<br />
comportamentului de consum şi a procesului decizional de cumpărăre.<br />
Raţiunea însăşi a existenţei unui sistem de marketing este de a satisface<br />
consumatorul final. Obţinerea satisfacţiei este sensul efortului depus începând de la<br />
cultivarea plantelor şi ajungând până la comercializarea fructelor şi conserve de<br />
fructe în magazine. Actul de cumpărare recompensează, într-un fel sau altul, toţi<br />
participanţii la realizarea acestei satisfacţii; ceea ce este foarte important, însă, este<br />
alegerea consumatorului, din care decurg o serie de consecinţe pentru întregul<br />
sistem agroalimentar (2).<br />
Modificările cantitative şi calitative ale cererii de consum în funcţie de venit<br />
pot fi evidenţiate prin analiza a doi coeficienţi distincţi, care exprimă separat<br />
modificarea cererii de consum pe seama cantităţii şi pe seama calităţii.<br />
La produsele de primă necesitate creşterea cererii de consum are loc de la un<br />
anumit nivel al veniturilor, mai ales pe seama calităţii, fără a exista o legătură<br />
liniară între creşterea venitului şi a cererii de consum.<br />
Comparativ cu veniturile reale ale familiilor de salariaţi din România, în<br />
2006 cererea de consum alimentar a fost elastică şi descrescător inelastică în anii<br />
următori (tab. 1). Mărimea absolută a cheltuielilor de consum depinzând atât de<br />
volumul venitului, cât şi de rata consumului.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Tabelul 1<br />
Elasticitatea cheltuielilor reale cu alimentaţia în funcţie de veniturile reale la<br />
familiile de salariaţi din România - %, anul de bază = 2006<br />
Specificare 2004 2005 2006<br />
Dinamica cheltuielilor reale<br />
cu alimentaţia<br />
329<br />
Dinamică 2006<br />
faţă de 2004<br />
(+/-%)<br />
78,97 78,54 77,85 -1,42<br />
Dinamica veniturilor reale 86,56 86,62 78,6 -9,20<br />
Coeficient de; elasticitate 1,21 0,93 0,87 -28,10
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
La familiile de ţărani, în 2006 faţă de 2004, veniturile reale medii lunare pe o<br />
persoană au scăzut cu 9,20 %, deşi veniturile nominale au crescut. Elasticitatea<br />
cererii solvabile pentru produsele agroalimentare în funcţie de venituri, la familiile<br />
de ţărani, a fost influenţată evident de creşterea puternică a consumului din surse<br />
proprii. La familiile de ţărani din România, la produsele care sunt cumpărate în<br />
mod obişnuit de pe piaţă, elasticitatea cererii de consum a fost descrescător<br />
inelastică (tab. 2).<br />
Tabelul 2<br />
Elasticitatea cheltuielilor reale cu alimentaţia în funcţie de veniturile băneşti<br />
reale la familiile de ţărani din România - % anul de bază = 2006<br />
Specificare 2004 2005 2006<br />
Dinamică 2006<br />
faţă de 2004<br />
(+/-%)<br />
Dinamica cheltuielilor reale cu alimentaţia 78,97 78,54 77,85 -1,42<br />
Dinamica veniturilor băneşti reale 85,56 68,97 64,437 -24,68<br />
Coeficient de elasticitate 0,64 0,59 0,49 -23,60<br />
Date prelucrate după anuarul statistic -2006<br />
Prin studierea comportamentului consumatorului specialiştii de marketing<br />
încearcă sa desluşească mecanismul de acţiune al cumpărătorilor şi sa identifice<br />
care sunt factorii ce le influenţează alegerea. Înţelegerea comportamentului<br />
consumatorului constituie o sarcina extrem de complexă a marketingului.<br />
Producerea fructelor se recomandă să fie organizată în aşa mod încât ea să<br />
asigure, uniform, pe parcursul întregului an, populaţia ţării reieşind din raportul de<br />
90-120 kg pe cap de locuitor. În afară de aceasta, este necesar de a lua în<br />
consideraţie capacitatea întreprinderilor de prelucrare care livrează producţie<br />
pentru piaţa internă şi pentru export.<br />
Tabelul 3<br />
Consumul de fructe şi produse agroalimentare pe locuitor, în România,<br />
comparativ cu media UE –Kg/ persoană<br />
Grupa de produse<br />
România<br />
2002 2003 2007<br />
330<br />
(+/- % )<br />
2007<br />
faţă de<br />
2002<br />
UE<br />
2002 2003 2007<br />
(+/- %)<br />
2007<br />
faţă de<br />
2002<br />
(+/ - )<br />
Romani<br />
a faţă<br />
de UE<br />
2007<br />
Fructe şi produse din<br />
fructe<br />
45,4 59,6 35,74 -21,27753 116 119,5 123,1 6,09 -87,32<br />
Cereale şi produse din<br />
cereale (în echivalent<br />
faina), (kg/pers.)<br />
169,8 162,2 166,7 -1,825677 117,4 120,9 123,5 5,1959 43,20<br />
Cartofi, (kg/pers.) 90,1 95,4 96,8 7,436182 76 78,28 77,4 1,8421 19,40<br />
Legume şi produse din<br />
legume<br />
(kg/pers.)<br />
147,7 177,7 134,3 -9,072444 120 123,6 127,3 6,09 6,99<br />
Zahar şi produse din<br />
zahar<br />
23,5 24,3 23 -2,12766 40,4 41,61 42,86 6,09 -19,86<br />
Vin şi produse din vin,<br />
(litri/pers.)<br />
27 23,1 23,2 -14,07407 33,8 34,81 35,86 6,09 -12,66<br />
Carne şi produse din<br />
carne (carne proaspata)<br />
54,3 60,3 52,4 -3,499079 91,7 94,45 97,28 6,09 -44,88<br />
Lapte şi produse din lapte 215 225 193 -10,23256 253,5 261,1 254,5 0,3945 -61,50<br />
Ouă (bucati/pers.) 238 239 208 -12,60504 12,7 13,08 13,47 6,09 194,53<br />
Peşte şi produse din<br />
peşte (kg/pers.)<br />
3,2 3,5 2,6 -18,75 26,3 27,09 27,9 6,09 -25,30
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Consumul de fructe se situează la aproximativ jumătate din consumul mediu<br />
înregistrat în UE, iar consumul de legume diferă nesemnificativ.<br />
Producţia pomicolă înregistrează, datorită mai ales condiţiilor climaterice dar<br />
şi a managementului neperformant, oscilaţii semnificative, de la o perioadă la alta,<br />
de la un secol la altul. Asemenea fenomene negative sunt accentuate şi de gradul<br />
ridicat de perisabilitate, a multor specii şi soiuri de legume şi fructe. În aceste<br />
condiţii, apar provocări pentru găsirea şi fundamentarea unor măsuri care să<br />
asigure continuitatea fluxului de produse către piaţă, pentru a se evita excesele<br />
fluctuaţiilor de preţuri care, în ultimă instanţă, afectează veniturile producătorilor şi<br />
generează confuzii, nesiguranţă printre consumatori.<br />
Tabelul 4<br />
Cantităţi de legume şi fructe cumpărate şi consumate in cadrul Regiunii de NE a<br />
României, pe categorii sociale ale populaţiei, (medii lunare pe o persoană)<br />
Categoria de produse<br />
Cantităţi<br />
consumate<br />
(kg./loc)<br />
331<br />
Cantităţi<br />
cumpărate<br />
(kg./loc)<br />
Ponderea<br />
cumpărărilor în<br />
total consum<br />
(%)<br />
Ponderea<br />
autoconsumul<br />
ui în total<br />
consum (%)<br />
Fructe<br />
- total gospodării 2,368 1,444 60,98 39,02<br />
- gospodării din mediul urban 2,125 2,122 99,86 0,14<br />
- gospodării din mediul rural 1,708 0,708 41,45 58,55<br />
Legume şi conserve din legume, în echivalent legume proaspete<br />
- total gospodarii 7,595 4,209 55,42 44,58<br />
- gospodarii din mediul urban 7,607 5,604 73,67 26,33<br />
- gospodarii din mediul rural 7,589 2,707 35,67 64,33<br />
În tara noastră, mărimea autoconsumului de produse alimentare este<br />
semnificativă, datorită ponderii ridicate a populaţiei rurale (45,5% în 1991), cât şi<br />
efectelor Legii nr. 18/1991- legea fondului funciar, prin care o buna parte a<br />
populaţiei urbane a primit în proprietate teren agricol.<br />
În ceea ce priveşte consumul alimentar, nutriţioniştii consideră că un regim<br />
alimentar normocaloric se situează la aproximativ 3000 calorii zilnic şi 100 grame<br />
proteină, din care 50 grame proteină de origine animală şi 50 grame proteină de<br />
origine vegetală.<br />
Participarea diferitelor grupe de produse agroalimentare la acoperirea<br />
nevoilor fiziologice de consum alimentar al unui individ reprezintă o problemă<br />
controversată. În literatura de specialitate este avansată următoarea structură ,<br />
având ca reper valoarea energetică: lapte şi derivate – 15%; carne şi peşte – 8%;<br />
ouă – 2%; zahăr şi produse zaharoase – 8%; grăsimi – 12%; cereale şi leguminoase<br />
uscate – 40%; legume şi fructe – 15%.<br />
Tabelul 5<br />
Evoluţia consumului mediu anual de fructe pe locuitor în Regiunea de NE<br />
Specificare 1985 1990 1991 1992 2005 2006 2007<br />
(+/- %<br />
2007 faţă<br />
de 1985)<br />
Fructe total, din care: 68,2 56,3 54,2 44,2 41,1 37,1 35,7 -47,65<br />
Mere 30 29,2 29,8 21,2 18,6 17,3 16,6 -44,67<br />
Pere 3,9 4 2,3 2,5 3,3 3,2 3,2 -17,95<br />
Prune 24 13,5 16,4 13,6 10,3 9,2 8,7 -63,75<br />
Caise 1,9 1,6 1 1,6 2 1,3 1,5 -21,05<br />
Piersici 2,8 2,6 1,7 1,5 2,5 1,9 1,5 -46,43<br />
Cireşe şi vişine 3,9 4,3 2,3 2,9 3 3 3,1 -20,51<br />
Alte fructe 1,7 1,1 0,7 0,9 1,4 1,2 1,1 -35,29
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
CONCLUZII<br />
Analiza consumului pe produse, în anul 2007, pune în evidenţă următoarele:<br />
• ponderea autoconsumului la fructe şi legume este deosebit de ridicată în<br />
mediul rural, dar are niveluri semnificative şi în mediul urban, ca urmare<br />
a suprafeţelor arendate de teren sau care le administrează în mediu rural;<br />
• gospodăriile din mediul rural consumă din producţia proprie, astfel ca<br />
instabilitatea producţiei determina fluctuaţii în consum;<br />
• ponderea ridicata a autoconsumului în consumul total indica un grad redus<br />
de dezvoltare şi organizare a pieţei produselor agroalimentare, asociat,<br />
de regula, cu un standard de viaţă al populaţiei de nivel scăzut.<br />
Reducerea drastică a consumului în ultimul deceniu şi jumătate are loc şi ca<br />
urmarea a faptului că suprafaţa plantaţiilor cu vii şi pomi a scăzut dramatic, multe<br />
din acestea fiind transformate de către noii proprietari, fără bani şi fără ştiinţă, în<br />
lemne de foc sau chiar au devenit terenuri abandonate.<br />
În aceste sens, este necesară creşterea cantităţii de fructe pe locuitor, dar şi<br />
modificarea structurii plantaţiilor pomicole, prin creşterea ponderii unor specii<br />
deficitare: cireş, vişin, cais, piersic, nuc, căpşun şi arbuşti fructiferi. Datorită<br />
acestui fapt, apar goluri în consum în anumite perioade ale anului. În România, cea<br />
mai mare parte a consumului de fructe, pe specii se realizează în stare proaspătă<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Cătoiu, I., 1982 - Câteva consideraţii privind evaluarea modelelor multifactoriale de<br />
previziune. Revista “Teorie şi practică economică” nr. Bucureşti.<br />
2. Chiran, A. şi colab., 1993 - Aspecte privind cererea de consum şi consumul pentru<br />
produsele agroalimentare în condiţiile trecerii spre economia de piaţă. Lucrări<br />
Ştiinţifice U.S.A.B. Timişoara, vol. XXVII, partea a III-a Agronomie.<br />
3. Chiran, A. şi colab., 1996 - Unele consideraţii privind piaţa fructelor în condiţiile Staţiunii<br />
de Cercetări Pomicole Iaşi. Cercetări Agronomice în Moldova, vol. 1-2, Iaşi.<br />
332
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
ANALIZA COMPARATIVĂ PRIVIND EFICIENŢA<br />
ECONOMICĂ A PRODUSELOR AGRICOLE<br />
CONVENŢIONALE ŞI A CELOR ECOLOGICE<br />
A.A. GRIGORE 1 , S. V. ABARGAONITEI 1 ,<br />
D. V. NANCU 3 , R. GHICULESCU 1<br />
1<br />
Universitatea de Ştiinţe Agrigole şi Medicină<br />
Veterinară, Iaşi<br />
e-mail:grigorealin1984@yahoo.com<br />
A 2006 study suggests that converted organic farms have lower preharvest<br />
yields than their conventional counterparts in developed countries<br />
(92%) and that organic farms have higher pre-harvest yields than their lowintensity<br />
counterparts in developing countries (132%).<br />
Organic farming is labor and knowledge-intensive whereas<br />
conventional farming is capital-intensive, requiring more energy and<br />
manufactured inputs. The knowledge applyed in organic farming permits the<br />
farmer to have greater profits if it is used right and also to contribute to the<br />
conservation of natural factors.<br />
Key words: organic farming, ecological, yield, economical efficiency<br />
Agricultura ecologică contribuie la creşterea activităţilor economice cu o<br />
importantă valoare adăugată şi are o contribuţie majora la sporirea interesului<br />
pentru spaţiul rural. În cadrul conceptului de agricultură ecologică, se defineşte<br />
„producţia obţinută fără utilizarea produselor chimice de sinteză”.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Cercetările s-au realizat pe baza datelor statistice furnizate de Ministerul<br />
Agriculturii şi Dezvoltării Rurale din Romania în legatura cu agricultura ecologică si<br />
practicarea acesteia. În analiză s-au utilizat şi datele culese de către Academia de<br />
Ştiinţe Agricole şi Silvice “Gheorghe Ionescu- Şişeşti” cat şi Rapoartele Agrare ale<br />
Guvernului Federal al Germaniei pentru anii 1999 si 2006.<br />
În vederea determinării eficienţei economice a produselor agricole se vor lua în<br />
calcul principalele elemente de determinare: costuri, preţuri, profitul şi rata profitului.<br />
Pentru a se reflecta cât mai exact eforturile necesare, cât şi efectele obţinute în<br />
urma practicării agriculturii convenţionale şi bio-ecologice vom da un exemplu din<br />
România şi unul din UE.<br />
333
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Tabelul 1<br />
Bugetul parţial de venituri şi cheltuieli şi eficienţa economică comparată a culturii<br />
grâului în variante tehnologice diferite în România<br />
Indicatori<br />
U.M.<br />
Tip de tehnologie<br />
Convenţională Ecologică<br />
Producţie medie Kg/ha 3000 2000<br />
I. CHELTUIELI MATERIALE RON/ha 859,37 1038,4<br />
1. Cheltuiel cu materii prime din care RON/ha 373,34 469,5<br />
- samânţă RON/ha 127,5 375<br />
- îngrăşăminte organice RON/ha - 27<br />
- îngrăşăminte chimice RON/ha 142,4 -<br />
- pesticide RON/ha 88,44 -<br />
2. cheltuieli cu lucrări mecanizate RON/ha 411,36 475<br />
3. cheltuieli cu aprovizionarea RON/ha 74,67 93,9<br />
II. CHELTUIELI CU FORTA DE MUNCĂ RON/ha 9,22 300<br />
III. ALTE CONSUMURI din care: RON/ha 185,02 100<br />
- dobânzi RON/ha 85,85 80<br />
TOTAL CONSUMURI INTERMEDIARE<br />
(I+II+III), din care:<br />
RON/ha 1053,61 1438,4<br />
- pentru produsul principal RON/ha 1033,61 1300<br />
ALOCAŢII ŞI SUBVENŢII (-) RON/ha 163,75 300<br />
REST CONSUM INTERMEDIAR<br />
PENTRU PRODUCŢIA PRINCIPALĂ<br />
RON/ha 869,86 1000<br />
COST DE PRODUCŢIE RON/kg 0,28995 0,5<br />
PREŢ DE PIAŢĂ(previzionat) RON/kg 0,34 0,65<br />
PROFIT RON/kg 0,05 0,15<br />
RATA PROFIT % 17,3 30<br />
334
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Tabelul 2<br />
Bugetul parţial de venituri şi cheltuieli şi eficienţa economică comparată a culturii<br />
porumbului în variante tehnologice diferite în România<br />
Indicatori<br />
U.M.<br />
Tip de tehnologie<br />
Convenţională Ecologică<br />
Producţie medie Kg/ha 4000 3000<br />
I. CHELTUIELI MATERIALE RON/ha 785,77 1280,44<br />
1. Cheltuiel cu materii prime din care RON/ha 394,2 633<br />
- samânţă RON/ha 162,5 600<br />
- îngrăşăminte organice RON/ha - 33<br />
- îngrăşăminte chimice RON/ha 154,2 -<br />
- pesticide RON/ha 32,5 -<br />
2. cheltuieli cu lucrări mecanizate RON/ha 3667,03 520,84<br />
3. cheltuieli cu aprovizionarea RON/ha 69,84 126,6<br />
II. CHELTUIELI CU FORTA DE<br />
MUNCĂ<br />
RON/ha 134,02 303,87<br />
III. ALTE CONSUMURI din care: RON/ha 168,32 100<br />
- dobânzi RON/ha 75,14 100<br />
TOTAL CONSUMURI INTERMEDIARE<br />
(I+II+III), din care:<br />
RON/ha 1098,11 1664,3<br />
- pentru produsul principal RON/ha 1068,11 1500<br />
ALOCAŢII ŞI SUBVENŢII (-) RON/ha 181,25 300<br />
REST CONSUM INTERMEDIAR<br />
PENTRU PRODUCŢIA PRINCIPALĂ<br />
RON/ha 886,86 1200<br />
COST DE PRODUCŢIE RON/kg 0,22171 0,4<br />
PREŢ DE PIAŢĂ(previzionat) RON/kg 0,26 0,5<br />
PROFIT RON/kg 0,03839 0,1<br />
RATA PROFIT % 17,3 25<br />
După cum se observă, producţia ecologică se obţine cu costuri superioare<br />
atât la cultura grâului, cât şi a porumbului. Astfel, la grâu costul în varianta<br />
ecologică este de 0,5 RON/kg(50 de bani), iar în varianta convenţională 0,29<br />
335
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
RON/kg, în timp ce la porumb rezultatele indică 0,4 RON/kg şi respectiv 0,2217<br />
RON/kg. De asemenea, şi preţurile la produsele ecologice au fost estimate mai<br />
mari. La grâu preţul în variantă ecologică este mai mare cu 0,31 RON/kg şi la<br />
porumb cu 0,24 RON/kg faţă de varianta convenţională. În aceste condiţii şi rata<br />
profitului este mai mare la produsul ecologic, respectiv cu 12,7% la grâu şi cu<br />
7,7% la porumb.<br />
Referitor la Uniunea Europeană vom da un exemplu din Germania privind<br />
rezultatele economice comparative ale unor ferme familiale convenţionale şi ferme<br />
ecologice.<br />
Tabelul 3<br />
Rezultatele economice comparative ale unor ferme familiale convenţionale şi ferme<br />
ecologice din Germania<br />
Specificaţie Ferme convenţionale Ferme ecologice<br />
Nr. Ferme analizate 7650 101<br />
Suprafaţa pe ferma agricolă 35,06 34,97<br />
Forţa de muncă pe fermă 1,62 1,75<br />
Forţa de muncă la 100ha 4,62 2,63<br />
Nr. de animale la 100ha 158,6 95,5<br />
Producţia de cereale 5750 3500<br />
Lapte de vacă(l/vacă) 5099 3950<br />
Valoarea producţiei(euro/fermă) 101385 83928<br />
Cheltuieli pe ferma(euro) 78432 61721<br />
protecţia plantelor(euro/ha) 56,2 1,53<br />
NPK(euro/ha) 95,1 18,9<br />
Furaje(euro/ha) 331,8 85,4<br />
Profit(euro/fermă) 22850,6 22206,4<br />
Profit(euro/ha) 652 635<br />
Rata profitului - % 29 35,9<br />
336
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Deşi producţiile medii în fermele ecologice sunt mai scăzute, profiturile pe<br />
fermă sunt egale, iar pe forţa de muncă sunt mai mari (16 091 euro în ferma<br />
ecologică faţă de 15 848 euro în ferma convenţională). Aceasta din cauza preţurilor<br />
de vânzare care în fermele ecologice sunt mult mai mari. Preţurile de vânzare în<br />
fermele ecologice depăşesc de 1,2 la 2,5 ori pe cele din fermele convenţionale.<br />
În ceea ce priveşte cheltuielile pe fermă diferenţele sunt foarte mari la cele<br />
două tipuri de fermă. La femele convenţionale se înregistrează cheltuieli mari<br />
datorită utilizării de cantităţi mari de pesticide şi îngrăşăminte chimice.<br />
Metodele de lucru adoptate în cadrul conceptului de agricultură ecologică<br />
duc la reducerea cheltuielilor pe fermă. Sporirea fertilităţii solului se realizează prin<br />
asolamente echilibrate, cu plante premergătoare şi intercalate, precum şi prin<br />
folosirea de fertilizanţi organici din circuitul propriu exploataţiei agricole.<br />
În cazul fermei ecologice, cheltuielile reduse se datorează economisirii<br />
energiei, folosită în cantităţi mari pentru reducerea îngrăşămintelor chimice.<br />
Apar diferenţe privind numărul de animale la 100 ha, în ferma convenţională<br />
fiind mai mare faţă de cea ecologică. Exploataţiile ce practică agricultura ecologică<br />
au un sector zootehnic care asigură necesarul de îngrăşăminte organice pentru<br />
cultura vegetală şi exploatează un şeptel de animale care să nu afecteze solul.<br />
Pe ansamblu, rata profitului în fermele ecologice este mai mare, aceasta fiind<br />
de 35,9% comparativ cu 29% în fermele convenţionale. Rata ridicată a profitului în<br />
fermele ecologice este o urmare a cheltuielilor reduse înregistrate de acestea<br />
precum şi a calităţii produselor care determină preţuri de vânzare ridicate.<br />
CONCLUZII<br />
Conceptul de „inputuri reduse” în agricultura ecologica duce la reducerea<br />
transportului si a altor inputuri. Cercetatorii au aratat ca aceeasi cantitate de<br />
alimente poate fi produsa în agricultura ecologica cu 19 % mai putina energie ca<br />
input direct sau indirect comparativ cu sistemul de agricultura conventionala.<br />
Fertilitatea si sanatatea solului sunt mentinute prin practici biologice,<br />
precum: rotatia culturilor, lucrari manuale, prasit, compostare si mulcire.<br />
Agricultura conventionala a determinat scaderea continutului de materie organica<br />
din sol si acumularea de compusi toxici prin utilizarea de pesticide. Prin folosirea<br />
îngrasamintelor organice în agricultura ecologica, se mareste si se mentine<br />
procentul de materie organica a solului. Aporturile de îngrasaminte organice si<br />
neutilizarea îngrasamintelor chimice reduc riscul spalarii substantelor nutritive, o<br />
problema enorma în multe tari si o amenintare pentru apa potabila, precum si<br />
pentru apa lacurilor, râurilor, a marilor si oceanelor.<br />
Ameliorarea solului (cresterea continutului în materie organica si<br />
îmbunatatirea structurii) si o mai buna acoperire a acestuia ( mulcire, culturi de<br />
protectie etc.) duc la reducerea consumului de apa în agricultura ecologica.<br />
Continutul ridicat al solului în materie organica în sistemele de agricultura<br />
ecologica duce la o mai buna retinere si conservare a apei în sol, ceea ce are ca<br />
efect reducerea nevoilor de irigare.<br />
337
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
In plus fata de avantajele prezentate mai sus agricultura ecologică poate<br />
aduce venituri mari dacă sunt respectate standardele impuse de legislaţia în<br />
vigoare, dacă se dovedeşte calitatea ecologică a produselor şi a tehnicilor agricole<br />
folosite.<br />
Rezultatele obţinute în agricultura ecologică, situaţia alimentară actuală,<br />
deficitară calităţii, impune tot mai mult abordarea unor aspecte care să răspundă<br />
preocupărilor viitoare ale societăţii.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Gruia, R., 1998 – Managementul eco-fermelor - bazele conceptuale şi metodologice,<br />
Editura Ceres.<br />
2.* * *, 1999 – Raportul Agrar al Guvernului Federal al Germaniei aferent anului.<br />
3. * * *, 2006 – Raportul Agrar al Guvernului Federal al Germaniei aferent anului.<br />
338
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
STRATEGII PRIVIND DEZVOLTAREA SPAŢIULUI<br />
RURAL DIN JUDEŢUL IAŞI<br />
Cezarina CUCU 1 , Benedicta DROBOTĂ 1 ,<br />
I. DROBOTĂ 1<br />
1<br />
U.S.A.M.V, Localitatea Iaşi<br />
e-mail cezimaria@yahoo.com<br />
The development on medium and long term of rural space in the<br />
county of Iasi can not be achieved without the development of some coherent<br />
strategies starting from the existing potential and resources and taking into<br />
account the threats and opportunities.<br />
Development of rural areas is a concept that aims at boosting and<br />
diversifying the economic activities, stimulate investment in the private<br />
sector, contribution to reducing unemployment and not eventually lead to an<br />
improvement in living standards.<br />
The development is basically a strategic action, aimed at increasing<br />
the individual, communitarian and international sustainable productivity<br />
which can result in ensuring higher income for individuals.<br />
The concept refers to an economic growth that can meet the needs of<br />
well-being of our societies, in the short term, especially medium and long<br />
term. It is assumed that development must meet present needs without<br />
compromising the ability and resources of future generations. Specifically, it<br />
requires proper conditions to bring together a long-term economic<br />
development and to protect the environment.<br />
Through this paper, the authors try to present the economic, social<br />
and cultural existed situation of Iasi county and to propose solutions to<br />
reduce the disparities reported in this area and for the sustainable<br />
development of this territory.<br />
The main objectives of the paper are: diagnosis socio-economic of the<br />
area, SWOT analysis and developing strategic variants for zone<br />
development.<br />
Development of rural areas can not be successful unless they count<br />
and find appropriate solutions for particular situations and needs for<br />
restructuring specific for each areas, based on existing structures and in<br />
particular seeking a strong link between natural resources, economic and<br />
human resources that characterize a given territory.<br />
Key words: strategies, development, rural space, Iaşi<br />
Judeţul se află situat pe o câmpie între râurile Siret şi râul Prut. De<br />
asemenea, râul Jijia traversează judeţul, iar oraşul Iaşi se află pe malurile unui<br />
afluent al său, Bahluiul. Partea de sud este ocupată de dealurile Podişului Central<br />
Moldovenesc, cu altitudini de peste 400 de metri, iar partea de nord este ocupată de<br />
Câmpia Moldovei. În vest, judeţul este traversat de Culoarul Siretului şi de ultimele<br />
fragmente ale Podişului Fălticenilor şi, de asemenea, de Dealul Mare, cu altitudini<br />
339
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
de peste 500 de metri. Datorită reliefului, economia este centrată pe agricultură.<br />
Industria există doar în oraşe.<br />
Ramurile industriale predominante sunt:<br />
o industria chimică<br />
o industria farmaceutică<br />
o industria metalurgică şi de utilaje grele<br />
o industria textilă<br />
o industria alimentară<br />
Principalele destinaţii turistice sunt:<br />
- oraşul Iaşi: Palatul Culturii, Mănăstirea "Trei Ierarhi", Mănăstirea Golia,<br />
Dealul Copou (Universitatea "Al.I. Cuza", Parcul şi Grădina Botanică),<br />
Catedrala Mitropolitană.<br />
- palatul din Ruginoasa<br />
- palatul familiei Sturdza din Miclăuşeni<br />
- oraşele Paşcani, Târgu Frumos şi Hârlău<br />
Judeţul are 2 municipii (Iaşi, Paşcani), 3 oraşe (Târgu Frumos, Hârlău, Podu<br />
Iloaiei) şi 92 de comune.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Cercetările au fost efectuate în judeţul Iaşi şi au vizat realizarea unor strategii<br />
pentru dezvoltarea pe termen mediu şi lung a spaţiului rural din judeţ.<br />
In acest sens s-au folosit următoarele metode de cercetare: diagnoza socioeconomică<br />
a zonei, analiza SWOT şi metoda comparatiei.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Pentru diagnoza socio-economică a zonei s-au analizat mai multi indicatori,<br />
dintre care cei mai importanţi sunt: procentul populaţiei rurale, soldul migrator,<br />
populaţia ocupată în agricultură, rata şomajului, situaţia utilitaţilor existente în<br />
judeţ, etc.<br />
Analizând aceşti indicatori în judeţul Iaşi, comparativ cu Regiunea NE şi<br />
România, se observă că în judeţul Iaşi, predomină populaţia rurală, de 53,8%.<br />
Populaţia ocupată în total populaţie este de 36,4%, mai mică decât media pe<br />
ţară.<br />
Din aceştia, cei mai mulţi lucrează în sectorul agricultură, urmat de sectorul<br />
servicii şi industrie.<br />
Rata şomajului la 31 decembrie 2005 a fost de 7,2 %, mult mai mare<br />
comparativ cu rata şomajului pe ţară şi în regiunea NE. Procentul de drumuri<br />
modernizate şi de acces la reţeaua de canalizare este foarte mic, de 17,6% respectiv<br />
13,3% (tab. 1).<br />
340
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Tabelul 1<br />
Indicatori de caracterizare a nivelului de dezvoltare şi potenţialului economic – 2005<br />
INDICATORI Regiunea NE Judeţul Iaşi România<br />
Populaţie totală (cifre absolute) 3734546 813943 21623849<br />
Populaţia urbana (%) 43,4 46,2 54,9<br />
Populaţia rurala (%) 56,6 53,8 45,1<br />
Sold migrator -4783 -1128 -7234<br />
Populaţia ocupată în total populaţie (%) 33,8 36,4 38,8<br />
Populaţia ocupată pe sectoare<br />
economice:<br />
Agricultura (%) 42,7 34,6 32,0<br />
Industrie (%) 19,4 18,8 23,5<br />
Servicii(%) 37,9 46,5 44,5<br />
Rata şomajului la 31 decembrie 2005<br />
6,8 7,2 5,9<br />
(%)<br />
PIB / locuitor (2004) - euro 2029,3 2307,3 2932,8<br />
Densitatea drumurilor publice<br />
36,3 43,0 33,5<br />
(km/lOOkmp)<br />
Drumuri publice modernizate în<br />
25,1 17,6 26,5<br />
totalul drumurilor publice (%)<br />
Localităţi cu reţea de apă potabilă în<br />
54,8 48,9 61,0<br />
total localităţi (%)<br />
Localităţi cu reţea de canalizare în total<br />
localităţi (%)<br />
24,3 13,3 21,8<br />
Număr unităţi de învăţământ 1.664 362 11.865<br />
Număr spitale 66 20 433<br />
Numărul instituţiilor care furnizează<br />
916 19 13,747<br />
servicii sociale<br />
Unităţi de cazare (nr.) 402 68 4.226<br />
Capacitate cazare existentă (locuri) 18.718 3.428 282.661<br />
Capacitate cazare în funcţiune (mii locuri<br />
zile)<br />
5.285 718 54.979<br />
341
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Disponibilitatea unei pieţe<br />
mari, aflate în plină Lipsa sau prezenţa<br />
dezvoltare, atât pe plan restrânsă a activităţilor<br />
intern, cât şi pe plan economice în mediul<br />
european şi care ar rural.<br />
putea fi exploatată.<br />
Analiza SWOT a spaţiului rural din judeţul Iaşi<br />
Tabelul 2<br />
PUNCTE TARI PUNCT SLABE OPORTUNITĂŢI AMENINŢĂRI<br />
Posibilitatea dezvoltării Risc pe termen mediu şi<br />
schimburilor comerciale lung privind<br />
datorită amplasării productivitatea terenurilor<br />
O gamă largă de surse<br />
de energie regenerabilă,<br />
din agricultură (culturi<br />
energetice, biogaz).<br />
Specific meşteşugăresc<br />
(lemn, olărit, textile) şi<br />
culinar bine conturate.<br />
Ofertă turistică<br />
diversificată, cu specific<br />
în eco şi agroturism.<br />
Infrastructura de<br />
telecomunicaţii bine<br />
dezvoltată şi cu un grad<br />
ridicat de acoperire.<br />
Potential agricol ridicat.<br />
Neutilizarea unor<br />
tehnologii de cultură<br />
optime în exploataţiile<br />
agricole.<br />
Lipsa de experienţă a<br />
întreprinzătorilor în<br />
domeniul<br />
managementului şi<br />
marketingului agrar.<br />
Lipsa unor strategii<br />
pragmantice de<br />
dezvoltare a spaţiului<br />
rural din judeţ pe termen<br />
mediu şi lung.<br />
Motivaţie scăzută în<br />
rândul tinerilor de a<br />
înfiinţa firme în mediul<br />
rural.<br />
Nivel scăzut al<br />
infrastructurii<br />
modernizate.<br />
Ponderea ridicată a<br />
populaţiei concentrate în<br />
mediul rural (53,8%).<br />
judeţului pe graniţa de est<br />
a Uniunii Europene: zone<br />
de concentrare pentru<br />
logistica produselor<br />
destinate comerţului cu<br />
Estul Europei.<br />
Încurajarea practicării<br />
unor noi forme de turism<br />
(agroturism) şi<br />
valorificarea moştenirii<br />
istorice, culturale<br />
spirituale şi de tradiţie.<br />
agricole, datorat<br />
pericolelor poluării şi<br />
lipsei de reglementări<br />
privind folosirea<br />
terenurilor.<br />
Slaba competitivitate a<br />
firmelor din judeţ cu cele<br />
din statele membre U.E.<br />
Existenţa materiilor<br />
prime: materiale de Creşterea în continuare a<br />
construcţii, lemn capabile gradului de sărăcie a<br />
să atragă investitorii populaţiei în regiune.<br />
străini.<br />
Fonduri structurale în<br />
domeniul public şi privat<br />
pentru dezvoltarea<br />
agriculturii şi mediului de<br />
afaceri din spaţiul rural,<br />
precum şi dezvoltarea<br />
infrastructurii acestuia.<br />
Extinderea zonelor<br />
afectate de dezastre<br />
naturale (alunecări de<br />
teren, inundaţii).<br />
Experienţă profesională<br />
Concurenţa exercitată de<br />
şi infuzie de capital<br />
produsele străine<br />
provenind de la<br />
superioare calitativ şi<br />
persoanele care lucrează<br />
competitive ca preţ.<br />
în străinătate.<br />
Dezvoltarea de<br />
parteneriate în multe<br />
domenii publice/private<br />
atât la nivel local cât şi<br />
central.<br />
Calitatea de nou stat<br />
membru al Uniunii<br />
Europene.<br />
Continuarea procesului<br />
de restructurare şi<br />
dezvoltare a fermelor, în<br />
Lipsa iniţiativelor de special a celor de semisubzistenţă,<br />
precum şi<br />
cooperare public –public.<br />
creşterea competitivităţii<br />
produselor agricole şi<br />
silvice.<br />
Creşterea continuă a<br />
preţurilor materiilor prime<br />
şi materialelor.<br />
Cadru legislativ instabil,<br />
care nu stimulează<br />
dezvoltarea afacerilor.<br />
342
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
CONCLUZII<br />
In urma analizei efectuate, au rezultat următoarele opţiuni strategice pentru<br />
dezvoltarea spaţiului rural din judeţul Iaşi:<br />
1. reabilitarea, dezvoltarea şi modernizarea infrastructurii spaţiului rural din<br />
judeţul Iaşi;<br />
2. optimizarea structurii culturilor în concordanţă cu potenţialul agricol al<br />
judeţului;<br />
3. stimularea înfiinţării IMM-urilor cu activităţi de producţie şi servicii;<br />
4. dezvoltarea relaţiilor de parteneriat în protecţia şi conservarea mediului<br />
natural din spaţiul rural;<br />
5. concentrării capitalului funciar şi de exploatare în exploataţii agricole<br />
viabile;<br />
6. formarea şi dezvoltarea surselor de venituri alternative în zonele rurale<br />
(agroturism, meşteşuguri, servicii, procesarea produselor agricole);<br />
7. crearea unui mediu economic favorabil pentru desfăşurarea eficientă, pe<br />
baze concurenţiale, a activităţilor agricole;<br />
8. formarea şi dezvoltarea pieţelor concurentiale (dezvoltarea asocierii rurale<br />
în sfera aprovizionării, prelucrării şi desfacerii produselor agricole);<br />
9. susţinerea procesului de îmbunătăţire a condiţiilor de acordate a creditului<br />
agricol;<br />
10. sprijinirea procesului de îmbunătăţire a ofertei şi a calităţii serviciilor de<br />
asigurare (a recoltei sau/şi a veniturilor producătorilor) inclusiv prin<br />
formarea şi dezvoltarea sistemului de asigurări;<br />
11. sprijinirea agricultorilor pentru achiziţionarea de imput-uri pentru nevoile<br />
curente ale procesului de producţie;<br />
12. utilizarea sistemului integrat de producţie agricolă;<br />
13. dezvoltarea agriculturii ecologice;<br />
14. dezvoltarea sectorului de procesare a produselor tradiţionale.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Chircă, C. şi Teşliuc,D.E. (coordonatori), 1999 - De la sărăcie la dezvoltare rurală, Banca<br />
Mondială şi Comisia Naţională pentru Statistică, Bucureşti, 1999.<br />
2. Florian, Violeta şi colab., 1998 - Diagnoza economică, socială şi ecologică a spaţiului<br />
rural în România, IAE, Bucureşti<br />
3. Moga, T, Radulescu, Carmen Valentina, 2006 – Dezvoltarea complexa a spatiului rural,<br />
Editura ASE, Bucuresti.<br />
343
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
AGRITOURISM POTENTIAL OF THE RURAL<br />
LOCALITIES FROM DORNA' S BASIN<br />
D. UNGUREANU 1 , A. BURCIU 2<br />
Al. NEDELEA 2 , I. BOSTAN 2<br />
1<br />
Training and Innovation Center for Development in<br />
the Carpathians – CEFIDEC Vatra Dornei<br />
e-mail: danut_u@yahoo.com<br />
2<br />
Stefan cel Mare University Suceava,<br />
e-mail: alexandrun@seap.usv.ro,<br />
aburciu@seap.usv.ro<br />
ionel_bostan@yahoo.com<br />
The rural communities show a disturbing image, by their<br />
contradicting images and the structures of great mobility. They describe a<br />
system in which the private property is prevailing and most of the times the<br />
rural communities are the scene of „parallel economies”. The research<br />
underlines the agritourism potential with emphasise on the possibilites to<br />
integrally develop the rural localities at the level of Dorna’s Basin, Suceava<br />
county, a region with a remarkable potential that is not fully exploited. Agritourism<br />
in this area comes as an alternative for development of inhabitants’<br />
daily lives. Although Dorna’s Basin has a rich potential, the tourism flow is<br />
mostly domestic, the foreign tourists having only a very small share (about<br />
2%). In order to increase the number of tourists, especially the foreign ones,<br />
an improvement of the material base and an intense promotion, by various<br />
means (leaflets, illustrated tourism guides, web pages, television and so on)<br />
are needed.<br />
Key words: rural development, complementary activities, rural space,<br />
tourism, rural communities, Dorna’s Basin<br />
Rural tourism and agri-tourism have evolved differently in each country.<br />
Great qualitative differences can be noticed especially when it comes to services<br />
and endowments. Each country has its strong points and its own potential which<br />
allow development of the rural spaces. In Central and Western Europe, the most<br />
attractive and developed area, representative for rural tourism and agri-tourism, is<br />
represented by the Alps. Austria is considered to be the mother country of agritourism.<br />
The international experiences must be carefully chosen and adapted to the<br />
conditions existing in Romania. Specialised providers for various categories and<br />
segments of Western consumers of agri-tourism must have an influence on this<br />
process and now, in the enlarged and united Union, Romania is becoming more<br />
and more attractive and sought after as tourism and agri-tourism destination.<br />
Turning the resources of the Romanian villages into account can be done by<br />
organizing various fairs, festivals, contensts that will complete the favorable image<br />
344
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
of the villages. Still, the rural tourism/agri-tourism remains the main and the most<br />
important way for turning these resources into account. They make a contribution<br />
to introducing some diversified natural conditions into the domestic and foreign<br />
tourism circuit and to turning the entire thesaurus of traditional and contemporary<br />
culture into account.<br />
This vast activity is based on three inter-dependent elements:<br />
• Attraction to the natural beauties, to ethnography, novelty, charma ND<br />
events specific to the rural life;<br />
• Accommodation and meals, even though they are not at the hotels<br />
standards, must be of high quality and offered with hospitality;<br />
• Transportation, access ways to the rural area are vital for ensuring a<br />
continuous flow of tourists.<br />
At the level of Dorna depression, rightfully called “The pearl of Bucovina”,<br />
well-known for its beauties provided during centuries, for its high-quality products<br />
delivered to the marketplace (“La Dorna”milk and cheese, “Dorna” mineral water),<br />
for its rich pastures that determined the secular traditions of animal breeding, for its<br />
rich resources of mineral water, a better turining into account of the tourism and<br />
agri-tourism potential is in order, by a better involvement of the villages in the<br />
area.<br />
MATERIAL AND METHOD<br />
In this context, the aim of this research ist o underline the agritourism potential<br />
with emphasise on the possibilites to integrally develop the localities at the level of<br />
Dorna’s Basin, Suceava county, a region with a remarkable potential that is not fully<br />
exploited.<br />
Dorna’s Basin has a surface of 222.194 km2, reprezenting 0.63% of the surface<br />
of the Eastern Carpathians and 0.093% of the country’s surface. Within this area there<br />
are 10 communes with 49 villages and two urban centers, represented by Brosteni<br />
town and Vatra Dornei city, lcoalities that form the administrative point of view are part<br />
of Suceava county [4].<br />
Dorna’s Basin has a wide range of attractions that facilitate the development of<br />
tourism: the surrounding mountains, where one can go hiking on many routes, the<br />
rivers that form wild quays (Cheile Zugrenilor on Bistriţa river), the resinous forests that<br />
give the air full with ozone, the rich hunting fund and many architectural monuments<br />
and historical objectives. Such a potential, as well as the technical-material base,<br />
allowed the people to perform several types of tourism in the area, such as: mountain<br />
tourism, hunting tourism, sports tourism (skiing, parapantă, river-rafting), spa tourism<br />
and rural tourism.<br />
Tourism activities, which comprise a wide range of services: accommodation,<br />
meals, treatments, entertainment and so on, have an important contribution to the<br />
social-economical development of Dorna’s depression.<br />
Thus, tourism, besides the recreational and cultural effect has on the visitors,<br />
also generates new job opportunities, at the same time limiting migration towards other<br />
areas or commuting. The most important and visible impact is in the economical field.<br />
In Dorna’s Basin, one can notice a growth of the living standards of the population<br />
practicing rural tourism. Having to meet the demands from the World Tourism<br />
Organization, the inhabitants has been „forced” to improve the infrastructure and the<br />
345
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
accommodation equipment, even more, to increase the number of rooms, in order to<br />
practice agri-tourism on long term. Besides the incomes and the growth of living<br />
standards, tourism encourages the development of traditional activities (crafts,<br />
handicrafts).An important role in promoting the rural tourism, which has developed very<br />
good in the last years in Dorna’s depression, has been played by various associations<br />
and organizations, such as: ANTREC, CEFIDEC, Mountain Farmers’ Federation –<br />
„Dorna”, Ţara Dornelor Foundation and so on. These associations want to promote,<br />
organize and develop agri-tourism, by training the owners of tourism and agri-tourism<br />
units.<br />
RESULTS AND DISCUSSIONS<br />
Although Dorna’s Basin has a rich potential, the tourism flow is mostly<br />
domestic, the foreign tourists having only a very small share (about 2%). In order<br />
to increase the number of tourists, especially the foreign ones, an improvement of<br />
the material base and an intense promotion, by various means (leaflets, illustrated<br />
tourism guides, web pages, television and so on) are needed.<br />
Vatra Dornei spa is an area with many investment opportunities that would<br />
lead to a faster economical development of the area. Thus, the following are<br />
reccomended:<br />
• works for consolidating the Spa’s Casino and putting the casino into the<br />
tourism circuit;<br />
• building the agri-food market place and improving the land where the<br />
market will be built;<br />
• building parking lots;<br />
• reabilitation of city’s thermal system;<br />
• improvement and omologation of the ski and sledge slopes;<br />
• turning Lunca Dornelor and Runc recreation areas into account;<br />
• improving Dorna river, in order to have recreational actitivities, by<br />
building a modernized dam and endowing the lake with boats and<br />
hydrobycicles;<br />
• building a factory for processing berries;<br />
• building a furniture factory.<br />
If these investments are done in the future, Dorna’s depression will attract<br />
more tourists and maybe it will be recognised at the world’s level asa tourism area<br />
[5]. For now, Dorna’s Basin is slowly but constantly evolving. Dorna’s Basin does<br />
not have favorable conditions for the „big crops” (cereals, technical and food<br />
plants, etc.), but there are conditions favorable to development of the zootechnics<br />
sector, being the most favorable area for cattle (especially the milk one) and sheep<br />
breeding. Among the agricultural crops, potato is characteristic to this area.<br />
The secondary mountain pastures comprise hayfields and natural grasslands,<br />
representing a quality fodder base. From ancient times, their existance has<br />
stimulated the pastoral economy, which represented an important factor for<br />
humanizing the deppresion, for keeping the liasons with the population from<br />
Transilvania and Moldova.<br />
346
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
The population living in the area (50.730 inhabitants) is distributed as<br />
folllows – 34.8% in the urban environment and 65.2% in the rural area – compared<br />
to the country’s average – 54.7% in the urban environment and 45.3% in the rural<br />
area and it shows that the level of economical development in general is lower in<br />
this part of the country. Nowadays, the active population from Dorna’s Basin is of<br />
22,453 persons, which represents 44.26% of the total population, out of which<br />
10,594 persons are employed, meaning 47.18% of the active population. The<br />
number of persons working in agriculture is 11,859 and represents 52.18% of the<br />
active population [6].<br />
An overview on the density of animal species from Dorna’s Basin that<br />
participate to forming this indicator (which is of 50.90 UVM/100 ha of agricultural<br />
land) shows that the number of animals per hectare is below optimal (in average,<br />
the optimal number is 1UVM/ha). In the rural environment we can not talk about a<br />
model of regional development, but only about local models, in which the<br />
territorial image of the area investigated is marked by the specificity of the<br />
agararian structures generating own ways of using the space, the natural and social<br />
capital. Multiplying the economical structure and especially the appearance and the<br />
encouragement of the structures specific to the rural tourism induce not only a<br />
development of occupations but also reinserts the rural environment into the<br />
economical paradigm. Effects at the cultural and communication level appear,<br />
tourism being a dynamic element that can bring traditions closer to modernity.<br />
The study shows that within the rural space from Dorna’s Basin, the factors<br />
favorable to development are: a wide range of natural resources (mainly<br />
underground’s mineral resources, forest vegetation, agricultural surfaces with<br />
productive qualities that allow development of animal breeding, valuable elements<br />
of the natural environment); human potential (numerous and cheap labor force,<br />
youth that ensures regeneration of this labor force, partially trained in agricultural<br />
and non-agricultural operations); forest potential; nature parks and monuments;<br />
special landscape and patrimonial values (historical, cultural, arhitectural and<br />
ethnographic); local experience in animal breeding, handicrafts, crafts and<br />
agri-tourism.<br />
The factors against the development of the rural space in the area studied<br />
are: continuation of depopulation; reduced diversification of economical activities;<br />
non-performant agriculture; low incomes for the population; bad roads – most of<br />
the communal roads are not modernized and more than 61% of the rural population<br />
does not have direct access to the main roads and the network of railways; water<br />
supplying systems are insufficient and not proper; the educational system is not so<br />
diversified, the schools are poorly endowed with specialised equipment;<br />
degradation of forests, mainly by an uncontrolled aforrestation.<br />
Based on the fluctuation of the determinats of development of rural<br />
development in Dorna’s Basin, the following objectives have been conceived, to<br />
which 8 development strategies correspond:<br />
347
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
1.Increasing incomes and improving the quality of life, by promoting the<br />
diversification of economical activities:<br />
- stimulation and promotion of investments in the rural area<br />
- development of capital marketplaces (deduction in the price of credits).<br />
The financial and fiscal incentives created for the economy of the rural space<br />
will have multiplication effects at the economical and social level, on all the<br />
members of the community, both as individuals and economical actitivities (the<br />
complexity degree of the rural economy is increasing, small and medium<br />
enterprises are born).<br />
2 Turning agriculture into a performant and diversified activity:<br />
- Stimulation of activities in this field<br />
Considering that mosty of the activities of rural economies take place in<br />
farms, the chance to have a sustainable development is represented by stimulation<br />
and support of investments in agricultural famrs, which will lead to: rational<br />
turning into account of the rural resources; increase of the farmers’ incomes and<br />
improvement of living and working conditions; increase of viability of agricultural<br />
farms; diversification of agricultural production and rural services; increase of<br />
quality of products, in order for them to become competitive, on local, regional or<br />
international marketplaces; decrease of production costs; improvement of hygiene<br />
and animal breeding conditions; increase of life quality; preservation of<br />
environment.<br />
By offering a wide range of rural services, the farmers will focus on the<br />
productive side and will request specialised services that are necessary for them to<br />
perform their activities.<br />
3. Atracting and maintaining the young people in the rural area, in order<br />
to decrease the average age of the rural population and to ensure the human<br />
resources in the rural space, by age structures and social categories<br />
- direct or indirect financial assistance for agricultural entrepreneurs, who<br />
are less than 40 years old.<br />
Measures have to start from ensuring the vital space and facilities that will<br />
provide the young people with the necessary conditions to start a productive<br />
investment. These measures will have a pozitive impact on the rural development,<br />
by maintaining active a population that has the capacity to work and possibilities to<br />
act on long term.<br />
4. Development of human potential<br />
- by supporting the continuous vocational trening and by getting the local<br />
population involved in the process of economical development.<br />
The subjects are ready to direct themselves towards the production of quality<br />
products, to use ecological production technologies, to produce economically<br />
efficient and so on.<br />
5. Supporting the development of social and technical infrastructure<br />
- investments and “compensations for handicaps”.<br />
The quality of infrastructures acts as a capital magnet.<br />
348
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
6. Increasing the economical, ecological and social role of forests<br />
- development of programs regarding the establishment of protective<br />
clearings, protection of forestry’s resources and their improvement and<br />
development of forests fund.<br />
Expansion of the surfaces covered by forests, by using the non-productive<br />
lands will make a contribution to both increasing the ecologization degree of the<br />
area and to increasing the local incomes.<br />
7. Ensuring alternative incomes<br />
- efficient use of local resources and stimulation of tourism and crafts<br />
activities.<br />
8. Reabilitation, protection and preservation of areas with a natural<br />
value and attractive landscapes<br />
- stimulation of activities that do not generate negative ecological effects.<br />
Panaci commune is situated in Dorna’s Depression, belonging to the<br />
mountain area of Suceava county. It comprises 6 villages situated on all the<br />
valleys, which converge in Neagra Sarului river on one side and in Neagra<br />
Brostenilor on the other. The commune’s surface is of 140 km, most of them,<br />
respectively 61%, is represented by mountain heights and 39% by low<br />
depressionary places [6].<br />
As settlement, it is situated in the surrounding places of the important spa<br />
Vatra Dornei, which represents a favorable element from the tourism point of view.<br />
Relief<br />
Panaci commune is situated at an altitude that varies from 900 and 1600 m,<br />
but most of it (more than 45%) is at the altitude of 1200 m.<br />
Natural environment<br />
Of the commune’s total surface, the mountain area represent 57%, being of<br />
an exceptional beauty, due to the great variety of landscapes, flora and fauna.<br />
The whole area is covered by rich forests on which many sheepfolds or<br />
cowfolds that ensure animal ecological products with a great nutritive and<br />
economical value are setup.<br />
A specific element for the area analyzed is represented by the volcanic relief.<br />
This occupies the left side of Calimanel river, having smooth slopes towards the<br />
depression and portions of deep valleys.<br />
The mountain, by its position, by the direction of the main peaks, by altitude<br />
and massivity, by structure and landscapes, is a special geographical entity.<br />
Climatic conditions<br />
The climate is a mild continental one, due to the fact that the locality is<br />
situated in a depression. The average annula tempreature is of 5.2 °C, with<br />
variations between – 6 °C in the winter and 15 °C in the summer. The average<br />
temperature in July is of 22.5 °C and in January of –10.2 °C [4].<br />
The depression is closed by a mountainous frame that ensures a climate<br />
favorable to the amusement activities.<br />
349
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Fauna<br />
Due to environment’s conditions and the ones provided by forests – shelter<br />
and food and then due to the diversified relief, vegetation, micro-climate, the fauna<br />
is very well developed. It is represented by mammals, such as bears, wolves,<br />
Carpathian stags, deers, lynxes, martens, wild boars, rabbits, squirrels. Also, one<br />
could find birds such as the capercailie, the raven, the jay, the nutpecker, the tomtit,<br />
the blackbird, the hoopoo, the hawk. Very valuable and attractive from the tourism<br />
point of view is the piscicultural fauna: the trout, the umber, the barbel, the huck.<br />
Population<br />
Panaci commune has a density of 17 inhabitants/km 2 , which is similar to the<br />
population of the entire Romanian mountain area.<br />
The total population is of 2324 inhabitants, aut of which 72% reprezent the<br />
active population.<br />
The high potential of Panaci commune, as far as the human resources<br />
(especially the 18-60 age segment, which represent more than 60% of the total<br />
population) are concerned, generates good conditions for this potential to remain as<br />
high as today.<br />
Popular traditions<br />
The popular traditions have been kept unaltered. From ancient times, the<br />
men here have liked to carve wood, to decorate their hats, the peasant coats and<br />
waist leather belts, to play the shepherd’s flute and the bagpipes. The women have<br />
liked to decorate their houses first, by painting the ledges and then to dress up with<br />
long floss silk headkerchiefs, with vividly colored shirts and peasant skirts.<br />
The carpets, Romanian peasant homespun skirts, peasant towels and all the<br />
other homemade fabrics are very attractive for tourists, being made using local<br />
floral motives specific to the area. Also, the wwoden objects are well-known for<br />
their beauty and are represented by the furniture, chairs, tables, chests and supports<br />
for the deerhorns and wild boars fangs.<br />
Nature’s monuments<br />
One of the most important strong points for development of agri-tourism is<br />
represented by the nature’s monuments, very numerous in the area: the mysterious<br />
„Jumalţu“ mineral water spring that springs twice a day, like an artesian well;<br />
„Pietrele roşii“, representing relics of Dacian culture; „Tinovul Mare“ peat<br />
reservation; „Mlaştina Drăgoioasa“ micro-reservation; the reservation of juniper<br />
trees and Pinus Cembra from Calimani mountains; „12 Apostoli“ rezervation;<br />
„Cheile Zugrenilor“ rezervation; „Cheile Barnarului“ rezervation; „Toance“<br />
rezervation [5].<br />
The special natural environment specific to the mountain area, together with<br />
the presence on the commune’s territory of some valuable ethnographic elements<br />
and interesting tourism objectives, represent landmarks in the development of agritourism<br />
and agri-tourism related services.<br />
There are several types of farms within Panaci commune:<br />
- farms where the head of the family is farmer and the owner of the farm.<br />
350
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
- farms where the head of the family is employee adn who is taking care of<br />
the farm’s agricultural activities after work.<br />
- farms where the head of the family is retired and takes care of the farm<br />
with the help of the family members.<br />
- farms where the head of the family is intellectual and he’s only taking care<br />
of a small garden and breeds small animals and poultry.<br />
- farms with agri-tourism profile.<br />
- Mixed farms (occasionaly with agri-tourism services).<br />
All five villages within Panaci commune have a pictoresque natural<br />
environment that is not polluted and a micro-climate that is very good for one’s<br />
health, all of them ensuring very good conditions for tourists’ physical and mental<br />
relaxation.<br />
The fact that after 1990 the commune has been visited by many tourists that<br />
occasionally sought accommodation at farms determined actions for establishment<br />
of farms with an agri-tourism profile. Thus, the following agri-tourism farms have<br />
been established and certified:<br />
* Panaci villages – 5 farms;<br />
* Coverca village – 2 farms;<br />
* Păltiniş villages – 2 farms;<br />
* Drăgoioasa village – 2 farms;<br />
* Glodu village – 1 farm.<br />
In Panaci village, there is also a mini-hotel totally dedicated to tourism.<br />
Panaci commune has a strong agricultural potential, mainly represented by<br />
grasslands andf hayfields. At the commune’s level there is a total surface of 4345<br />
ha of agricultural lands, aut of which 57.2% is represented by hayfields and 38.7%<br />
by grasslands. This structure requires the human activities to be guided towards<br />
animal breeding. At the level of farms, the agricultural lands show a certain degree<br />
of crumbling, which determines a decrease of their economical potential. The fact<br />
that only 8.3 % of the farms own more than 10 hectares of land and a quarter of<br />
them have surfaces between 5 and10 ha and if we consider the fact that these<br />
surfaces mostly represent natural grasslands, then it will be safe to say that these<br />
farms have a subsistence character.<br />
This aspect is also confirmed by the way the number of sheep is distributed<br />
per farms. Thus, of the total number of farms, 14.4% do not have even a single<br />
cow, 72.1% have 1-3 cows and only 13.5% have more than 4 cows, being the only<br />
ones that we can say that perform a partially commercial activity.<br />
The work also comprises a case study regarding the efficiency of an agritourism<br />
guesthouse (Poiana). Poiana guesthouse has been established in 2002,<br />
using the owner’s own funds. After the expertise, it has been catalogues as a 3<br />
daisy guesthouse. The entire activity is performed by the 5 members of the family<br />
(2 parents, 2 grandparents and a child). The farm has 20 ha of agricultural land,<br />
90% being represented by natural grasslands. The owners breed 10 animals, out of<br />
which 8 are cows and 2 are horses. They also breed 5 pigs and 50 chickens. The<br />
351
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
farm has two buildings, one for the tourism activity and the other for the family<br />
members. The family’s incomes are as follows:<br />
- incomes from agricultural activities;<br />
- budgetary incomes (grandparents’ pensions and child’s allowance);<br />
- incomes from agri-tourism activities.<br />
The total amount of the annual incomes from the first two sources (without<br />
the agri-tourism activity) is of 38,740 RON. Deducting the expenses with the farm,<br />
they have a gross profit of 3,805 RON. From the agri-tourism activities, deducting<br />
the expenses, they have a gross annual of 33,469 RON, which represents almost ten<br />
times the profit obtained from agricultural activities and budgetary sources, which<br />
demonstrates the efficiency of the area’s agri-tourism activities [6].<br />
CONCLUSIONS<br />
Agri-tourism in this area comes as an alternative for development of<br />
inhabitants’ daily lives. Used to the thought that they are forgotten by the world,<br />
still, this activity managed to change the mentality of people and the village’s<br />
monotony. In a few years, Panaci commune will be able to compete with the<br />
Eastern villages, at the same time keeping its values and its own elements of<br />
originality.<br />
As a result of the studies made, we can come to the following conclusions:<br />
- Panaci commune, situated in the south-eastern area of Suceava county,<br />
has a strong agri-tourism potential not sufficiently turned into account.<br />
- More than 90% of the peasant farms, by norms and the economical<br />
potential, have a subsistence character.<br />
- The case study made on an average sized peasant farm with agri-tourism<br />
activities shows the high efficiency of agri-tourism activity, obtaining a ten<br />
times higher profit, compared to the profit obtained from agricultural activities.<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Nedelea, Al., 2003 - Tourism Marketing Policies, Ed. Economica, Bucureşti.<br />
2. Rey, R., 1985 - Mountain civilization, Editura Ştiinţifică şi Enciclopedică, Bucureşti.<br />
3. Stecyk, R., 1997 - Introductory notions for rural agri-mountain turism, Editura Teora.<br />
4. Ungureanu, D., 2004 - Analyzing the tourism and agri-tourism potential of Dorna’s Basin -<br />
referat USAMV Iaşi, 2004.<br />
5. Ungureanu, D., 2005 - Case study regrading the agri-tourism development of Panaci<br />
commune - referat USAMV Iaşi.<br />
6. Ungureanu, D., 2007 - Economical – managerial study on the efficient use of the<br />
agritourism potential of the rural localities from Dorna' s Basin – Doctoral thesis,<br />
USAMV Iaşi.<br />
7. www.turisminbucovina.ro Tourism and Marketing Information Center Bucovina.<br />
352
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
REFLECTAREA POLITICII DE MEDIU PRIN<br />
INDICATORII SPECIFICI<br />
C. APOSTOL 1<br />
1<br />
Universitatea „Al. I. Cuza”Iaşi,<br />
e-mail: apostolcip@yahoo.com<br />
This paper presents a series of environmental index.<br />
Expansion of global capital markets and information technology<br />
continue to bring unprecedented opportunities for the creation of new wealth.<br />
While governmental and nongovernmental entities are major players in the<br />
globalisation process, it is corporate activity that remains its driving force.<br />
The result: all parties - including corporations - are seeking new forms of<br />
accountability that credibly describe the consequences of business activities<br />
wherever, whenever, and however they occur.<br />
The environment evaluation could be realised from ecologic view,<br />
from economic view or conjunct view.<br />
To national and international level exists a number of scientific and<br />
legislative successful which facilitates the researches for the creation of a<br />
statistic-economics analysis system from perspective of economical -<br />
environment relation.<br />
Key words: environmental index, globalization, pollution, environment<br />
Preocuparea pentru menţinerea unui echilibru ecologic s-a manifestat încă de<br />
la începutul anilor '70, când un număr însemnat de specialişti şi-au unit forţele în<br />
vederea găsirii unor soluţii viabile, astfel încât să nu se compromită şansa de<br />
supravieţuire a generaţiilor viitoare. În acest sens s-a lansat şi conceptul de<br />
dezvoltare durabilă, care presupune satisfacerea nevoilor prezentului fără a<br />
compromite posibilitatea generaţiilor viitoare de a-şi satisface nevoile proprii.<br />
Cu toate acestea, problemele de mediu sunt abordate în maniere diferite,<br />
deoarece trebuie avute în vedere interesele diferiţilor participanţi economico-sociali<br />
şi nu numai, cum ar fi: autoritatea publică, creditorii, investitorii, asociaţiile<br />
ecologiste etc.<br />
Globalizarea pune la încercare capacitatea instituţiilor internaţionale şi<br />
naţionale existente de a coordona activitatea corporaţiilor. Un indicator<br />
semnificativ al acestei preocupări îl constituie interesul incipient pentru o convenţie<br />
internaţională obligatorie cu privire la responsabilitatea corporaţiilor. Economia<br />
globală fără graniţe presupune în mod firesc structuri de conducere mai largi decât<br />
graniţele naţionale care să contribuie la direcţionarea activităţii sectorului privat<br />
către rezultate benefice atât din punct de vedere social şi al mediului, cât şi din<br />
punct de vedere economic.<br />
353
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Noile modele de conducere internaţională ce afectează domenii cum ar fi<br />
emisiile de gaze poluante, practicile de pescuit şi silvicultura, reducerea stratului de<br />
ozon, practicile legate de muncă, precum şi standardele contabilităţii financiare,<br />
reprezintă exemple ale unei noi generaţii de iniţiative care plasează conducerea în<br />
rândul provocărilor lansate de o lume a interconexiunilor din ce în ce mai complexă.<br />
Tema centrală a tuturor acestor noi modele de conducere este necesitatea unui nivel<br />
mai ridicat de transparenţă.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Dezvoltarea economică trebuie gândită astfel încât să se evite pe cât posibil<br />
impactele nocive asupra mediului înconjurător. În acest sens, numeroase organisme<br />
şi asociaţii naţionale şi internaţionale au realizat cercetări şi studii în vederea<br />
implementării unor politici de mediu, calculând o serie de indicatori specifici.<br />
Un indicator este o reprezentare simplificată a unei realităţi complexe.<br />
Indicatorii răspund la trei mari funcţii:<br />
- ştiinţifică – evaluarea mediului;<br />
- politică – identificarea priorităţilor şi evaluarea performanţelor acţiunii<br />
publice;<br />
- socială – facilitarea comunicaţiilor.<br />
Utilizarea indicatorilor de mediu trebuie să reducă volumul de informaţie<br />
necesar obţinerii unei imagini precise a situaţiei, iar luarea unei decizii asupra unui<br />
număr adecvat de indicatori este dificilă. Astfel, utilizarea mai multor indicatori<br />
poate uneori să complice situaţia prin introducerea unui volum de detalii inutile, iar<br />
utilizarea unui singur indicator sau a câtorva indicatori poate să nu fie suficientă<br />
pentru a exprima toate informaţiile necesare. Totdeauna trebuie avut în vedere<br />
faptul că indicatorii de mediu sunt folosiţi pentru a facilita procesul de comunicare<br />
dintre statistician şi utilizatorul informaţiilor.<br />
Criteriile după care se face selecţia indicatorilor utili în construirea<br />
sistemului de indicatori sintetici de mediu trebuie să se refere la [4]:<br />
- cadrul de referinţă (răspunde rapid la schimbări, semnificaţie spaţiotemporală);<br />
- uşurinţă în utilizare (uşor de interpretat şi transparent în modul de<br />
obţinere, nivel rezonabil al conţinutului informaţional, relevant pentru<br />
marele public, relevant politic - indicatorul este concordant cu<br />
obiectivele naţionale şi internaţionale);<br />
- validitate (bine fundamentat ştiinţific, consens privind interpretarea, date<br />
disponibile, obţinute prin costuri reduse, înregistrate regulat şi omogen).<br />
Organizaţia pentru Cooperare şi Dezvoltare Economică (OECD -<br />
Organization for Economic Cooperation and Development) a finalizat o serie de<br />
lucrări metodologice despre indicatorii de mediu, cei mai importanţi fiind aceia<br />
destinaţi aplicaţiilor din perspectiva abordării presiune - stare - răspuns.<br />
354
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Indicatorii de presiune reflectă cauzele problemelor de mediu (cum ar fi:<br />
eliberarea de poluanţi şi deşeuri în mediu prin dezvoltarea industrială, epuizarea<br />
resurselor naturale ca urmare a extracţiei neraţionale etc.) ca urmare a desfăşurării<br />
activităţilor economice şi sociale.<br />
Indicatorii de stare evidenţiază schimbările sau evoluţia stării fizice a<br />
mediului, prin agregarea datelor cu privire la calitatea aerului, a apei sau a solului,<br />
precum şi a celor cu referire la mărimea stocurilor de resurse naturale.<br />
Indicatorii de răspuns reflectă eforturile depuse de societate sau instituţiile<br />
autorizate în vederea îmbunătăţirii mediului sau diminuării dezechilibrelor<br />
ecologice.<br />
Indicatorii de presiune măsoară impactul asupra mediului, cei de stare<br />
evidenţiază calitatea mediului, în timp ce indicatorii de răspuns cuantifică<br />
rezultatele politicilor de mediu, aşa cum sunt implementate (la nivelul<br />
reglementărilor, al bugetului naţional, al introducerii stimulentelor fiscale etc.).<br />
Iniţiativa Raportării Globale (GRI – Global Reporting Initiative)<br />
reprezintă o instituţie internaţională ce are drept scop stabilirea unor linii directoare<br />
pentru publicarea informaţiilor nefinanciare privind dezvoltarea durabilă.<br />
Aceasta structurează indicatorii de performanţă în funcţie de cele trei<br />
dimensiuni ale dezvoltării durabile – economică, de mediu şi socială. Astfel, a<br />
stabilit 9 indicatori pentru performanţa economică, 30 pentru performanţa de mediu<br />
şi 40 pentru performanţa socială.<br />
Toţi aceşti indicatori oferă informaţii cu privire la acţiunile conducerii în<br />
anticiparea unor riscuri [2]:<br />
- cunoaşterea modului de utilizare a energiei directe şi indirecte şi a<br />
tipurilor de combustibili consumaţi de entitate poate indica gradul de<br />
expunere a acesteia la riscurile unor viitoare acorduri şi reglementări<br />
privind emisiile de dioxid de carbon;<br />
- indicatorii privind volumul, tendinţele şi natura emisiilor permit<br />
evaluarea riscurilor la care sunt expuse entităţile datorită unor noi<br />
reglementări de mediu;<br />
- indicatorii de performanţă privind folosirea eficientă a energiei şi<br />
utilizarea energiei regenerabile pot contribui la demonstrarea gradului de<br />
independenţă al entităţii faţă de pieţele instabile şi ciclice ale energiei<br />
neregenerabile.<br />
Agenţia Europeană de Mediu a dezvoltat un sistem de indicatori de mediu<br />
de forma: forţe determinante – presiune – stare – impact – răspuns (DPSIR).<br />
Totodată, aceşti indicatori sunt structuraţi şi pe domenii distincte (agricultură,<br />
aer/calitatea aerului, schimbări de biodiversitate, schimbări climatice, zone costiere<br />
şi maritime, energie, natură, sol, turism etc.).<br />
La nivel macroeconomic, se pot calcula o serie de indicatori de mediu şi cu<br />
ajutorul unor modele de contabilitate a mediului (Sistemul Integrat al Contabilităţii<br />
Mediului, Sistemul European pentru Centralizarea Informaţiilor Economice privind<br />
Mediul, Matricea Contabilităţii Naţionale ce include Conturile de Mediu).<br />
Contabilitatea mediului are două funcţii principale [3]:<br />
355
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
- măsoară şi evaluează modificările suferite de mediul natural şi impactul<br />
activităţilor antropice asupra acestuia;<br />
- estimează fluxurile financiare generate de utilizarea resurselor naturale şi<br />
efectele interacţiunii omului cu mediu.<br />
Sistemul Integrat al Contabilităţii Mediului (SEEA – System of<br />
Integrated Environmental and Economic Accounting) a fost elaborat de<br />
Organizaţia Naţiunilor Unite în anul 1993 şi prezintă anumiţi indicatori ce definesc<br />
fluxurile monetare şi stocul bogăţiilor, ţinând cont de impactul asupra mediului.<br />
Indicatorii sunt determinaţi pornind de la contabilitatea tradiţională, corectaţi<br />
funcţie de mediu, astfel [2]:<br />
- se menţine egalitatea utilizări = resurse:<br />
O + I = CI + C + FC + E, în care:<br />
O – oferta de bunuri şi servicii;<br />
I – importuri;<br />
CI – consum intermediar;<br />
C – consum final;<br />
FC – formarea brută de capital;<br />
E – exporturi.<br />
- ecovaloarea adăugată pentru o ramură i:<br />
EVAi = Oi – CIi – CCi – CEi = VANi – CEi, în care:<br />
EVAi – ecovaloarea adăugată;<br />
CCi – consum de capital fix;<br />
CEi – cost de epuizare şi degradare a mediului;<br />
VANi – valoarea adăugată netă.<br />
- ecoprodusul intern net:<br />
EPI = EVA i – CE h = PIN – CE = C + FC – CC – CE + E – I, în care:<br />
EPI – ecoprodusul intern net;<br />
CE h – cost de protecţie a mediului, inclusiv consumatorii casnici.<br />
Sistemul European pentru Centralizarea Informaţiilor Economice<br />
privind Mediul (SERIEE – Système Européen de Rassemblement de l'Information<br />
Economique sur l'Environnement) reprezintă un model de contabilitate dezvoltat de<br />
Eurostat în anul 1994, ce surprinde interacţiunea dintre economie şi mediu,<br />
furnizând statelor membre UE un cadru comun pentru colectarea, tratarea şi<br />
prezentarea datelor.<br />
SERIEE a elaborat un sistem ce furnizează informaţii [2]:<br />
- de ordin cantitativ – date şi indicatori ce privesc disponibilitatea şi<br />
utilizarea resurselor de mediu;<br />
- de ordin calitativ – date şi indicatori cu referire la activitatea de protecţie<br />
a mediului în lupta împotriva poluării şi degradării mediului.<br />
Matricea Contabilităţii Naţionale ce include Conturile de Mediu<br />
(NAMEA – National Accounting Matrix including Environmental Accounts) a fost<br />
elaborată în anul 1994 de către Institutul Olandez de Statistică şi cuprinde două<br />
module asociate ce formează o matrice [1]:<br />
356
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
- modulul economic (NAM- National Accounting Matrix);<br />
- modulul de mediu (-EA Environmental Accounts) cuprinde informaţii ce<br />
reflectă presiunile exercitate de activităţile şi sectoarele instituţionale<br />
surprinse în modulul economic asupra mediului.<br />
În ceea ce priveşte preocupările pentru menţinerea unui mediu cât mai puţin<br />
poluat, de remarcat sunt şi iniţiativele altor organisme internaţionale (World<br />
Business Council for Sustainable Development, International Organization for<br />
Standardization, Uniunea Europeană etc.), care, la rândul lor, determină şi<br />
calculează o serie de indicatori specifici de mediu.<br />
CONCLUZII<br />
Dacă în trecut problema calităţii mediului înconjurător nu reprezenta o<br />
problemă de actualitate, acum, în secolul XXI, aceasta constituie una din cele mai<br />
stringente preocupări globale ale omenirii, deoarece nu mai este vorba numai de<br />
conservarea cadrului natural, ci este pusă sub semnul întrebării însăşi<br />
supravieţuirea speciei umane. În contextul evoluţiei societăţii umane, degradarea şi<br />
regresul componentelor mediului au obligat „actorii” politici şi cei socio-economici<br />
la participarea efectivă în vederea conservării şi dezvoltării durabile a tot ceea ce<br />
ne înconjoară.<br />
Conştientizarea faptului că intensitatea activităţii umane sporeşte presiunea<br />
asupra mediului, fie prin consumul necontrolat şi uneori excesiv de resurse şi<br />
spaţiu, fie prin producerea unor deşeuri pe care natura nu le poate absorbi fără<br />
suferinţe a determinat comunitatea internaţională să iniţieze şi să susţină unele<br />
acţiuni necesare pentru preîntâmpinarea, contracararea şi eliminarea<br />
repercusiunilor factorilor perturbatori ai echilibrului ecologic. Astfel, prin<br />
determinarea şi calculul unor indicatori de mediu se încearcă să se cuantifice<br />
efectele exploatării abuzive a resurselor naturale, impactul asupra mediului şi<br />
calitatea acestuia, urmând ca pe baza rezultatelor înregistrate, să se implementeze o<br />
serie de politici adecvate de mediu.<br />
Politica de mediu reprezintă un ansamblu coerent de măsuri şi mijloace<br />
prin care se urmăreşte conservarea capacităţii de suport a sistemelor naturale.<br />
În ceea ce priveşte abordarea economică, se observă o revizuire a schemele<br />
de gândire şi de acţiune, deoarece factorul natural de producţie a contat mult prea<br />
puţin din perspectiva acesteia. Două tendinţe semnificative caracterizează evoluţia<br />
economiei moderne şi anume: în primul rând, globalizarea activităţii economice,<br />
iar în al doilea rând, este vorba, mai ales în ţările puternic industrializate, de<br />
intensificarea preocupărilor în ceea ce priveşte protejarea mediului înconjurător.<br />
357
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Berghe, S., Villers, J., 2001 – Comptes nationaux environnementaux. Outil d' un politique<br />
de développement durable, Bureau fédéral du Plan, http://www.plan.be/fr, p. 39 – 40.<br />
2. Beţianu, L., 2008 – Calitate totală în contabilitatea mediului, Editura Universităţii<br />
„Alexandru Ioan Cuza”, Iaşi, p. 46 – 81.<br />
3. Christophe,B., 2003 – La comptabilité verte ou comment mieux informer pour contribuer<br />
au développement durable, Revue Française de Comptabilité, n° 356, p. 35 – 36.<br />
4. Jianu, I., 2007 – Evaluarea, prezentarea şi analiza performanţei întreprinderii, Editura<br />
CECCAR, Bucureşti, p. 390 – 393.<br />
5. Voineagu, V., Colibaba, D., Grădinaru, G., 2003 – Metode cantitative pentru analiza<br />
datelor de mediu, Editura ASE, Bucureşti, p. 57 – 63.<br />
6. http://www.ec.europa.eu/environment.<br />
358
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
REFLECTAREA POLITICII DE MEDIU ÎN SITUAŢIILE<br />
FINANCIARE ANUALE<br />
C. APOSTOL 1<br />
1<br />
Universitatea „Al. I. Cuza” Iaşi,<br />
e-mail: apostolcip@yahoo.com<br />
In last 30 of years, international institutions or national offices<br />
propose the changes of the national accounts system for include the<br />
environmental factors. In principal, it adjust the operations, the fluxes and<br />
the stocks from systems through comprehension of environmental elements.<br />
And to economics level it want to present the environmental indicators<br />
in annual financial statements. The late 20th century saw worldwide<br />
progress in harmonizing financial reporting. The rich tradition of financial<br />
reporting was continually evolving to capture and communicate the financial<br />
condition of the company.<br />
For the two thousand or more companies worldwide that are already<br />
reporting, the business justification for economic, environmental, and social<br />
reporting is fact, not hypothesis.<br />
Key words: environment, annual financial statements, information<br />
Raportarea pentru dezvoltarea durabilă contribuie la îmbunătăţirea<br />
capacităţii conducerii de a evalua contribuţia organizaţiei la capitalul natural, uman<br />
şi social. Această evaluare lărgeşte perspectiva oferită de conturile financiare<br />
convenţionale, creând o imagine mult mai completă a perspectivelor pe termen<br />
lung. Raportarea ajută la evidenţierea contribuţiilor sociale şi ecologice ale<br />
organizaţiei şi a ofertei de valoare durabilă a produselor şi serviciilor sale. O astfel<br />
de apreciere este esenţială pentru menţinerea şi consolidarea licenţei de<br />
funcţionare.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Cu toate că mediul are un rol important în strategia întreprinderii, modelul<br />
tradiţional al contabilităţii financiare şi situaţiile financiare anuale insistă asupra<br />
rezultatelor financiare, ignorând problemele de mediu care nu au o incidenţă financiară<br />
considerabilă care să conducă la evidenţierea lor. De fapt, majoritatea entităţilor nu<br />
acordă prea mare importanţă, în raportarea lor, evidenţierii eforturilor de integrare a<br />
strategiei de mediu în politica globală.<br />
Începând cu anii '70, informaţiile oferite de situaţiile financiare anuale se<br />
adresează mai degrabă utilizatorilor externi, decât acţionarilor, profitul nemaifiind<br />
considerat singurul etalon de măsură a performanţei întreprinderii, crescând<br />
responsabilitatea corporativă pentru afaceri. Odată cu implementarea unei legislaţii de<br />
mediu mult mai riguroasă şi utilizatorii solicită mai frecvent astfel de informaţii, pe baza<br />
cărora pot evalua situaţia unei entităţi, în contextul soluţionării unor probleme de mediu,<br />
ce pot avea consecinţe asupra situaţiei financiare a acesteia.<br />
359
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Aspectele de mediu devin importante pentru un număr din ce în ce mai mare<br />
de entităţi şi pot avea, în anumite circumstanţe, un impact semnificativ asupra<br />
situaţiilor lor financiare. Aceste probleme sunt de un interes crescând pentru<br />
utilizatorii situaţiilor financiare. Recunoaşterea, evaluarea şi prezentarea acestor<br />
aspecte constituie responsabilitatea conducerii.<br />
Pentru unele entităţi, aspectele de mediu nu sunt importante. Totuşi, atunci<br />
când aceste aspecte sunt semnificative pentru o entitate, poate exista riscul apariţiei<br />
unor denaturări semnificative (incluzând aici şi prezentarea inadecvată de<br />
informaţii) în situaţiile financiare datorate unor asemenea aspecte.<br />
Problemele de mediu pot fi complexe şi de aceea pot necesita anumite<br />
consideraţii suplimentare în cadrul situaţiilor financiare anuale.<br />
Informaţiile financiare de mediu sunt fie impuse de autorităţi, fie prezentate<br />
voluntar de către entităţi.<br />
Prezentarea informaţiilor de mediu în cadrul situaţiilor financiare este<br />
impusă fie de autoritatea publică naţională, fie de diferite organisme de<br />
normalizare. De exemplu, Cadrul General al IAS/IFRS recomandă întocmirea unui<br />
raport de mediu sau a unui raport de gestiune în care să fie surprinse principalele<br />
caracteristici de performanţă şi incertitudinile cu care se confruntă entitatea. De<br />
fapt, entităţile care au adoptat normele IAS/IFRS au obligaţia să prezinte informaţii<br />
mult mai detaliate şi mai numeroase legate de mediu în notele la situaţiile<br />
financiare anuale.<br />
Şi legislaţia europeană, prin recomandarea CE 2001/453, prevede un cadru<br />
general de prezentare a informaţiilor de mediu, astfel încât utilizatorii situaţiilor<br />
financiare să fie informaţi cu privire la incidenţa riscurilor şi cheltuielilor de<br />
mediu asupra situaţiei financiare a unei entităţi, la modul de abordare a<br />
problemelor de mediu şi la performanţele înregistrate în acest domeniu. Astfel,<br />
situaţiile financiare trebuie să conţină informaţii cu privire la: pasivele de mediu,<br />
care au o importanţă semnificativă; cheltuielile de mediu semnificative; estimarea<br />
pe cât posibil a cheltuielilor de mediu înregistrate la imobilizări în cursul<br />
exerciţiului; ajutoarele publice primite pentru protecţia mediului.<br />
La nivel mondial, raportarea informaţiilor de mediu se prezintă astfel [1]:<br />
- în SUA, toate companiile cu mai mult de 10 angajaţi care utilizează sau<br />
emit anumite substanţe toxice stabilite de Agenţia de Protecţie a<br />
Mediului SUA au obligaţia să raporteze aceste emisii (TRI – Toxic<br />
Release Inventory), iar SEC (Securities and Exchange Commission)<br />
impune publicarea informaţiilor privind conformarea şi datoriile de<br />
mediu în documentul 10 – K;<br />
- în Canada, Institutul Canadian al Contabililor Autorizaţi a elaborat în<br />
anul 1993 Environmental Costs and Liabilities: Accounting and<br />
Financial Reporting Issues, iar CMA a publicat Manangement<br />
Accounting Guideline: Writting and Evaluating Sustainable<br />
Development and Environmental Reports;<br />
360
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
- în Australia, s-a impus printr-un amendament la legea companiilor ca<br />
începând cu anul 2000 toate companiile publice şi private să publice<br />
informaţii de mediu;<br />
- în Japonia, s-a emis în anul 2001 un ghid privind rapoartele de mediu<br />
prin care s-au stabilit informaţiile privind cheltuielile şi beneficiile de<br />
mediu obţinute în urma investiţiilor realizate ce trebuie publicate;<br />
- în Franţa, s-a adoptat în anul 2001 legea privind Noile Reguli<br />
Economice;<br />
- în Germania, Institutul de Standardizare a realizat un ghid al rapoartelor<br />
de mediu pentru utilizatorii externi;<br />
- în Marea Britanie, Institutul Contabililor din Anglia şi Institute of<br />
Chartered Accountants of England and Wales au publicat în anul 1996<br />
Environmental Issues in Financial Reporting, iar în anul 2005 s-a<br />
prevăzut în legea companiilor publicarea unor informaţii de mediu,<br />
sociale şi de interes pentru comunitate. De asemenea, în anul 2006,<br />
Departamentul pentru Mediu, Alimente şi Afaceri Rurale (DEFRA -<br />
Department of Environment, Food and Rural Affairs) a publicat<br />
Environmental Reporting Guidelines – Key Performance Indicators.<br />
În România, legislaţia nu prevede obligativitatea ca întreprinderile să<br />
prezinte, în situaţiile lor financiare, informaţii cu privire la mediu. Publicarea unor<br />
astfel de informaţii apare, în general, doar la companiile multinaţionale.<br />
În ceea ce priveşte prezentarea voluntară de informaţii de mediu de către<br />
entităţi, acestea îmbracă forma unui raport de mediu sau a unui raport de dezvoltare<br />
durabilă.<br />
În rapoartele de mediu sunt prezentate [1]:<br />
- informaţii financiare (ex.: cheltuieli de protecţie a mediului). Aceste<br />
informaţii, furnizate de situaţiile finaciare, apar reflectate la imobilizări<br />
necorporale (cheltuieli de cercetare-dezvoltare, certificate albe, licenţe de<br />
explorare, permise de emisie etc.) sau corporale (instalaţii de prevenire a<br />
poluării, cum ar fi staţiile de epurare), la provizioane (pentru deşeuri<br />
radioactive, refacerea amplasamentului etc.) sau în categoria cheltuielilor<br />
curente;<br />
- informaţii nemonetare:<br />
- informaţii calitative (ex.: politici de exploatare a resurselor<br />
naturale, existenţa serviciilor interne de gestiune a mediului);<br />
- informaţii cantitative (ex.: consum de materii prime şi energie,<br />
apă, condiţii de utilizare a solului, emisii în aer, apă, zgomote şi<br />
vibraţii etc.).<br />
361
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
CONCLUZII<br />
Dezechilibrarea tot mai accentuată a raportului dintre economie şi mediu a<br />
condus la regândirea relaţiilor dintre activitatea economică şi mediul înconjurător,<br />
formarea conştiinţei ecologice şi modificarea atitudinii faţă de natură. În aceste<br />
condiţii se impune o raportare completă din partea entităţilor economice, care<br />
tebuie să surprindă aspectele economice, sociale, dar şi de mediu. Totuşi publicarea<br />
informaţiilor de mediu a generat numeroase dezbateri cu privire la recunoaşterea,<br />
clasificarea şi cuantificarea acţiunilor de mediu care generează costuri, riscuri şi<br />
datorii, atât la nivel naţional, cât mai ales internaţional, neajungându-se nici în<br />
prezent la un punct de vedere în comun.<br />
Tendinţa actuală în raportarea entităţilor economice este aceea de prezentare<br />
a performanţei totale, luându-se în calcul aspectele financiare, economice, sociale,<br />
dar şi de mediu, demers ce presupune în viitorul apropiat o suprapunere şi chiar o<br />
convergenţă între raportarea durabilă şi cea financiară.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Alciatore, M., Callaway Dee, C., Easton, P., 2004 – Changes in environmental<br />
regulationand reporting: the case of the petroleum industry from 1989 to 1998, în<br />
„Journal of Accountingand Public Policy”, vol. 23, issue 4, p. 295 – 304<br />
2. Beţianu, L., 2008 – Calitate totală în contabilitatea mediului, Editura Universităţii<br />
„Alexandru Ioan Cuza”, Iaşi, p. 374 – 379<br />
3. Depoers, F., 2005 – Le développement durable dans l'entreprise, în Revue Française de<br />
Comptabilité, n° 375, p. 16<br />
4. Rojanschi, V., Bran, Florina, Diaconu, S., Grigore, F., 2003 – Abordări economice în<br />
protecţia mediului, Editura ASE, Bucureşti, p. 3 – 5<br />
5. Tabără, N., 2005 – Contabilitatea naţională a României, Editura Sedcom Libris, Iaşi,<br />
p. 5–8.<br />
6. http://www.eea.europa.eu<br />
7. http://www.iasplus.com<br />
362
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
POSIBILITĂŢI DE APROVIZIONARE CU PRODUSE<br />
AVICOLE A PIEŢEI MUNICIPIULUI ORADEA LA<br />
ORIZONTUL ANULUI 2010 (STUDIU DE CAZ LA<br />
S.C.”AVICOLA” S.A. ORADEA)<br />
Ramona-Vasilica BACTER 1<br />
1<br />
Universitatea din Oradea<br />
e-mail : ramonabacter@yahoo.com<br />
The problem of suplying the population with the main food products is<br />
one of the major concerns of the Romanian Gouvernment,especially after the<br />
1rst of January 2007,when our country was admitted in UE.<br />
Starting from this point, the author, wants to prezent ,based on a case<br />
study at "Avicola"S.A., wich will be the supplying posibilities with poultry<br />
products (poultry meat and eggs) of Oradea`s County population, at the<br />
beginning of the year 2010.<br />
In order to establish wich will be the neccesay supplying ammount for<br />
the poultry meat and eggs, we took the anual consumption per inhabitant<br />
realised in Oradea County between the years 2001-2006, at meat-the total,<br />
after wich the entire ammount of poultry meant was calculated, starting with<br />
the percentage ocupied by the poultry meat in the total amount of the meat<br />
consumption.<br />
At the Oradea County level, the poultry meat consumption has<br />
registered a mediun anual comsumption of 18.00kg, and the total<br />
consumption fot the Oradea`s 206000 inhabitants ,is of 3708 tons. For the<br />
total egg consumption the potential market in Oradea is going to be of<br />
46,556 milion.<br />
The main supplier of poultry products is "Avicola"S.A. Oradea, wich<br />
is able to ensure 59,2% egg consumption and arround 20,0% of poultry<br />
meat.<br />
Key works : supplyng, poultry meat, eggs, consumption<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Studiul de caz s-a realizat la S.C. AVICOLA S.A. Oradea, judeţul Bihor, unitate<br />
cunoscută pe piaţa municipiului Oradea, atât prin rezultatele înregistrate înainte de anul<br />
1990, cât şi în ultimii 18 ani, plasându-se în topul producătorilor de profil la nivel zonal<br />
şi naţional şi a avut ca obiect planificarea de marketing pentru aprovizionarea cu carne<br />
a pieţei municipiului Oradea la orizontul anului 2010.<br />
363
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Carnea de pasăre ocupă un loc important în alimentaţia omului datorită<br />
calităţii sale. În comparaţie cu celelalte animale domestice producătoare de carne,<br />
pasărea prezintă avantajul de a furniza, datorită greutăţii ei corporale reduse, carne<br />
mereu proaspătă.<br />
Carnea de pasăre se prepară repede, uşor şi are numeroase însuşiri<br />
organoleptice şi nutritive: este săracă în calorii şi bogată în proteine (carnea albă de<br />
pui de găină are un conţinut ridicat de proteine (21-22 %), iar cea roşie de pui<br />
(19-20 %).<br />
Datorită structurii sale fine este uşor de masticat şi digerat, fiind un aliment<br />
ideal pentru toate vârstele, iar pentru însuşirile sale dietetice este recomandată în<br />
alimentaţia copiilor, bătrânilor şi convalescenţilor.<br />
De asemenea, grăsimea din carnea de pasăre are o cantitate mică de<br />
colesterol. Carnea de pasăre conţine toţi aminoacizii esenţiali necesari alimentaţiei<br />
omului şi nu are grăsime în interiorul sau între fibrele musculare. În plus, carnea şi<br />
organele de pasăre constituie o sursă bogată în săruri minerale şi vitamine.<br />
Pe plan mondial, carnea de pasăre a câştigat o poziţie foarte importantă între<br />
alimentele de origine animală din alimentaţia oamenilor, atât datorită calităţilor<br />
sale nutritive cât şi a costurilor reduse în comparaţie cu alte surse de proteine de<br />
origine animală.<br />
Datorită domeniului său de activitate, S.C. Avicola S.A. Oradea a lansat pe<br />
piaţă 7 linii de produse şi anume: pui de găină cu cap şi picioare, pui de găină<br />
pentru gătit, piept dezosat, pulpă dezosată, pulpe de pui inferioare şi superioare,<br />
aripi de pui, ouă.<br />
S.C. AVICOLA S.A.Oradea este o companie avicolă producătoare,<br />
localizată în municipiul Oradea, judeţul Bihor.<br />
A fost înfiinţată în anul 1991, în urma dezarondării fostei Întreprinderi<br />
Avicole de Stat Oradea în două societăţi comerciale:<br />
• S.C. AVICOLA S.A. Oradea, cu profil de creştere a găinilor ouă consum;<br />
• S.C. AVICOLA S.A. Salonta, cu profil de creşterea puilor de carne şi<br />
abatorizarea acestora.<br />
În actuala configuraţie, S.C. AVICOLA S.A.Oradea a fost înfiinţată în baza<br />
H.G. 1250/1990, având la bază Legea nr.15/1990.<br />
Înainte de prima etapă de privatizare, S.C. AVICOLA S.A.Oradea avea un<br />
capital social de 1140675 RON, cu un număr de 456270 acţiuni, cu o valoare de<br />
2,5 RON, acţionariatul având următoarea structură:<br />
- F.P.S. Bucureşti = 755472,5 RON<br />
- P.P.M.(persoane fizice) = 384245,0 RON<br />
- Manageri = 957,5 RON<br />
În anul 1998, Asociaţia Salariaţilor PAS din cadrul S.C. AVICOLA S.A.<br />
Oradea a cumpărat pachetul de acţiuni de la F.P.S. Bucureşti, societatea devenind<br />
astfel cu capital privat integral. În prezent se păstrează acelaşi acţionariat.<br />
364
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Având în vedere evoluţia cererii pe piaţă pentru produsele avicole (ciclitatea<br />
acesteia) şi a finanţării societăţii într-un mod cât mai optim din surse proprii, S.C.<br />
AVICOLA S.A. Oradea a trecut în anul 2005 şi la creşterea puilor de carne, prin<br />
lichidarea S.C. AVICOLA S.A. Salonta şi achiziţionarea abatorului de păsări de la<br />
societatea lichidată în decembrie 2005.<br />
Cu o echipă de 105 angajaţi, cu o vastă experienţă în domeniul producţiei de<br />
ouă şi carne de pasăre (carcase, piept, aripi, pulpe), compania pune accent în<br />
special pe promptitudine şi seriozitate.<br />
Structura companiei, flexibilitatea şi diversificarea produselor şi serviciilor,<br />
permite adaptarea continuă la schimbările şi cererile pieţei din România.<br />
Raportul calitate-preţ al produselor şi serviciilor oferite este cel mai bun de<br />
pe piaţa locală, iar satisfacţia consumatorilor reprezintă obiectivul prioritar al<br />
companiei.<br />
S.C. Avicola S.A. Oradea se preocupă de instruirea continuă a personalului,<br />
pentru a fi mereu în top cu tot ce este nou şi pentru a fi mereu pregătită în faţa<br />
provocărilor. Compania se bucură de o reputaţie foarte bună în rândul clienţilor,<br />
asigurându-le o satisfacţie garantată.<br />
S.C. Avicola S.A. Oradea are următoarele domenii principale de activitate:<br />
- creşterea găinilor pentru ouă consum;<br />
- creşterea puilor de carne.<br />
Pe lângă obiectul principal de activitate are şi activităţi secundare şi anume:<br />
- abatorizarea păsărilor;<br />
- fabricarea nutreţurilor combinate;<br />
- activităţi de cercetare-dezvoltare, care implică în principal:<br />
o cercetare aplicativă în vederea elaborării soluţiilor tehnologice,<br />
retehnologizarea şi modernizarea sectoarelor;<br />
o elaborarea de studii, strategii, diagnoze, prognoze privind<br />
dezvoltarea ştiinţifică şi tehnologică în domeniul creşterii<br />
păsărilor, atât pentru producţia de ouă, cât şi pentru producţia<br />
de carne;<br />
o creşterea intensivă a puilor pentru carne în sistemul de creştere<br />
la sol.<br />
- activităţi conexe, activităţi de consultanţă :<br />
o<br />
consultanţă în domeniul obţinerii furajelor, a tehnologiei de<br />
creştere a găinilor pentru ouă şi carne precum şi schimburi de<br />
material biologic.<br />
- relaţii de comerţ intern :<br />
o<br />
o<br />
o<br />
activităţi de valorificare a produselor proprii prin reţea de<br />
puncte de desfacere „en-gros” şi „en-detail”, prin magazine<br />
proprii şi în colaborare cu alte societăţi comerciale;<br />
comercializarea şi a altor produse rezultate din activitatea<br />
proprie (furaje, ouă etc.) pentru rentabilizarea activităţii;<br />
colaborarea cu unităţi pentru realizarea de obiective comune<br />
privind producţia, industrializarea şi desfacerea produselor<br />
365
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
proprii şi a altor produse care intră în obiectul de activitate al<br />
societăţii.<br />
Patrimoniul S.C. Avicola S.A. Oradea este alcătuit din următoarele ferme<br />
şi sectoare:<br />
- fermă tineret înlocuire ouă consum, care are o capacitate de 300.000<br />
capete;<br />
- fermă ouă consum, cu o capacitate de 150.000 de capete;<br />
- fermă pui carne, localizată în Calea Aradului, fiind alcătuită din 4<br />
hale şi având o capacitate de 70.000 capete/serie;<br />
- ferma Leş profil reproducţie şi pui pentru carne;<br />
- staţie incubaţie Leş ;<br />
- fabrică de nutreţuri combinate proprie, modernă, situată pe Şoseaua<br />
Borşului cu o capacitate maximă de producţie de 60 tone de furaje pe<br />
zi, producând anual 15000 tone furaje, care asigură necearul de<br />
furaje;.<br />
- abator Salonta – investiţie realizată în decembrie 2005 – capacitate de<br />
sacrificare şi prelucrare de 2.500 capete pe oră;<br />
- sectorul mecanic– asigură reparaţiile necesare fermelor şi sectoarelor<br />
de deservire şi asistenţă tehnică utilajelor din cadrul societăţii;<br />
- sectorul de aprovizionare, desfacere, transport, care asigură<br />
aprovizionarea, desfacerea şi transporturile necesare societăţii, fiind<br />
dotată cu următoarele maşini şi utilaje: două autobene, două<br />
autobuncăre, două maşini de transport păsări vii, un autovehicul de<br />
transport pui de o zi, o autoizotermă, cinci tractoare şi două remorci,<br />
un încărcător WOLA, două încărcătoare IFRON şi opt autoturisme;<br />
- magazine de desfacere proprii situate în Oradea.<br />
Obiectivul general de marketing este reprezentat de cunoaşterea produsului<br />
şi încurajarea consumatorului de a-l achiziţiona pentru stimularea cererii de<br />
consum.<br />
Obiectivele pe termen scurt vor fi orientate pentru realizarea următoa-relor<br />
cerinţe :<br />
- creşterea şi diversificarea producţiei ;<br />
- menţinerea cotei de piaţă ocupată în momentul de faţă şi creştere<br />
acesteia<br />
- dotarea firmei cu utilaje noi, performante, pentru asigurarea creşterii<br />
eficienţei<br />
- analiza activităţii economico-financiare a firmei şi a imaginii acesteia;<br />
- participarea la târguri şi expoziţii pe plan naţional şi internaţional.<br />
- creşterea numărului de puncte proprii de vânzare.<br />
Obiective pe termen mediu vizează următoarele aspecte :<br />
- reducerea termenului de amortizare a investiţiilor;<br />
- sporirea gradului de mediatizare a firmei;<br />
- încheierea de contracte de vânzare cumpărare direct cu societăţile<br />
comerciale care oferă produsele S.C. Avicola S.A direct<br />
366
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
consumatorului final (eliminarea intermediarilor care cresc preţul final<br />
al produselor);<br />
- pătrunderea pe piaţă cu produse noi şi apoi menţinerea şi dezvoltarea<br />
cotei de piaţă obţinute;<br />
- sporirea profitului şi reinvestirea acestuia;<br />
- realizarea unor investiţii în linii noi de producţie pentru diversificarea<br />
gamei de produse a firmei;<br />
- eficientizarea muncii personalului şi sporirea productivităţii acestuia.<br />
Obiective pe termen lung se referă la următoarele :<br />
- realizarea unei producţii de carne de pui durabile;<br />
- stabilitatea cotei de piaţă prin îmbunătăţirea calităţii cărnii de pui şi a<br />
preparatelor din carne de pui şi practicarea unor preţuri atractive;<br />
- asigurarea unei rate anuale a profitului în creştere;<br />
- diversificarea modului de prezentare a produselor prin calitatea<br />
ambalajelor, prin modularea cantităţilor pe specii şi categorii de<br />
calitate;<br />
- participarea la târguri şi expoziţii pe plan naţional şi internaţional.<br />
O strategie de succes marchează o perioadă definitorie în viaţa firmei, în<br />
care s-au adoptat cele mai bune decizii cu privire la consumatorul beneficiar şi la<br />
căile prin care sunt satisfăcute necesităţile acestuia.<br />
Elaborarea planul operaţional de marketing pentru aprovizionarea cu<br />
carne de pasăre a pieţei municipiului Oradea la orizontul anului 2010 se va baza pe<br />
stabilirea obiectivelor şi strategiilor, putându-se acţiona în două direcţii:<br />
- fie prin divizarea obiectivelor de marketing în subobiective pentru<br />
produsele cheie, pentru pieţele strategice sau pentru zonele strategice<br />
de vânzări;<br />
- fie prin pregătirea unor subplanuri (planuri de acţiune componente)<br />
pentru produse, preţuri, distribuţie şi promovare.<br />
De fapt, pot fi aplicate ambele direcţii prin care subobiectivele şi strategiile<br />
vor apărea în planul de marketing, iar planurile de acţiune individuale elaborate<br />
pentru diverse părţi ale mixului de marketing vor asigura adoptarea unei strategii<br />
coordonate.<br />
Planurile de acţiune componente ale planului de marketing sunt:<br />
- planul privind produsele;<br />
- planul privind preţurile;<br />
- planul privind distribuţia;<br />
- planul privind promovarea vânzărilor.<br />
După schiţarea strategiilor şi tacticilor, acestea se vor transforma în<br />
programe sau planuri de acţiune care vor contribui la elaborarea unor instrucţiuni<br />
clare pentru angajaţi şi colaboratori.<br />
După detalierea planurile de acţiune, acestea vor fi combinate pentru<br />
alcătuirea planurilor mai mari care vor apărea în planul de marketing şi vor<br />
contribui la elaborarea unui program cu termene concrete ce va fi utilizat la<br />
implementarea planului de marketing.<br />
367
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Procesul de monitorizare a aplicării programului operaţional<br />
- se urmăreşte pe etape conform planului pe acţiuni: calitatea produselor,<br />
modalităţi de ambalare, modalităţi de prezentare;<br />
- se urmăreşte legătura între calitatea definită şi calitatea realizată, între<br />
calitatea procesului de producţie şi a produsului finit;<br />
- se fac corective în funcţie de situaţiile critice ce pot apărea (calamităţi<br />
naturale, situaţii de forţă majoră);<br />
- service-ul oferit: posibilitatea de transport a produselor la sediul<br />
fabricilor de prelucrare;<br />
- să respecte condiţia celor 4 S privind alimentaţia umană: satisfacţie,<br />
service, siguranţă, sănătate.<br />
CONCLUZII<br />
1. Planificarea strategică la S.C. Avicola S.A: Oradea abordează un domeniu<br />
primordial al vieţii umane, în care consumul de carne de pui prezintă o importanţă<br />
deosebită pentru sănătate şi alimentaţie.<br />
2. La S.C. Avicola S.A. Oradea obiectivele de marketing s-au diferenţiat<br />
după orizontul de timp: pe termen scurt, pe termen mediu şi pe termen lung.<br />
3. Planul de marketing a fost structurat în mai multe planuri individuale,<br />
după care s-a elaborat planul de acţiune concretă, care cuprinde: situaţia curentă,<br />
scopurile, acţiunea, responsabilităţile, data de începere şi încheiere a acţiunilor,<br />
costurile aferente.<br />
4. Controlul şi adaptarea planului operaţional de marketing se concretizează<br />
într-un proces de monitorizare a activităţilor şi procedurile de realizare a corecţiilor<br />
necesare după caz.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Bacter, Ramona-Vasilica, Ruge, Maria, Gîndu, Elena, Chiran, A., Roşoga, D., 2005 –<br />
Planificarea de marketing la S.C. AVICOLA S.A. Oradea, judeţul Bihor. Lucr. şt.<br />
U.S.A.M.V. Iaşi, vol. 48, seria Zootehnie.<br />
2. Bacter, Ramona-Vasilica, Bacter, C.-F., Ruge, Maria, Gîndu, Elena, Chiran, A., 2007 –<br />
Some aspects regarding the consumer and product relationship on the market of<br />
Oradea city. Lucr. şt. U.S.A.M.V. Iaşi, vol. 50, seria Zootehnie.<br />
3. Chiran, A., Gîndu, Elena, Ciobotaru, Elena-Adina, 2000 – Strategii privind dezvoltarea<br />
aviculturii româneşti în perspectiva integrării europene. Lucr. şt., U.S.A.M.V. Iaşi, vol.<br />
43, seria Zootehnie.<br />
4. Chiran, A. şi colab., 2002 – Marketing agroalimentar – teorie şi practică. Ed. Orizonturi,<br />
Bucureşti.<br />
5. Rotariu, I., 1992 – Strategia şi tactica în activitatea de marketing. Rev. Marketing-<br />
Management, nr. 2.<br />
6. Zahiu, Letiţia, Manole, V., Rotaru, V., 1998 – Management-Marketing agroalimentar. Ed.<br />
A.S.E., Bucureşti.<br />
368
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
OFERTA SI EVOLUTIA TURISMULUI SI<br />
AGROTURISMULUI IN ZONA “VALEA IADULUI –<br />
JUDEŢUL BIHOR”<br />
MARIA RUGE 1 ,<br />
RAMONA-VASILICA BACTER 2 ,<br />
I. CHEREJI 2 , Benedicta DROBOTĂ 3<br />
1 Colegiul Tehnic “Transilvania”, Oradea<br />
e-mail : transilvania@rdsor.ro;<br />
2<br />
Universitatea din Oradea,<br />
ramonabacter@yahoo.com<br />
3<br />
U.S.A.M.V. Iaşi<br />
e-mail: bdrobota@yahoo.com<br />
Bihor county subscies itself in the cathegory of counties that have an<br />
elevated touristic potential having, 16.8 % of the total surface of the Apuseni<br />
mountains. After ANTREC (2000) was foundet, in 2001, in the mountain<br />
area of the Bihor County, in the ANTREC network there were only 4 clasified<br />
agrotouristic lodges in Remeţi, Câmpeni, Fânaţe and Băiţa towns.<br />
In 2005. the number of touristic and agrotouristic lodges, associated<br />
with ANTREC , came up to 20, having a total capacity of 66 rooms, with 145<br />
places, as in the 20 that were available in 2001.The number of the lodges<br />
grew but the accomodation offert is still low every lodge having only 7.2<br />
places/lodge, thus the income is low and makes part of the marginal revenue.<br />
A possibility of developing tourism and agrotourism in the area of<br />
our study is given by the geographical area were the lodges are situated near<br />
touristic spas, where the demand for accomodation of tourists is much higher<br />
compared to the offert, from where the possibilitie to have a high<br />
accomodation rate and at the same time, to increase the income.<br />
The touristic and agrotouristic offer in the mountain area of Bihor<br />
County is rather varried and adresses to : 1. ethnographic elements and local<br />
traditional manifestation (traditionl ocupations, traditional technique,<br />
folcloric manifestations); 2. historic and architecture monuments (castles,<br />
fortresses, archeological sites, churches, forts); 3. hidrotechnical<br />
constructions with touristic unction (dams and artificial lakes).<br />
The mai touristic and agrotouristic atractions in the „Valea Iadului –<br />
Bihor County” area are the following : Leşu artificial lake, Iadolina<br />
waterfall, the water cave of Bulz, Faţa Apei cave, the water cave from Valea<br />
Leşului and surrundings (Stâna de Vale, Meziad cave, Vântului cave, Vadu<br />
Crişului cave, Crişului gorges). Towards the end a study case is going to be<br />
presented at the Valea Izvorului agrotouristic lodge, Bihor County.<br />
Key words : tourism, agrotourism, developing<br />
369
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Studiul s-a efectuat în zona montană a judeţului Bihor şi a vizat aspecte privind<br />
oferta şi evoluţia turismului rural şi agroturismul în zona Valea Iadului din judeţul Bihor.<br />
Studiul de caz s-a realizat la Peniunea agroturistică Valea Izvorului, judeţul Bihor.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Prin abordarea prezentării spaţiului rural din zona Valea Iadului, autorii ş-au<br />
propus să scoată în evidenţă bogăţia elementelor naturale şi antropice care pot fi<br />
atrase în circuitul turistic prin promovarea locurilor, oamenilor, obiceiurilor şi<br />
tradiţiilor locale.<br />
Judeţul Bihor se înscrie în categoria judeţelor cu un potenţial turistic<br />
ridicat, deţinând 16,8 % din suprafaţa totală a Munţilor Apuseni. Filiala ANTREC<br />
din judeţul Bihor s-a constituit în anul 2000, ceea ce explică dezvoltarea lentă a<br />
agroturismului bihorean.<br />
În anul 2001, în spaţiul montan al judeţului Bihor existau doar patru<br />
pensiuni agroturistice clasificate în reţeaua ANTREC, situate în în localităţile<br />
Remeţi, Câmpani, Fânaţe şi Băiţa, fiind destul de mici, cu o capacitate de 20 locuri.<br />
Începând cu anul 2003 se constată o accelerare a dezvoltării<br />
agroturismului, numărul pensiunilor ajungând la 20, din care 11 din reţeaua<br />
ANTREC.<br />
Unele pensiuni au dotări modeste, s-au dezvoltat lent şi au părăsit reţeaua<br />
formală din anumite motive: şi-au format o clientelă stabilă şi fidelă; sunt<br />
nemulţumite faţă de sprijinul modest acordat de reţelele formale; se sustrag de la<br />
plata taxelor, impozitelor şi diverselor controale. În numeroase cazuri aderă la o<br />
reţea formală doar pentru a se lansa în această activitate şi pentru a se clasifica mai<br />
uşor.<br />
Majoritatea pensiunilor turistice şi agroturistice din spaţiul montan al<br />
judeţului Bihor sunt mici, cu o medie de 7,2 locuri/pensiune, ceea ce arată că<br />
această activitate turistică aduce doar venituri complementare proprietarilor.<br />
Sunt puţine pensiunile turistice care obţin venituri doar din această activitate.<br />
Aceste pensiuni sunt amplasate în proximitatea unor staţiuni turistice, unde cererea<br />
de găzduire este mai mare decât oferta. În aceste zone există mai mulţi factori care<br />
contribuie la dezvoltarea agroturismului : căi de acces modernizate; mai multe<br />
obiective naturale şi antropice deosebite.<br />
În anul 2003, pensiunile agroturistice afiliate la ANTREC- filiala Bihor, se<br />
aflau amplasate în localităţile Remetea, Remeţi, Şuncuiuş, Stâna de Vale, Boga,<br />
Zece Hotare şi Moţeşti (tab. 1).<br />
Toate pensiunile ce aparţin ANTREC au un total de 39 de camere şi 88 de<br />
locuri. Dintre cele 20 de pensiuni clasificate, 80 % au două margarete, iar 5<br />
pensiuni sunt clasificate cu o margaretă. Pensiunile mici reprezintă 75 %.<br />
Localităţile cu pensiuni turistice şi agroturistice clasificate sunt situate în<br />
zone turistice consacrate (tab.2):<br />
370
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
- pe Valea Iadei la: Remeţi, Stâna de Vale, Coada Lacului Leşu;<br />
- în zona turistică Vadu Crişului – Şuncuiuş la: Zece Hotare, Şuncuiuş,<br />
Vadu Crişului;<br />
- în Depresiunea Beiuş la: Băiţa, Câmpani, Remetea, Moţeşti .<br />
Tabelul 1<br />
Localităţile cu pensiuni agroturistice din reţeaua ANTRECjudeţul<br />
Bihor şi capacitatea de cazare a acestora ( 2003)<br />
Localitatea<br />
Camere/locuri<br />
Remetea 6/13<br />
Remeţi 5/12<br />
Şuncuiuş 5/10<br />
Stâna de Vale 7/14<br />
Boga 8/20<br />
Zece Hotare 6/15<br />
Moţeşti 2/4<br />
Total 39/88<br />
Sursa: Petrea Rodica – Turism rural în Munţii Apuseni, 2004<br />
Tabelul 2<br />
Localităţi cu pensiuni turistice şi agroturistice clasificate, judeţul Bihor, 2003<br />
Localitatea Nr. pensiuni Camere/locuri<br />
Băiţa 1 ½<br />
Câmpani 3 6/13<br />
Coada Lacului Leşu 3 10/20<br />
Vadu Crişului 2 10/22<br />
Remeţi 1 5/12<br />
Remetea 2 6/13<br />
Şuncuiuş 2 5/10<br />
Stâna de Vale 1 7/14<br />
Boga 1 8/20<br />
Moţeşti 1 2/4<br />
Zece Hotare 3 6/15<br />
Total 20 66/145<br />
Sursa: Petrea Rodica – Turism rural în Munţii Apuseni, 2004.<br />
371
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
În perioada 2005 – 2007, dezvoltarea turismului rural şi a agroturismului în<br />
judeţul Bihor a cunoscut un ritm mai accelerat, cel puţin din punct de vedere al<br />
creşterii numărului de pensiuni (majoritatea afiliate la ANTREC).<br />
Astfel, la începutul anului 2007 situaţia pensiunilor turistice în funcţie de<br />
localizarea acestora era în număr de 148.<br />
Resursele turistice antropice reprezintă o sumă de elemente cu funcţie<br />
recreativă, create de om. Iniţial, unele dintre aceste elemente nu aveau valenţe<br />
turistice, dar le-au câştigat pe parcurs datorită vechimii, unicităţii, dimensiunii.<br />
Resursele turistice antropice existente în cadrul zonelor montane şi<br />
premontane ale judeţului Bihor sunt foarte variate şi se pot clasifica astfel:<br />
- elemente etnografice şi manifestări tradiţionale şi locale: ocupaţii<br />
tradiţionale, tehnici tradiţionale, manifestări folclorice;<br />
- monumente istorice şi de arhitectură: castele, cetăţi, vestigii arheologice,<br />
biserici, fortificaţii;<br />
- construcţii hidrotehnice cu funcţie turistică: baraje şi lacuri de acumulare.<br />
Aceste tipuri de resurse antropice le-am identificat şi prezentat pe<br />
următoarele zone: Depresiunea Beiuşului, Munţii Bihor - Vlădeasa şi Valea<br />
Crişului Repede.<br />
Cele mai semnificative elemente etnografice şi manifestări tradiţionale şi<br />
locale se desfăşoară în localităţile :<br />
BOROD : - dansuri populare şi teatru nescris;- obiceiuri: claca de tors,<br />
şezători, colindat de Crăciun cu „Steaua” , „Viflaemul”, „Păpuşile”, de Anul Nou<br />
se colindă cu „Sorcova”, de Bobotează se merge cu „Ţuraleisa”;- Ziua Minerului,<br />
Ziua Cartofului.<br />
BRATCA : - obiceiuri de nuntă, de Anul Nou-„Vergelul”, de Bobotează-<br />
„Chiraleisa”;- teatru nescris;- mori de apă la Bratca şi Damiş;- ansamblu folcloric<br />
Brătcuţa;- instrumentişti la vioară cu goarnă la Damiş.<br />
BULZ : - mori cu apă la Munteni şi Remeţi, cea din Remeţi fiind foarte<br />
veche, pusă în mişcare de o roată hidraulică cu cupe;- complex de industrie<br />
ţărănească : la Bulz, la numărul 116, se află un complex de industrie ţărănească<br />
compus dintr-o moară de apă, o piuă de bătut sumane şi o vâltoare, toate trei<br />
acţionate de apele văii Iadului.<br />
Cadrul natural deosebit cu resurse turistice variate este completat de<br />
importante resurse de factură antropică între care se detaşează Lacul de acumulare<br />
Leşu, localizat pe cursul mijlociu al Văii Iadului, în amonte de confluenţa cu Valea<br />
Leşului :<br />
- lacul de acumulare Leşu; cascada Iadolina; peştera Bulz, peştera de la Faţa<br />
Apei, peştera cu apă din Valea Iadului;- împrejurimi - Stâna de Vale; peştera<br />
Meziad; peştera Vântului; peştera Vadu Crişului; defileul Crişului Repede.<br />
Lacul de acumulare Leşu, este situat pe Valea Iadului, iar din punct de<br />
vedere administrativ este localizat la limita estică a judeţului Bihor cu judeţul Cluj,<br />
pe teritoriul comunei Bulz şi face parte integrantă din sistemul hidroenergetic Iad–<br />
Drăgan, reprezentând un punct turistic de atracţie regională, care îmbină elementele<br />
turistice de natură antropică cu cele peisagistice naturale.<br />
372
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Constituiţi predominant din roci magmatice, Munţii Vlădeasa prezintă un<br />
relief cu forme masive, greoaie şi pante mai reduse, interfluvii largi, netede. Se<br />
adaugă pe alocuri abrupturi impunătoare cu trene de grohotiş la poale, cu frecvente<br />
rupturi de pantă în albiile râurilor.<br />
Cascada Iadolina este localizată în amonte de Lacul de acumulare Leşu, la<br />
aproximativ 10 km de acesta şi reprezintă unul dintre sectoarele de praguri<br />
importante pe parcursul Văii Iadului, cu diferenţă de nivel de circa 15 m, element<br />
spectaculos din punct de vedere turistic, unic în zonă.<br />
Peştera cu apă de la Bulz este situată în bazinul inferior al Văii Iadului şi<br />
reprezintă în fapt exurgenţa apelor din Peştera – Ponor Sancuta şi din depresiunea<br />
carstică Ponoare, ce alcătuiesc unul dintre cele mai impresionante sisteme carstice<br />
Munţii Pădurea Craiului .<br />
Peştera de la Faţa Apei este aşezată pe cursul mijlociu al Văii Iadului, în<br />
raza comunei Bulz, satul Remeţi, la baza unui perete calcaros - Peretele Cornilor<br />
Peştera cu apă din Valea Leşului este mai apropiată de Motelul Leşu,<br />
amplasat în apropierea barajului.<br />
Peştera Vântului situată lângă Şuncuiuş, pe malul stâng al Crişului Repede,<br />
fiind cea mai lungă peşteră din România - peste 40 km, străbătută de un curs<br />
subteran de apă, cu bogate fenomene de coroziune Datorită acestor caracteristici<br />
rare, este vestită şi peste graniţele tarii.<br />
Paradoxal situaţiei atracţiilor turistice ale zonei Valea Iadului, unităţile de<br />
cazare care deservesc activitatea de agroturism sunt slab dezvoltate.<br />
Astfel, până în anul 1990 nu putem vorbi de servicii turistice şi agroturistice<br />
oferite într-un mod organizat de către populaţia rurală a judeţului Bihor, acestea<br />
fiind prezente doar ocazional, în gospodăriile populaţiei, rezumându-se în cele mai<br />
multe situaţii la oferirea serviciilor de cazare şi servire a mesei, fără investiţii<br />
destinate pregătirii spaţiilor şi respectării unor cerinţe minimale.<br />
În prezent, în satul Remeţi din comuna Bulz există două pensiuni clasificate,<br />
ambele făcând parte din reţeaua ANTREC : Valea Izvorului, pensiune clasificată cu<br />
două margarete şi pensiunea Lucian, care a fost clasificată cu trei margarete.<br />
Odată cu afilierea pensiunilor la reţeaua ANTREC, au fost realizate<br />
investiţii pentru a creşte atât calitatea serviciilor principale (cazare, alimentaţie),<br />
cât şi cele auxiliare (odihnă şi agrement).<br />
Prin urmare, cazarea se face în camere care corespund cerinţelor minime<br />
pentru omologarea pensiunii, cu grupuri sanitare comune sau proprii, dotate cu<br />
mobilier şi obiecte sanitare de calitate.<br />
Servirea mesei are loc în bucătării, săli de mese şi terase proprii sau comune,<br />
dotate cu mobilier, veselă şi echipamente de pregătire şi păstrare a alimentelor.<br />
Pensiunile turistice şi agroturistice pot oferi, de asemenea, servicii de<br />
agrement, de odihnă sau cultural-educative.<br />
373
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
CONCLUZII<br />
1. Oferta agroturistică este foarte diversificată datorită potenţialului natural<br />
ridicat şi bogăţiei componentei antropice, fapt ce determină crearea varietăţii<br />
atracţiilor turistice naturale şi antropice.<br />
2. Zona montană a Văii Iadului din judeţul Bihor prezintă un potenţial<br />
turistic complex. Aici sunt îndeplinite toate condiţiile necesare dezvoltării<br />
agroturismului: un cadru natural atrăgător şi nepoluat, resurse turistice naturale şi<br />
antropice numeroase şi variate.<br />
3. Elemente legate de amplasarea geografică, accesibilitate, valoarea<br />
turistică, calitatea dotărilor şi a serviciilor oferite, varietatea activităţilor de recreere<br />
şi divertisment posibile de practicat, fac din Pensiunea Valea Izvorului una dintre<br />
principalele destinaţii a Văii Iadului preferate de turiştii din regiune, de la nivel<br />
naţional sau internaţional.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Acatrinei, Marilena, 1999 – Tendinţe în dezvoltarea turismului rural. În „Turismul rural<br />
românesc. Actualitate şi perspectivă”. Editura Pan Europe, Iaşi.<br />
2. Bran,Florina, Istrate, I., Manole, V., 1996 – Agroturism şi turism rural. Editura Economică,<br />
Bucureşti.<br />
3. Chiran, A., Gindu, Elena, Bacter, Ramona-Vasilica, Ruge, Maria, 2008 – Marketing<br />
turistic, Editura Universităţii din Oradea,<br />
4. Ruge, Maria, Bacter, Ramona-Vasilica, Gîndu, Elena, Chiran, A., 2006 - Aspecte privind<br />
oferta şi promovarea turismului şi agroturismului in zona „Valea Iadului”, judeţul<br />
Bihor. Lucr. şt. U.S.A.M.V. Iaşi, vol. 49, seria Agronomie<br />
5. Ruge, Maria, Bacter, Ramona-Vasilica, Bacter, C.F., Gîndu, Elena, Chiran, A., 2007 –<br />
Caracteristici natural –geografice ale zonelor turistice şi agroturistice din judeţul<br />
Bihor. Lucr. şt. U.S.A.M.V. Iaşi, vol. 50, seria Zootehnie.<br />
6. Ruge, Maria, Bacter, Ramona-Vasilica, Chereji, I., 2008 – Turismul durabil şi agroturismul<br />
în zona montană a judeţului Bihor . Lucr. şt. U.S.A.M.V.B. Timişoara, seria I, vol. X<br />
(2) - Management agricol, Ed. Agroprint Timişoara.<br />
7. Tacu, Al., Glăvan, V., Burciu, A., 2001 – Turismul rural românesc. Potenţial şi valorificare.<br />
Editura Pan Europe, Iaşi.<br />
8. Ungureanu, D., 2005 – Agroturismul – alternativă de dezvoltare a satului de munte. În<br />
volumul Turismul rural românesc. Actualitate şi perspectiva. Editura Performatica,<br />
Iaşi.<br />
9. Vincze, Maria, 2000 – Dezvoltarea regională – idei şi practici. Editura Presa Universitară<br />
Clujeană, Cluj-Napoca.<br />
10. Stănescu, I., 2002 – Potenţial turistic românesc – Eldorado al viitorului. Ed. Paco,,<br />
Bucureşti.<br />
374
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
FOOD CONSUMPTION TRENDS IN ROMANIA<br />
Gabriela POPESCU 1<br />
1 USAMVB Timişoara<br />
e-mail: alingabi@rdslink.ro<br />
Balanced food consumption requires a satisfactory income. The<br />
analysis of the farm food networks cannot be carried out without the<br />
thorough study of food consumption. Under market internationalisation<br />
conditions, consumers turn towards those products that distinguish<br />
themselves through their quality. Many Romanians have become more and<br />
more aware of what they eat and choose natural, ecological foods often,<br />
although their price is higher. In the past years, numerous cases of diseases<br />
caused by unhealthy food products have been reported in Romania. One of<br />
the major issues in the food sector is to reduce costs and product prices. Fast<br />
food products represent another trend in the Romanian food consumption, as<br />
consumers have very little time to prepare food at home.<br />
Keywords: food consumption, consumer, food quality<br />
Consumption study is an important part of any market research.<br />
Consumption must be studied scientifically, in order to develop solid means of<br />
meeting its requirements and diversification possibilities. Balanced food<br />
consumption requires a satisfactory income. The analysis of the farm food<br />
networks cannot be carried out without the thorough study of food consumption.<br />
The Romanian consumer wants to eat healthy and cheap farm food products<br />
that meet their demands and preferences.<br />
In the course of time, the main goal in agriculture has been to meet the<br />
population’s needs of food consumption. As today’s problem is to define the need<br />
of consumption, the following question arises as a result: can agriculture still meet<br />
the population’s growing demand? The nutritionist analysis of consumption is not<br />
satisfactory and relevant; there are differences from one population category to the<br />
other, varying with age, sex, occupation etc. The strictly nutritionist approach of<br />
food consumption needs does not provide all the necessary tools for problem<br />
diagnosis, as connections must be established between the economic, social,<br />
cultural and psychological elements involved. Experts in economy can build<br />
statistical-mathematical models to ensure a balanced diet at the lowest prices. In<br />
time, several models of this kind have been developed, starting from the<br />
population’s food needs and the production costs of various food products.<br />
However, their applicability is still restricted, given that food preferences are never<br />
the same. Actually, the fact has been proved that the cultural significance of food is<br />
as important, sometimes more important, than its functional element.<br />
Under market internationalisation conditions, consumers turn towards those<br />
products that distinguish themselves through their quality. This type of<br />
375
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
differentiation provides the consumers with a new product conception. Thus,<br />
consumers are repeatedly confronted with words like fast food, organic, GMO etc.<br />
MATERIAL AND METHOD<br />
Material and method. Changes in the Romanians’ eating habits occur only in<br />
certain environments, mostly among young people with high incomes. They prefer<br />
western products, simpler foods, fruit and vegetables etc.<br />
A balanced diet requires a satisfactory income. The analysis of the farm food<br />
networks cannot be carried out without the thorough study of food consumption.<br />
Another aspect of food consumption study deals with the costs of meeting<br />
consumption demands, in other words, with the income share for food expenditures.<br />
Engel’s law may be relevant in this case. This law says that the more the income of a<br />
household increases, the more stable the absolute income share for food expenditures<br />
becomes, although the relative share declines (food consumption elasticity in relation to<br />
income is positive).<br />
As part of the objective methodological approaches of poverty estimation, poor<br />
households or individuals are the monetary expression of a goods and services<br />
basket, the “minimum requirements” for a “normal life”. The contents of the basket<br />
varies with the necessities that the researcher considers and the minimum level of<br />
satisfaction he establishes. There is a consensus on including goods and services that<br />
meet the necessities of food, clothing, shelter, hygiene, health, rest, education and<br />
social involvement.<br />
There are two main methods to determine the contents of the goods and<br />
services basket. The first one is normative and based on professional<br />
recommendations (in his studies on poverty performed in York, Rowntree 1901 and<br />
1941; Rowntree and Lavers, 1951; applied in Romania by ICCV 1992, 1993, IEN and<br />
INCMMPS). Nevertheless, the basket contents established in this manner may differ<br />
considerably from the concrete structure of the consumption expenditures of the<br />
studied population. To minimize this risk, a second method was developed on a<br />
statistical basis, starting from the concrete structure of consumption (Watts Committee<br />
– USA; applied in Romania by BM and CNS). The relation with reality introduces the<br />
relativity degree that is necessary to apply the method on a particular population<br />
segment. However, one must specify that this methodological option is based on two<br />
premises: 1. the living standard in the studied population is not too low; 2. there are<br />
well-established and highly stable consumption patterns. If the studied population has a<br />
very low living standard or undergoes a process of structural changes, the consumption<br />
structure is either distorted or undergoes very deep changes. In both cases,<br />
establishing the goods and services basket staring from the concrete situation would<br />
enclose the analysis in a vicious circle.<br />
In Romania, the food basket was based on the consumption normatives<br />
developed by the nutritionists at The Public Health Authority. The food consumption<br />
norms are expressed in calories, nutritive factors, vitamins and minerals and average<br />
doses of the main food categories a person needs daily. The normative food basket<br />
includes the amount and diversity of food products that offer each household member<br />
(according to age, sex and activity) a healthy diet varying with the geographic<br />
characteristics of the country and the cultural norms of the community.<br />
The normative method for poverty measurement was first applied in Romania in<br />
1992 by an ICCV research team. The first variant of the basket was determined by<br />
applying the consumption norms to two types of family: a four-member family – two<br />
children and a couple of retired individuals. In 1996, the ICCV team established the<br />
376
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
food basket contents after combining the consumption normatives with the real<br />
structure of consumption, based on AIG 1995 (CNS) data; this basket meets both the<br />
theoretical demands of a healthy diet of all family members and the concrete<br />
consumption pattern.<br />
Another normative food basket variant belongs to the INCSMPS researchers.<br />
Starting from the food products that are consumed recurrently to cover the needs of<br />
adult individuals, ten complete menus have been developed fore every season,<br />
containing three meals a day plus two snacks. The total raw food amounts required for<br />
the preparation of the 40 menus were adjusted according to the food consumption<br />
norms and the average of 2,715 calories per day. In this way, the annual food basket<br />
was obtained.<br />
RESULTS AND DISCUSSIONS<br />
Results and Discussions.The statistically based food basket was the method<br />
applied by the World Bank teams and CNS experts. The basket starts from the<br />
consumption structure of the poorest 30% families for whom the number of<br />
calories/person/day is determined. This relative estimation is adjusted statistically<br />
to obtain 2,750 calories/person/day, the caloric threshold that the nutritionists<br />
consider the minimum requirement for the proper development and functioning of<br />
an active adult individual. In other words, any of the applied methods is a<br />
combination of the consumption norms specific to our country and the concrete<br />
food consumption patterns of the population.<br />
Of special interest are the current food consumption tendencies. The<br />
Romanian consumers’ desires and expectations are complex and diverse.<br />
Consequently, a thorough investigation of consumption in the farm food system is<br />
more than necessary.<br />
Another aspect to be analysed is food quality. Objectively speaking, food<br />
quality analysis uses two broad categories of methods: laboratory (physical,<br />
chemical, physico-chemical, technological and biological) and organoleptic<br />
examination. Irrespective of the place and time of analysis, the former provide<br />
accurate and comparable results. In practice, especially when characteristics like<br />
smell, taste or colour are analysed, they are combined with the latter, which use<br />
man’s sensitive organs in measuring food quality. Even when one has concrete<br />
quantification methods, the food quality issue implies a high level of subjectivity.<br />
In the past years, numerous cases of diseases caused by unhealthy food<br />
products have been reported in Romania. One of the major issues in the food sector<br />
is to reduce costs and product prices. More often than not, producers think of how<br />
to make profit and ignore the consumer health aspect.<br />
Romanian agriculture has an impressive ecological production potential.<br />
This is a positive consequence of the fact that our country has not used fertilisers<br />
and pesticides excessively in the past years. Those who buy ecologic food demand<br />
a high quality natural product.<br />
As far as ecological consumption is concerned, a sociological study<br />
performed in several national supermarkets indicates that the Romanian consumer<br />
is more and more concerned with ecological goods. Specialists assert that most of<br />
377
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
the ecological buyers graduated a higher learning institute and earn medium to high<br />
incomes. In addition, half of them, aged 26 to 39, are ecologically oriented because<br />
this is the current trend. Sociologists hold that their main motivation is “consumer<br />
snobbism”.<br />
Currently, less than 1% of the Romanian farm food products are ecological.<br />
Unfortunately, a good deal is exported to the European Union. The reasons for his<br />
could be the absence of a specific domestic sale market, the higher price of the<br />
ecological products and, last but not least, the lack of information about the<br />
positive effects of these products on health.<br />
Fast food products represent another trend in the Romanian food<br />
consumption, as consumers have very little time to prepare food at home. Studies<br />
show that over 70% of the Romanians living in urban areas go to fast-foods<br />
because they offer quick meals. Over half of the respondents have a fast-food meal<br />
at least once a month. According to the opinion polls, the Romanians prefer<br />
hamburgers, cheeseburgers and various sandwiches. Men are more attracted to<br />
these products than women, who prefer salads, ice creams and cakes. All<br />
respondents prefer quick meals because they have very little time to eat. Two thirds<br />
like the taste of fast-food meals, one fourth appreciate their diversity. Cleanliness,<br />
hygiene and accessible prices are other reasons for which Romanians choose fastfood<br />
meals. Studies show that one of three Romanians goes to a fast-food only in<br />
the weekend and one of five Romanians has a fast-food meal both in week days<br />
and at the weekend.<br />
CONCLUSIONS<br />
Conclusions. Notwithstanding the disadvantages like the use of fertilisers,<br />
insecticides, herbicides and additives in finite products, genetically modified<br />
organisms, sugar, refined foodstuffs, the excessive use of meat and fat, artificial<br />
preservation methods, the modern food diet has led to changes in the health<br />
indicators. This is why many Romanians have become more and more aware of<br />
what they eat and choose natural, ecological foods often, although their price is<br />
higher.<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Gueguen, N., 2006 – Psihologia consumatorului, Editura Polirom, Iaşi.<br />
2. Apan, Rodica Diana, 2004 – Creditul destinat consumului, Editura Sfera Juridică,<br />
Bucureşti.<br />
3. www.bloombiz.ro.<br />
4. www.gfk-ro.com.<br />
5. www.iccv.ro.<br />
378
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
PROMOTING AGROALIMENTARY FOODSTUFF<br />
THROUGH PACKAGING<br />
Gabriela POPESCU 1 , Iasmina PAUNCHICI 1<br />
1<br />
USAMVB Timişoara, Facultatea de Management<br />
Agricol<br />
e-mail: alingabi@rdslink.ro<br />
Promotional packaging consists of bonus packs, offers included inside<br />
the packaging, besides the packaging or special packaging. Bonus packs and<br />
special offers and packaging make products more attractive to consumers.<br />
Basic bonus promotions like bonus packs, special offers and reusable<br />
packaging can be strong incentives for inconsistent users who are influenced<br />
by what the bonuses add to a product. They prove very useful for generating<br />
impulse purchases that increase the sales amount. In addition, they can<br />
increase the long-term value of a brand in certain circumstances. according<br />
to the circumstances and the way they are used, bonuses can increase the<br />
sales among a large number of consumers and sometimes the future sales.<br />
Key words: promotional packaging, consumer, bonus<br />
Promotion through packaging uses packaging as a decisive factor in<br />
promoting the image of products, especially luxury goods. Packaging technology,<br />
printing techniques, design and various materials have encouraged the development<br />
of communication through packaging.<br />
In the food sector, the influence of packaging on the way consumers<br />
perceive the product quality is decisive. This has led to the development of farm<br />
food industries that use modern pasteurization, sterilisation, vacuum packaging,<br />
freeze-drying, deep-freeze etc. techniques. The character of the packaging<br />
materials is a significant communication force that speaks about the quality,<br />
authenticity, protection, durability, efficiency or economy of a product. Such<br />
materials are glass, plastics (rigid or flexible – polyethylene, polypropylene), some<br />
metals (aluminium, white iron), paper, cardboard or combinations of them. The<br />
value of a product is also communicated through colour codes, labels, printing<br />
symbols (logos, logotypes), illustrations etc.<br />
MATERIAL AND METHOD<br />
Material and method. Promotional packaging consists of bonus packs, offers<br />
included inside the packaging, besides the packaging or special packaging. What these<br />
promotions have in common is the extra points of purchase they offer. As a result, they<br />
prove very useful for generating impulse purchases that increase the sales amount. In<br />
addition, they can increase the long-term value of a brand in certain circumstances.<br />
Generally, a bonus pack has special packaging, a cardboard box or a larger<br />
container offering the consumer a larger quantity of a product for the same price or<br />
379
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
sometimes a lower price. The idea of a bonus pack is similar to the baker’s dozen: 13<br />
articles (doughnuts, for instance) sold for the price of 12.<br />
Bonus packs are often used with products sold at low prices and consumed<br />
rapidly. An additional quantity is a desirable reward in the eyes of the consumers.<br />
Further more, several successful programmes based on bonus packs can help<br />
promoting the extra quantities as having an exceptional value in special promotions.<br />
For example, McDonald’s once developed a campaign based on Jurassic Park,<br />
offering triple cheeseburgers, larger portions of chips one-litre soft drinks.<br />
Both the offers inside the packaging and those on the packaging give the<br />
consumers who buy a certain brand an on the spot reward (something different than an<br />
additional product or a discount). The reward is usually an attractive article for the<br />
target consumer or a sample.<br />
Bonuses are included in the special packaging and can be a "Toy Surprise" in<br />
the Craker Jack popcorn bags, towels, bed sheets or dishes in the detergent bags. This<br />
type of bonus is mostly used in the children segment, in instant breakfast cereals, for<br />
instance, because a toy is generally an attraction for the little ones.<br />
Offers inside or on the packaging can differentiate a product at the point of sale<br />
and are used to attract certain consumer segments. In addition, certain bonuses can<br />
increase the use of a product by reminding the consumers about it. For example,<br />
cookery books encourage the use of special ingredients like nutmeg or other spices,<br />
the soup bowls remind of a certain soup brand and the coffee cups can increase coffee<br />
consumption.<br />
Offers besides packaging are free or cost a certain additional amount paid with<br />
the product at the purchase point. When an additional sum is required, the offer is<br />
called a surplus pack.<br />
Offers besides packaging have often been used for retail sales to generate traffic<br />
in stores. For example, Burger King could offer glasses to the consumers who buy<br />
certain products on the menu; Dunkin’ Donuts could offer a free donut for a coffee; or<br />
petrol stations could offer Coca – Cola bottles.<br />
Like other special packs, such offers can be used as sampling means for<br />
products that the consumers who buy promoted products might like. Mattel has<br />
discovered that its toy car sales increased after McDonald’s used its articles as<br />
bonuses in Happy Meals.<br />
Special packaging offers the consumer bonuses that can be used after the<br />
packed product has been consumed. Examples of reusable containers are the glasses<br />
used as jam jars that once decorated many American homes or the tomato juice<br />
containers. Products in special packaging are usually sold at full price, but if the<br />
container is very attractive the price may be increased to cover at least part of the<br />
additional costs.<br />
Besides the increased sales amount in stores, reusable packaging like coffee<br />
jars encourages consumers to use a product more often in the future. (However, it is<br />
questionable whether this will increase the consumption of a certain brand and not of all<br />
brands in a category). As special packaging replaces common packaging, its cost can<br />
be added to the bonus value thus allowing a better offer.<br />
Certain bonuses encourage a more frequent use of products. Even if they<br />
consist of products that are also sold individually by the same company, they can still<br />
encourage future cross selling among consumers who try and like them.<br />
Basic bonus promotions like bonus packs, special offers and reusable packaging<br />
can be strong incentives for inconsistent users who are influenced by what the bonuses<br />
add to a product. In categories in which diversity is very important, it may be useful to<br />
380
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
include a sample of a similar product as a bonus, in the hope that when the user<br />
decided to change brands, he will choose that brand and not a competitor one.<br />
The major disadvantage of special offers and packaging is distribution. Many<br />
retailers want to avoid the complications involved by the bonus promotions in stores so<br />
they refuse to develop such promotions. This means that bonus promotions affect<br />
product distribution. For this reason and because of the decreasing power of producers<br />
in the distribution network, fewer and fewer companies offer bonuses.<br />
RESULTS AND DISCUSSIONS<br />
Results and Discussions. Consumers who buy the cheapest brand on the<br />
market regularly will not benefit from a bonus unless the article is very attractive or<br />
its price very small. Like all price-related promotions, in-store bonuses are<br />
expected to have a small long-term residual value.<br />
Non-users of a product category will be even less attracted to bonuses than<br />
the loyal competition users. Certainly they will not be influenced by the possibility<br />
to obtain a larger quantity of a product they never use and it is less likely that they<br />
should be impressed by special offers or packaging. A product could influence<br />
them only if it is extremely attractive or hard to find. For instance, a person who<br />
never eats in fast-foods might buy a hamburger to get a poster of a certain film;<br />
however, this is a rare situation that is unlikely to increase sales when the<br />
promotion has finished.<br />
Bonus packs and special offers and packaging make products more attractive<br />
to consumers. They seem to reward them for their purchases and thus generate<br />
positive attitudes toward a brand. Further more, they may encourage those<br />
consumers who never buy a brand to try it in the hope that they will use it in the<br />
future.<br />
Some bonuses encourage consumers to use larger quantities of a product in<br />
the future (or make it easier for them to do it); others remind the consumers of a<br />
brand or, when the bonus is a T-shirt with the brand name impressed on it, turn<br />
them into mobile advertisements for that brand. Interposed bonuses consisting of<br />
samples of different products made by the same producer can make people decide<br />
to try them and increase their demand in the future.<br />
CONCLUSIONS<br />
Conclusions. In a store, according to the circumstances and the way they are<br />
used, bonuses can increase the sales among a large number of consumers and<br />
sometimes the future sales.<br />
Certain bonuses encourage a more frequent use of products. Even if they<br />
consist of products that are also sold individually by the same company, they can<br />
still encourage future cross selling among consumers who try and like them.<br />
381
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
Blaise, D., Carlton Maria, 2004 - The Power of Promotional Products, Blaise Drake &<br />
Company, Inc.<br />
Don E., Schultz, 1998 - Sales Promotion Essentials : The 10 Basic Sales Promotion<br />
Techniques... and How to Use Them, McGraw-Hill; 3 edition.<br />
Mullin, R., Cummins Julian, 2008 - Sales Promotion: How to Create, Implement & Integrate<br />
Campaigns That Really Work, Kogan Page; 4th ed. Edition.<br />
382
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
THE NEW UPDATES ON THE EUROPEAN COMMON<br />
AGRICULTURAL POLICY AND THEIR IMPACT ON<br />
THE RURAL DEVELOPMENT INVESTMENTS<br />
Ana POPA 1 , Laura GIURCĂ VASILESCU 1<br />
1 University of Craiova,<br />
e-mail: anapopa2005@yahoo.com,<br />
laurra2004@yahoo.com,<br />
Two worldwide processes are putting pressure more and more on the<br />
rural development policy at the international level lately. First of all, the<br />
trends in climate change and the competition between agriculture and other<br />
sectors for the natural resources exacerbate competition and conflicts over<br />
access to land, water and biological resources and accentuate extreme<br />
poverty and hunger. Second, the rural policy will continue to play a vital role<br />
in helping all the countries to achieve the wider objectives of sustainable<br />
growth, job creation and competitiveness. This research is based on the news<br />
adjustments of the European Common Agricultural Policy -CAP - face to<br />
mitigate the effects of the new process: the rising global food prices. In brief,<br />
the news updates on the rural development policy are all about freeing the<br />
farmers to meet growing demand and respond quickly to what the market is<br />
telling them. Therefore, this paper investigates and analyzes the financial<br />
impact of these news updates, because the rural development needs to be<br />
organized and financial encouraged. The quintessence: the rural<br />
development, particularly in the developing countries, needs to be<br />
accompanied by the allocation of legal rights and adequate and stronger<br />
financial resources to local stakeholders. The two developed economies<br />
created one American model and one European model for the rural<br />
development. For Romania, the problem is that the rural development policy<br />
should include action to flexible financial support, but also the foreign<br />
investments and transnational corporations, because these are very<br />
important in the market economy.<br />
Key words: rural development, CAP, structural funds, foreign investments<br />
The rural development is a major component of the macro economy for all<br />
the categories of the countries: developed or developing, because many rural areas<br />
should face major economic, social and environmental problems.<br />
Over much of the globe, rural poverty is much worse than in the United<br />
States. Findings by the International Fund for Agricultural Development show that<br />
1.2 billion of the world’s people live on less than what a dollar a day can buy.<br />
Globally, three-fourths of these poor people live in rural areas [7].<br />
Now, two worldwide processes are putting pressure more and more on the<br />
rural development policy at the international level lately [6].<br />
383
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
First of all, the trends in climate change and the competition between<br />
agriculture and other sectors for the natural resources exacerbate competition and<br />
conflicts over access to land, water and biological resources and accentuate<br />
extreme poverty and hunger.<br />
Second, the rural policy will continue to play a vital role in helping all the<br />
countries to achieve the wider objectives of sustainable growth, job creation and<br />
competitiveness.<br />
Moreover, all these processes are very important because for the first time in<br />
human history, beginning at 2007, the earth’s population has been more urban than<br />
rural and the cities must depend on rural resources. „But given global rural<br />
impoverishment, the rural-urban question for the future is not just what rural<br />
people and places can do for the world’s new urban majority“[7].<br />
The idea is that the rural development needs to be organized and financial<br />
encouraged, and near the foreign investment and transnational corporations, the<br />
strategies for agrarian reform and rural development should include action to other<br />
financial support.<br />
The North American and European Union rural regions have experienced<br />
remarkable changes in the last time and they created one American model and one<br />
European model for the rural development financial support.<br />
This paper underlines that the development rural, particularly in the<br />
developing countries, needs to be accompanied by the new reform regarding the<br />
allocation of legal rights and adequate and stronger financial resources to local<br />
stakeholders to enable meaningful governance and poverty alleviation.<br />
MATERIAL AND METHOD<br />
The two developed economic regions have created two models for the rural<br />
development: one American model (12) and one European model [11].<br />
This research is based on the news adjustments of the European Common<br />
Agricultural Policy -CAP - face to mitigate the effects of the new process: the rising<br />
global food prices [8].<br />
At 05/20/2008, the European Commission proposed to further modernize,<br />
simplify and streamline the Common Agricultural Policy and remove remaining<br />
restrictions on farmers to help them respond to growing demand for food. The so-called<br />
CAP Health Check [9] will further break the link between direct payments and<br />
production and thus allow farmers to follow market signals to the greatest possible<br />
extent.<br />
With over 56 % of the population in the 27 Member States of the European<br />
Union (EU) living in rural areas, which cover 91 % of the territory, rural development is<br />
a vitally important policy area.<br />
First consideration is that farming and forestry remain crucial for land use and<br />
the management of natural resources in the EU's rural areas, and as a platform for<br />
economic diversification in rural communities. The strengthening of EU rural<br />
development policy is, therefore, an overall EU priority.<br />
Therefore, this paper investigates and analyzes the financial impact of these<br />
news updates, because the rural development needs to be organized and financial<br />
encouraged.<br />
384
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
In brief, the news updates on the rural development policy are all about freeing<br />
the farmers to meet growing demand and respond quickly to what the market is telling<br />
them [7].<br />
First of all, the paper analyses the three-pronged policy response proposed by<br />
the European Commission today and this policy consists of the following measures:<br />
- Short-term: the Health Check of the Common Agricultural Policy;<br />
- Longer-term: initiatives to enhance agricultural supply and ensure food security;<br />
- Initiatives to contribute to the global effort to tackle the effects of price rises on<br />
poor populations.<br />
Secondly, the European Commission has proposed modifications of three main<br />
areas very important for the Romanian rural development:<br />
-Direct aid system;<br />
-Market instruments;<br />
-Rural development policy.<br />
Generally, the Commission will continue to actively monitor the situation and to<br />
adapt policies to take the new circumstances into account.<br />
For Romania, the problem is that the rural development policy should include<br />
actions in order to get flexible financial support and also attract the foreign investments<br />
and transnational corporations, according with the new updates of the CAP [12].<br />
RESULTS AND DISCUSSIONS<br />
Theoretically, individual EU Member States could decide and operate<br />
completely independent rural development policies.<br />
Practically, not all countries in the EU would be able to afford the policy<br />
which they needed and this is also the situation for Romania.<br />
Moreover, many of the issues addressed through rural development policy<br />
do not divide up neatly at national or regional boundaries, but affect people further<br />
a field (for example, pollution crosses borders all too easily; and more generally,<br />
environmental sustainability has become a European and international concern).<br />
Also, rural development policy has links to a number of other policies set at<br />
EU level.<br />
Therefore, the EU has a common rural development policy, which<br />
nonetheless places considerable control in the hands of individual Member States<br />
and regions.<br />
The policy is funded partly from the central EU budget and partly from<br />
individual Member States' national or regional budgets.<br />
The Budget is a tool for changing priorities [10]. Overall, the CAP costs<br />
about €53 billion per year.<br />
A new feature for 2007 to 2013 is a greater emphasis on coherent strategy<br />
for rural development across the EU as a whole. This is being achieved through the<br />
use of National Strategy Plans which must be based on EU Strategic Guidelines<br />
and Romania has designed this plan for the period 2007-2013 [13].<br />
The EU spending policies for the period 2007-2013 put a new emphasis on<br />
the goals of growth and employment and on new policy directions such as freedom,<br />
security and justice (see figure 1). At the same time, the decision to undertake a<br />
review acknowledged that a more fundamental assessment is needed, to offer a<br />
385
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
long-term context to inform proposals for the next financial framework and<br />
beyond. The challenge is to develop a budget for the future, anticipating<br />
tomorrow's challenges in a world of rapid change.<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Common<br />
agricultural<br />
policy<br />
Cohesion policy Other policies<br />
1988<br />
2013<br />
Source: European Commission Reforming the Budget, Changing Europe a Public<br />
Consultation Paper in View of the 2008/2009, Budget Review , 2008<br />
Figure 1. Expenditures structure - % from total (1988-2013)<br />
As well as the evolution of the budget from one financial framework to the<br />
next, there is also an issue of flexibility inside each financial framework. Whilst<br />
some spending programs benefit from continuity, changing political circumstances<br />
can also test the ability of the EU budget to adapt to best effect and to enhance<br />
political responsiveness.<br />
The Health Check is all about freeing the farmers to meet growing demand<br />
and respond quickly to what the market is telling them. It also aims to simplify,<br />
streamline and modernize the CAP, but also give the farmers the tools and the new<br />
responsibilities to handle the new challenges they face.<br />
At May 2008, the new adjustments of the CAP refer to followings [9]:<br />
-Abolition of set-aside;<br />
-Phasing out milk quotas;<br />
-Decoupling of support;<br />
-Moving away from historical payments;<br />
-Extending SAPS (Single Area Payment Scheme);<br />
-Cross Compliance;<br />
-Assistance to sectors with special problems;<br />
-Shifting money from direct aid to Rural Development;<br />
-Intervention mechanisms;<br />
-Payment limitations;<br />
-Other measures (A series of small support schemes will be decoupled and<br />
shifted to the SPS).<br />
386
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Romania benefits about 20 billion euro from the structural funds, and a great<br />
part is designed to the rural development.<br />
More than in other countries, in Romania, this approach should help to:<br />
- identify the areas where the use of EU support for rural development adds<br />
the most value at EU level;<br />
- make the link with the main EU priorities (for example, those set out under<br />
the Lisbon and Göteborg agendas);<br />
- ensure consistency with other EU policies, in particular those for economic<br />
cohesion and the environment;<br />
- assist the implementation of the new market-oriented CAP and the<br />
necessary restructuring it will entail in the old and new Member States.<br />
CONCLUSIONS<br />
Since 1992, however, the CAP has been reformed, meaning that farmers no<br />
longer make production choices based on subsidy but on market return. Once the<br />
latest reform is fully implemented, 90% of CAP payments will be direct aid to<br />
farmers – not linked to production but conditional on respect for environmental,<br />
food safety and animal welfare rules – and rural development assistance to rural<br />
dwellers.<br />
Rural development policy is growing in importance in EU. These areas often<br />
lack jobs and infrastructure, and may also be environmentally fragile. Rural<br />
development funds, which will continue to grow, will be used to support job<br />
creation – in both agricultural and non-agricultural sectors, for example by funding<br />
information technology investment.<br />
Overall, the CAP costs about €53 billion per year.<br />
The European Commission proposed to further modernize, simplify and<br />
streamline the Common Agricultural Policy.<br />
For Romania, the problem is that the rural development policy should<br />
include action to flexible financial support, but also the foreign investments and<br />
transnational corporations, as answers to two main questions:<br />
• Have the EU budget and the national budget proved sufficiently<br />
responsive to changing needs?<br />
• How should the right balance be found between the need for stability and<br />
the need for flexibility within multi-annual financial frameworks?<br />
387
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Good, Keith, 2008 - News Updates on the CAP “Health Check”,<br />
http://www.farmpolicy.com/?p=790.<br />
2. Giurcă, Vasilescu, Laura, Popa, Ana, 2007 - Correlations between SME Sector,<br />
Investment and Sustainable Development in Romania, Buletinul USAMV Cluj<br />
Napoca, nr 64, 2007, pp.464-470.<br />
3. Otiman Păun, Ion, 2006 – Dezvoltarea rurală durabilă în România, Editura Academiei<br />
române, Bucuresti.<br />
4. Popa, Ana, Tomiţă, I., Giurcă Vasilescu Laura, 2006 - Investments and Rural<br />
Development in Romania, Conferinta internatională, Facultatea de Ştiinţe<br />
Economice, Universitatea Ovidius, Constanţa, pag. 472- 477.<br />
5. Popa, Ana, Giurcă, Vasilescu Laura, Bandoi, A.,2 006 - Romanian rural development and<br />
the impact of real estates prices, Simpozionul stiintific "Agricultura între traditie si<br />
superintensivizare", USVM- Iasi, vol. 49-Seria agronomie.<br />
6. Popa, Ana, Giurcă, Vasilescu Laura, Simon, S., 2008 - Foreign Investments and<br />
Structural Funds on the rural development, International Conference<br />
Competitiveness and Stability in the Knowledge-based economy, University of<br />
Craiova, 31 mai -1 iunie 2008.<br />
7. Wimberley, R., Kulikowski, M., 2007 - Mayday 23: World Population Becomes More<br />
Urban Than Rural, http://news.ncsu.edu/releases/2007/may/104.html.<br />
8. ***, 2008 – European Commission, Food and farming: Health Check will modernise the<br />
CAP and free farmers to respond to growing demand.<br />
9. ***, 2008 – European Commission - "Health Check" of the Common Agricultural Policy.<br />
10.*** – European Commission Reforming the Budget, Changing Europe a Public<br />
Consultation Paper in View of the 2008/2009, Budget Review , 2008.<br />
11.***, 2006 – European Commission - The Common Agricultural Policy (CAP),<br />
http://ec.europa.eu/agriculture/capreform/rdguidelines/index_en.htm.<br />
12. ***, 2007 – Guvernul României, Ministerul Agriculturii şi Dezvoltării Rurale, 2007.<br />
Programul Naţional de Dezvoltare Rurală, 2007 – 2013, iunie 2007.<br />
http://www.maap.ro/pages/dezvoltare_rurala/Programul_National_pentru_Dezvoltare<br />
Rurala_2007-2013_versiune_oficiala.pdf.<br />
13.*** – Institutul National de Statistica, România, comunicate din 2007, 2008.<br />
14. ***, 2008 – The Unite States Department of Agriculture (USDA).<br />
388
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
THE FOREIGN DIRECT INVESTMENTS ON THE<br />
RURAL AREAS<br />
Ana POPA 1<br />
1 University of Craiova,<br />
e-mail: anapopa2005@yahoo.com<br />
The statistical data show that the agricultural and rural areas are less<br />
attractive for the foreign investors, even in the developed economies. The<br />
dilemma is that the national and international strategies for rural<br />
development should include actions in order to respect the foreign investors<br />
and transnational corporations’ decisions, but in the same time they should<br />
solve the rural development social problems. The national and international<br />
policy with full regard for the right of each country to determine its own<br />
national policies and priorities is required to maximize the contribution of<br />
foreign investments to the goals of rural development and to ensure that the<br />
activities of foreign investors developing countries, in particular, by<br />
transnational agro-industry corporations, are not inconsistent with and do<br />
not impede the accomplishment of overall economic and social development<br />
objectives. This paper presents three priorities. First of all, it should be<br />
accelerated the development of national expertise in order to evaluate<br />
proposals for foreign investment in agriculture and other activities affecting<br />
rural development and work jointly with potential investors in formulating<br />
investment programs and projects that are compatible with national needs,<br />
priorities and objectives. Second, it should be oriented the current United<br />
Nations efforts related to transnational corporations toward the formulation<br />
of a set of criteria, adjusted where necessary for the special circumstances of<br />
each country. Third, Romania should eliminate the major obstacles, as<br />
regards land tenure and policy. The aim consists on assessing the operations<br />
of foreign investors with a view to increase their favorable impact on rural<br />
development<br />
Key words: foreign direct investments, rural development, priorities<br />
The statistical data show that the agricultural and rural areas are less<br />
attractive for the foreign investors, even in the developed economies.<br />
During the past time, the foreign investments in agriculture and rural<br />
development have been still limited, not equal to the potentials as well as the<br />
advantages of this important sector. But, in 2003-2005 period, an important<br />
increase of the Foreign Direct Investments - FDI - was in the agricultural sector of<br />
the developed countries (18.8%), compared to 1989-1991 period [4].<br />
The dilemma is that the national and international strategies for rural<br />
development should include actions to respect the foreign investors and<br />
transnational corporations’ decisions, but in the same time they should solve the<br />
huge rural development social, ecological, cultural problems.<br />
389
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
MATERIAL AND METHOD<br />
This paper considers that the foreign direct investments are very important on<br />
the every modern economy and it investigates the evolution of these investments on<br />
the agricultural and rural development.<br />
This research is based on the idea that the national and international policy with<br />
full regard for the right of each country to determine its own national policies and<br />
priorities is required in order to maximize the contribution of foreign investments to the<br />
goals of rural development. Also, they should ensure that the activities of foreign<br />
investors into developing countries (in particular, by transnational agro-industry<br />
corporations) are not inconsistent with and do not impede the accomplishment of<br />
overall economic and social development objectives.<br />
The most important data and comments about FDI evolution come from<br />
Romanian Agency for Foreign Investment (ARIS), Foreign Investors Council (FIC),<br />
National Bank of Romania (BNR), European Commission (EC), World Investment<br />
Report - United Nations Conference on Trade and Development (UNCTAD).<br />
RESULTS AND DISCUSSIONS<br />
Global FDI inflows increased in 2006 to $1 306 billion – an expansion of<br />
38% compared to 2005. FDI inflows into South-East Europe and the CIS grew by<br />
68%, to $69 billion – a significant leap from the inflows of the two previous years<br />
[9].<br />
Estimated world inward Foreign Direct Investments (FDI) flows, by sector<br />
and industry, 1989-1991 and 2003-2005 emphasize the FDI trends toward services<br />
and manufacturing sectors as total value, compared to primary sector. Definitely,<br />
the per cent level of the FDI is 2-4 times bigger than the per cent on primary.<br />
Primary sector percentage for the FDI flows grew for 4.6 times, and in<br />
manufacturing sector grew 2.7 times.<br />
FDI on primary sector grew persistently seven times, but this increase<br />
reports to the mining, quarrying and petroleum industry, meanwhile the agricultural<br />
FDI grew only 400% and the value level were 36 times less than mining, quarrying<br />
and petroleum industry. The entire primary sector was reduced from 4.6% in the<br />
period1989-1991 to 2.7% in the period 2003-2005 [2].<br />
From data analysis of two countries categories– developed and developing,<br />
results the tendency of the most important FDI flows towards the primary of the<br />
developed economies. FDI grew from 70.1% to 76% (Table 1).<br />
Also, in the period 2003-2005 an important increase of the FDI was in the<br />
agricultural sector of the developed countries (18.8%), compared to 1989-1991<br />
period, when it was noticed decrease of the FDI with 5 million dollars [2].<br />
390
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Table 1<br />
Estimated world inward FDI flows, by total world, primary sector end agricultural,<br />
hunting, forestry and fishing industry, 1989-1991 and 2003-2005 (%)<br />
1989-1991 2003-2005<br />
Sector/<br />
industry<br />
World Developed<br />
countries<br />
Developing<br />
countries<br />
391<br />
World Developed<br />
countries<br />
Developing<br />
countries<br />
S-E<br />
Europe<br />
and CIS<br />
Total 100 80.4 19.6 100 67.9 28.3 3.8<br />
Primary in total 7.2 70.1 29.9 9.7 76. 18.5 5.5<br />
-agricultural,<br />
hunting, forestry<br />
and fishing in<br />
total primary<br />
4.6 - 100 2.7 18.8 76.1 5.1<br />
Source: UNCTAD, World Investment Report, 2007, Transnational Corporations, Extractive<br />
Industries and Development, New York and Geneva, 2007, p.227,<br />
http://www.unctad.org/en/docs/wir2007_en.pdf.<br />
This paper considers that three priorities are very important in these<br />
circumstances.<br />
First of all, it should be accelerated the development of national expertise in<br />
order to evaluate proposals for foreign investment in agriculture and other activities<br />
affecting rural development and work jointly with potential investors in<br />
formulating investment programs and projects that are compatible with national<br />
needs, priorities and objectives.<br />
Second, it should be oriented the current United Nations efforts related to<br />
transnational corporations toward the formulation of a set of criteria, adjusted<br />
where necessary for the special circumstances of each country.<br />
Third, Romania should eliminate two major obstacles, as regards land tenure<br />
and policy. These are the followings:<br />
(i) identifying the rightful people to deal with concerning land;<br />
(ii) security of title to land.<br />
These two problems are particularly true for customary land [3].<br />
The aim consists on assessing the operations of foreign investors with a view<br />
to increase their favorable impact on rural development of particular benefit to the<br />
rural poor and encourage the adoption of policies, regulations and other measures<br />
by which these criteria are observed.<br />
CONCLUSIONS<br />
National and international action with full regard for the right of each<br />
country to determine its own national policies and priorities is required to<br />
maximize the contribution of foreign investment to the goals of rural development<br />
and to ensure that the activities of foreign investment in developing countries, in<br />
particular by transnational agro-industry corporations, are not inconsistent with and<br />
do not impede the accomplishment of overall economic and social development<br />
objectives. Special attention should be given, with the aid of specialized
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
international organizations as necessary, to the ecological ramifications of such<br />
investment.<br />
Romania attracted large inflows of foreign direct investments (FDI), thanks<br />
to an improved business environment and still-low labor costs. The Romanian<br />
Agency for Foreign Investments ARIS put foreign direct investments at 7 billion<br />
euros in 2008. Cumulative, in Romania, FDI between 1990 and 2005 has reached<br />
over $ 21.5 billion, total sum for all of Romanian economy’s sectors.<br />
But still there are possible many contradictories evolutions generated both<br />
by Romanian government decisions and by the influence of the external factors [8].<br />
Many challenges must be addressed to enhance competitiveness and to<br />
attract additional FDI.<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Mazerolle, Fabrice, 2006 – Les Firmes Multinationales, Ed. Vuibert, Paris.<br />
2. Popa Ana, Giurcă, L., Vasilescu, Laura, Simon, S., 2008 – Foreign Investments and<br />
Structural Funds on the rural development, International Conference<br />
Competitiveness and Stability in the Knowledge-based economy, University.<br />
3. Tagini, Ph., 2004 – The Effect of Land policy on Foreign Direct Investments in the<br />
Solomon Islands.<br />
4. Tran, Hao Hung, 2006 – Attracting FDI in agriculture and rural development- status and<br />
solutions for improvement,Policy Advisory Briefing (PAB) N.4,<br />
http://www.isgmard.org.vn/Information%20Service/PABs/PAB%20No%204-FDI-e.pdf<br />
5. *** – ARIS, site http://www.arisinvest.ro/level1.asp?id=198.<br />
6. *** – BNR, site http://www.bnro.ro.<br />
7. *** – UNCTAD (2005), World Investment Report, The Internationalization of R&D, UN<br />
Publications, site<br />
http://www.unctad.org/Templates/WebFlyer.asp?intItemID=3489&lang=2<br />
8. *** – FIC (2006), White Book, April 2006, site http://www.fic.ro<br />
9. *** – UNCTAD (2007), World Investment Report, 2007, Transnational Corporations,<br />
Extractive Industries and Development, New York and Geneva, 2007, site<br />
http://www.unctad.org/en/docs/wir2007_en.pdf<br />
10. *** – Guvernul României, Ministerul Agriculturii şi Dezvoltării Rurale. Programul Naţional<br />
de Dezvoltare Rurală, 2007 – 2013, iunie 2007, http://www.maap.ro/<br />
pages/dezvoltare_rurala/Programul_National_pentru_Dezvoltare_Rurala_2007-<br />
2013_versiune_oficiala.pdf.<br />
11. *** – Special Eurobarometer (2008), Europeans, Agriculture and the Common<br />
Agricultural Policy, European Commission,<br />
http://ec.europa.eu/agriculture/survey/fullreport_en.pdf<br />
392
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
ENTREPRENEURSHIP EDUCATION – INNOVATIVE<br />
WAY OF CURRICULAR RESTRUCTURING<br />
E. SOARE 1<br />
1<br />
Department for Teacher’s Training, University of Pitesti,<br />
e-mail emanuel.soare@upit.ro<br />
The paper brings into discussion the concept of entrepreneurship<br />
education, presenting its impact on school organization. The author proposes<br />
an innovative approach, presenting, at the same time, several action<br />
directions which argue the fact that entrepreneurship education can become<br />
a new paradigm of postmodern education. The content elements are meant to<br />
be subject of reflection in order to identify and capitalize the present<br />
opportunities in the educational field. The opportunities of realizing the<br />
activities proposed by this new model of entrepreneurship education will<br />
contribute to the development of a new profile of students’ and teachers’<br />
personality, in accordance with the challenges of today’s society and the<br />
educational ideal of the Romanian society. We propose that<br />
entrepreneurship education must be seen as an innovative way of projecting,<br />
organizing and realizing the school curriculum; it presupposes the<br />
realization of a certain type of personality, with an unique configuration of<br />
traits, attitudes and behaviors, model called entrepreneurship personality. In<br />
our vision, entrepreneurship education constitutes itself in a new paradigm of<br />
education which has the strength to restructure the entire school curriculum<br />
by capitalizing, at a formal level, non-formal and informal contexts. This way<br />
of projecting postmodern education refers to two social categories which<br />
constitute themselves in two target-groups for entrepreneurship education.<br />
They are represented by students, as well as teachers. The aim of<br />
entrepreneurship education is developing entrepreneurs both among students<br />
and teachers. In order for the teachers to become an entrepreneurship model<br />
desirable to be followed by students, they have to become entrepreneurs<br />
themselves. The personality model for both target-groups can find itself<br />
under more hypostases on a social plan.<br />
Key words: entrepreneurship education, entrepreneurial teacher, school<br />
Postmodern education has a purpose-oriented character, clearly delimiting<br />
the finalities pursued before the beginning of the activity itself. It functions based<br />
on the interaction: subject (of education) – object (of education), a permanent and<br />
dynamic, formative-instructive interaction, in a complex socio-psycho-pedagogic<br />
context. We agree therefore to a perspective crystallized in pedagogic literature by<br />
authors such I. Nicola: “education is a complex social activity which realizes<br />
through an endless chain of actions in a conscious, systematic and organized<br />
manner, a subject – individual or collective – who acts on another subject –<br />
individual or collective- in order to change the latter in an active and creative<br />
393
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
personality, corresponding to both present and future historical-social condition<br />
and the individual bio-psychic potential (1996)” and S. Cristea: “education<br />
represents the psycho-social activity projected at the level of pedagogical finalities<br />
which aims at realizing the function of long-life training-development of the<br />
human personality through a pedagogic action structured at the level of the<br />
correlation: subject / teacher – object / student, realized in an open pedagogic area”<br />
(2004)<br />
The central aim of education is represented by the conscious, systematic and<br />
organized development of the individual’s personality for his efficient integration<br />
in the social life. One of the fundamental challenges school has to meet today is<br />
organizing the curriculum in such a way as it should lead to the development of<br />
these competences which will assure the successful achievement of educational<br />
aims.<br />
MATERIAL AND METHOD<br />
In our opinion, entrepreneurship education can be seen as an innovative way of<br />
projecting, organizing and developing the entire school curriculum (a restructuring of<br />
school and out-of-school curriculum from the perspective of entrepreneurship education<br />
requirements, desirable to be implemented). This way of seeing entrepreneurship<br />
education represents the postmodern stage – of reconceptualization (see E. Soare<br />
2008a), where entrepreneurship education is proposed to be an innovative way of<br />
projecting into interdependence, according to curriculum paradigm (launched by Ralph<br />
Tyler in 1949), the formal-non-formal-informal curriculum. It restructures curriculum,<br />
presenting itself as a new paradigm of education.<br />
From the latest perspective, entrepreneurship education refers to the<br />
development of a certain type of personality which we are to call entrepreneurial<br />
personality. It is active, autonomous, involved, responsible and creative. It means to<br />
complete the profile of teachers’ competences in order for them to capitalize the<br />
educational opportunities and to generate projects of school and professional<br />
development. The product of this type of education is called educational<br />
entrepreneurship.<br />
This specific way of actions reflects our vision on the way entrepreneurship<br />
education has to be seen.<br />
Therefore, although the concept of entrepreneur is linked to the business field,<br />
we do not present teachers an unique hypostases they can identify with. In our opinion,<br />
this perception on entrepreneurship represents just one of the various hypostases<br />
teachers can identify with. In the context of the present study we focus on the<br />
entrepreneurial teacher. This hypostasis represents the teacher who approaches the<br />
learning process and all the activities required by the new profile of competences from<br />
the perspective of innovation, action, cooperation and entrepreneurship paradigm of<br />
education. He is the person who involves in the extended school life and answers its<br />
challenges by designing, realizing and implementing projects of educational<br />
development. This hypostasis presupposes the existence of the same personality<br />
profile and configuration of competences as in the case of other hypostases, but it<br />
becomes specific of school institution. It represents a standard of teacher’s professional<br />
competences which makes possible the satisfying of the exigencies required by today’s<br />
educational context.<br />
394
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Whether, in one way or another, explicitly or implicitly, the hypostases of the<br />
entrepreneur can be found in specialty literature, THE HYPOSTATSIS OF THE<br />
ENTREPRENEURIAL TEACHER REPRESENT AN INNOVATION and our proposal for<br />
analysis and reflection for the actors of the educational field, in order to promote a new<br />
model of teacher’s competences adapted to the changes and challenges brought by<br />
school community.<br />
This profile of competences can be a new one or it can represent, to the extent<br />
in which it cannot be identified yet, a rounding-up of the existent one and presupposed<br />
by the curriculum paradigm.<br />
RESULTS AND DISCUSSIONS<br />
Suggestive for the present problems is a classification of organizations<br />
elaborated by M. Pattison (2006). Therefore, there are five types of organizations:<br />
1. the ones which make things happen<br />
2. the ones which think they make things happen<br />
3. the ones watching things happening<br />
4. the ones which wonder what is happening<br />
5. the ones which do not know that something has happened<br />
It is interesting to see in which of the five categories we can place school<br />
today. School has to become an incubator for the realization of a type of culture<br />
which allows for the development of the entrepreneurial personality. It represents<br />
one of the most important challenges which school faces today. Our main<br />
preoccupation is related to teachers. They represent the central element of creating<br />
and disseminating entrepreneurial culture. Often, we observe how students are<br />
preoccupied with finding the best instruments in order to make a career and excel<br />
in developing those abilities which could provide their success. Yet, most of them<br />
do not have the chance of discovering they might become their own bosses.<br />
Teachers are those who can encourage these ideas by the disciplines they<br />
teach, regardless the area, profile or level. They can stimulate students’ creativity<br />
in the direction of using the assimilated knowledge, thus contributing to creating an<br />
environment adequate for the development of entrepreneurial personality. Any<br />
school discipline can become a source for developing entrepreneurial competences.<br />
In school, entrepreneurial education can be realized by the help of all disciplines’<br />
contents or new ones. It cannot be realized by teaching one discipline only.<br />
Students have to be involved in authentic learning experiences, where they have<br />
the possibility of assuming risks, of coordinating results and learning from the<br />
results obtained. For example, a business can be identified within the opportunities<br />
offered by school and realized by extracurricular activities.<br />
In US, over 1500 colleges and universities offer programs on<br />
entrepreneurship. The most frequent courses are in the area of Small businesses<br />
management, Entrepreneurship and Development of new businesses. According to<br />
Chaney and Libercap (2000), it is not at all surprising that the graduates of<br />
entrepreneurial education programs are involved in creating new businesses and in<br />
realizing the initiatives of a socio-educational type three times more than the<br />
graduates of educational programs unrelated to entrepreneurship. The<br />
395
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
entrepreneurship-oriented education, as well as the specific type of culture<br />
(promoted especially in the US) have represented the fundament of creating the<br />
infrastructure which led to the creating of ones of the biggest companies today,<br />
offering more than 36 million new jobs (Timmons, 1999). Entrepreneurship must<br />
become a dimension of professional culture (Boyce, Shepard, 2000).<br />
CONCLUSIONS<br />
This new type of school situations asks for the development of a new profile<br />
of teachers’ competences, a profile which may be realized only by entrepreneurial<br />
education programs. If we cannot ask from teachers competences necessary for<br />
starting a business with no relation to the pursued specialty and development<br />
profile, we can, we can ask them competences related to projects conceiving and<br />
management. The former are the results of the entrepreneurial education.<br />
Entrepreneurship cannot be learnt outside practice; students have to be offered<br />
permanent opportunities of developing visions, ideas, initiatives and behaviors<br />
specific to a successful entrepreneur. The competences and skills which<br />
entrepreneurial education proposes to develop can lie at the basis of the<br />
individual’s own success both in school career and professional and social life.<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Bygrave, W. D., Hofer, C. W., 1991 - Theorizing about entrepreneurship.<br />
Entrepreneurship Theory and Practice, 16 (2), 13-22, Winter.<br />
2. Cristea, S., 2004 - Studii de pedagogie generală, Bucureşti.<br />
3. Ciolan, L., 2001 - Educaţia antreprenorială, ISE, Bucureşti.<br />
4. Gifford, P., - Intrapreneuring, Harper & Row, New York.<br />
5. Nicola, I., 1996 - Tratat de pedagogie colară, E.D.P. Bucureti.<br />
6. Pattison, M., 2006 - Outstanding Talent: an Entrepreneurial Approach to Practice in<br />
Australian Occupational Therapy Journal, 53, p. 166-172.<br />
7. Pinchot, G., (1985 - Intrapreneuring, Harper & Row, New York,<br />
8. Soare, E., 2008a - Entrepreneurship Education – a New Challenge for Postmodern<br />
School, paper presented at the International Conference Edu-World „Education<br />
facing contemporary world issues” University of Piteşti, June, 5 th -8 th .<br />
9. Soare, E., 2008b - Educaia antreprenorială. Ultima provocare a colii, Ed. V. & I.,<br />
Integral, Bucureti.<br />
10. ***, 2001 - The National Commission on Entrepreneurship. Five Myths About<br />
Entrepreneurs: Understanding How Businesses Start and Grow, Washington DC.<br />
396
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
METODE DE REDUCERE A INCERTITUDINII DIN<br />
AGRICULTURĂ PRIN MODELAREA STRATEGICĂ A<br />
CONTEXTULUI SOCIO-POLITIC<br />
C.I. ALECU 1<br />
1<br />
Institutul de Cercetări Economice şi Sociale<br />
,,Gh. Zane” ; Academia Română, Localitatea Iaşi<br />
e-mail: aiciprian@yahoo.com<br />
The management of decision-making under risk and uncertainty has<br />
been relatively recently shaped through the efforts of the specialists in the<br />
fields of insurance and finance. Agriculture needs a particular approach not<br />
only because of the natural specificity of each area, but also due to the<br />
various ways of implementing it. Many times the practical solutions were<br />
found much before their scientific substantiation to be provided because of<br />
the unicity and of the low level of generalization enjoyed by a particular<br />
decision-making instance. This managerial approach is more and more<br />
needed under the current circumstances when national administration,<br />
foreign governments and other external factors play a decisive role in<br />
defining both the present and future agricultural context. Agriculture cannot<br />
survive in the absence of a well substantiated theory for both medium and<br />
long term. These instruments help to the improvement and adjustment of the<br />
economic, political, and social environment to the sustainable development<br />
of Romanian agriculture<br />
Key words: decision-making, uncertainty, sustainable development<br />
Managementul situaţiilor decizionale în condiţii de risc şi incertitudine s-a<br />
cristalizat relativ recent prin eforturile depuse de specialiştii din domeniul<br />
asigurărilor şi cel financiar. Cu adevărat precursorii acestei noi direcţii de cercetare<br />
sunt reprezentaţi de analiştii militari care au explorat în cadrul situaţiilor limită<br />
aleatoare fenomenele de frontieră.<br />
Agricultura este un domeniu care reclamă o abordare specifică datorită nu<br />
numai particularităţilor fiecărei zone în care se desfăşoară, dar şi a modalităţilor de<br />
implementare pe care le utilizează. Nu de puţine ori soluţiile practice au devansat<br />
cu mult fundamentările teoretice datorită caracterului unic şi a gradului redus de<br />
generalizare al situaţiei decizionale. Se impune astfel necesitatea elaborării unei<br />
metateorii care să contribuie la fundamenteze unor noi principii, proceduri şi<br />
metode sincronizate cu actuala dinamică a mediului economic, social, politic şi<br />
cultural. Doar astfel se poate realiza o abordare raţională a complexităţii situaţiilor<br />
decizionale cu grad ridicat de risc şi incertitudine specifice mediului.<br />
Istoria a scos în evidenţă că de multe ori politicul a intervenit în mediul<br />
economic atât în sens pozitiv, încurajând dezvoltarea, cât şi în sens negativ,<br />
protejând interese de grup, asigurând poziţii de monopol pe piaţă, limitând libera<br />
397
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
circulaţie a forţei de muncă, a tehnologiei, a capitalurilor sau a mărfurilor. La baza<br />
acestor decizii neechitabile au stat anumite orientări politice, diferenţe rasiale sau<br />
religioase, apartenenţa la diferite grupuri interese , asociaţii profesionale etc.<br />
Această abordare de management se impune tot mai mult a fi luată în calcul<br />
în condiţiile actuale în care instituţiile administraţiei centrale, guverne străine şi alţi<br />
factori externi intervin hotărâtor în definirea contextului actual şi viitor al<br />
agriculturii. Acest domeniu nu poate supravieţui la momentul actual fără o strategie<br />
bine fundamentată pe termen lung si mediu. Nu putem permite ca viitorul<br />
agriculturii să fie determinat de anumite variabile aleatoare necontrolabile,<br />
incertitudinea poate costa foarte mult, uneori întreaga existenţă a acestui domeniu.<br />
Cât timp pe o piaţă internă, regională sau internaţională există o a interferenţa<br />
puterii politice prin susţinerea propriei agriculturi sau a unor interese particulare,<br />
devine imperios necesar oferirea cel puţin a unui feedback pe măsură la orice<br />
iniţiativă ce poate modifica condiţia de echilibru pe piaţă. Menţionăm că aceste<br />
instrumente nu sunt un îndemn la încălcarea angajamentelor internaţionale şi a<br />
normelor legale, ci la îmbunătăţirea şi adaptarea mediului politic economic şi social<br />
dezvoltării durabile a agriculturii româneşti.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Metode politice de absorbţie a incertitudinii<br />
Managerii de top al marilor companii naţionale sau multinaţionale nu mizează<br />
viitorul organizaţiei pe capacitatea lor tehnocratică de a prevedea evenimentele viitoare<br />
şi de a face planuri în conformitate cu aceste previziuni. Utilizarea riguroasă a întregului<br />
potenţial al firmei într-un mediu din ce in ce mai dinamic nu se mai poate realiza fără<br />
strategii ingenioase care să modeleze contexte viitoare în care va evolua firma.<br />
Tot mai des, indiferent de mărimea lor, firmele sunt interesate să participe fie în<br />
colaborare cu alte părţi interesate (parteneri economici sau sociali), fie individual la<br />
activităţi care să controleze şi să influenţeze acele evenimente viitoare care pot avea<br />
impact asupra lor.<br />
Această abordare se impune tot mai accentuat a fi luată în calcul în condiţiile<br />
actuale în care instituţiile administraţiei centrale, guverne străine şi alţi factori externi<br />
intervin determinant în definirea contextului actual şi viitor al întreprinderii, indiferent de<br />
domeniul de activitate. Managerii nu pot permite ca viitorul organizaţiei să fie<br />
determinat de anumite variabile aleatoare necontrolabile. Incertitudinea reziduală poate<br />
costa foarte mult, uneori întreaga existenţă a unei organizaţii. Cât timp pe o piaţă<br />
internă, regională sau internaţională este evidentă interferenţa puterii politice devine<br />
imperios necesar evaluarea şi oferirea cel puţin a unui feedback la orice iniţiativă ce<br />
poate modifica echilibru economic pe piaţă, status quo pieţei regionale. Menţionăm că<br />
aceste instrumente nu sunt un îndemn la încălcarea legii ci la îmbunătăţirea şi<br />
adaptarea mediului politic economic utilizând pârghii ale mediului politic şi social.<br />
Principale intervenţii de natură politică, în acest sens, de modificare a contextului<br />
de desfăşurare a activităţii economice, pot îmbrăca cel mai frecvent următoarele forme:<br />
− Lobbying în rândul legiuitorilor în timpul adoptării de legi, reglementări<br />
sau restricţii comerciale pentru a oferi cel mai bun suport decizional privind<br />
direcţiile de dezvoltare sau deficitare în care trebuie intervenit ;<br />
− Obţinerea de fonduri guvernamentale pentru proiecte de cercetaredezvoltare<br />
sau pentru investiţii de capital ;<br />
398
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
− Susţinerea de programe de dezvoltare durabilă privind mediul şi<br />
responsabilităţile sociale;<br />
− Negocierea de atitudini consensuale şi constructive cu diferite grupuri<br />
de interese şi de presiune de pe scena politică, dar şi din sfera socială pentru<br />
stabilirea direcţiilor de dezvoltare.<br />
Folosirea procesului decizional în scopul limitării importurilor unor produse sau<br />
blocării pătrunderii unor concurenţi străini, etc.<br />
Aceste demersuri de absorbţie a incertitudinii prin metode politice au în vedere<br />
trei direcţii principale :<br />
− modelarea contextului socio-politic;<br />
− modelarea contextului tehnologic;<br />
− modelarea pieţei si concurenţei.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Modelarea contextului socio-politic<br />
În mod normal, prin pârghiile sale, statul trebuie să protejeze principiile<br />
economiei de piaţă, să legitimeze şi să susţină aceste valori. În acest context trebuie<br />
subliniat faptul ca în practică orice avantaj este important, şi unul din cei mai mari<br />
clienţi pe piaţă este însuşi statul.<br />
Legislativul poate impune reglementări severe şi legi punitive atunci când<br />
interesele şi acţiunile unei firme intră în contradicţie cu punctele de vedere ale<br />
societăţii, iar societatea face presiuni pentru a obţine o contribuţie şi un interes tot<br />
mai mare din partea firmelor pentru bunăstarea generală, tratamentul echitabil al<br />
minorităţilor sexuale, etnice, dezvoltarea durabilă, protejarea şi salubrizarea<br />
mediului înconjurător etc. În aceeaşi direcţie societatea poarte reclama o<br />
„vânătoare de vrăjitoare” pentru satisfacerea nevoii de recâştigare a echilibrului<br />
moral sau justiţiar, sau efectiv o disculpabilizare şi acoperire a incapacităţi sale în<br />
probleme de natură socială(„pâine şi spectacol/circ”).<br />
În acelaşi timp legislaţia în vigoare nu reprezintă decât acceptul indirect al<br />
societăţii privind legitimitatea morală existenţei, a obiectivelor firmei sau acţiunilor<br />
întreprinse de aceasta. Prin urmare se impun desfăşurarea unor acţiuni specifice<br />
pentru a nu fi expuşi capriciilor contingenţiale ale trendurilor moralei colective.<br />
Din aceste puncte de vedere se impune exercitarea din partea organizaţiei<br />
unui anumit grad de control asupra propriului destin prin ameliorarea, menţinerea<br />
unui context politic favorabil mediului de afaceri proprii. Sub aspectul caracterului<br />
general al naturii lor, acţiunile ce pot fi desfăşurate de o organizaţie se pot grupa în:<br />
I. Activităţi de legitimizare socială a acţiunilor pe care o organizaţie le<br />
poate desfăşura în atingerea obiectivelor sale;<br />
II. Activităţi de structurare a contextului socio-politic conform intereselor<br />
acesteia<br />
I. Activităţi de legitimizare socială<br />
Acestea reprezintă acţiuni pe care o organizaţie le poate desfăşura pentru<br />
asigurarea atingerii obiectivelor sale şi care au în vedere dimensiunea acceptului<br />
direct al societăţii civile. Principalele demersuri menite a conduce la o legitimare<br />
directă din partea societăţii se pot grupa în următoarele categorii:<br />
399
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Programe de legitimare a bonităţii de membru corporativ onorabil în<br />
cadrul societăţii. Deşi teoretic este necesar ca o organizaţie să aibă un caracter<br />
responsabil în societate prin îndeplinirea aspiraţiilor şi exigenţelor manifestate de<br />
către aceasta, în realitate ne-având un caracter de suficienţă. Presiunile de natură<br />
economică şi socială conduc adesea la compromisuri pe termen scurt cu impact<br />
negativ pe termen lung.<br />
Participarea la campanii publicitare instituţionale prin care se urmăreşte un<br />
grup ţintă bine definit (lideri de opinie, populaţia tânără, sau adultă, studenţii,<br />
profesorii etc.) care are o participare la viaţa socială şi o dinamică deosebită în<br />
oferirea şi exprimarea feedback-lui colectiv.<br />
Programe cu aspect altruist prin desfăşurarea unor activităţi de susţinere<br />
socială a unor grupuri marginalizate, a unor cazuri deosebite, finanţarea unor<br />
proiecte culturale sau lansarea unor acţiuni caritabile, burse de studiu etc. ..<br />
Susţinerea revistelor şi centrelor de cercetare , acţiuni de mecenat– prin<br />
care se urmăreşte obţinerea unei justificări intelectuale a obiectului de activitate si a<br />
obiectivelor firmei.<br />
Acţiuni de „naturalizare” a imaginii companiei- Legitimarea sau<br />
naturalizarea prezenţei unei companii într-o nouă regiune este dificil de obţinut,<br />
mai ales când se încearcă scăparea de eticheta de „entitate străină”.<br />
II. Activităţi de structurare a contextului socio-politic conform intereselor<br />
organizaţiei<br />
Interconexiunile şi interdependeţele deja împământenite între mediul de<br />
afaceri si cel politic face necesară promovarea intereselor organizaţiei în rândul<br />
decidenţilor politici , a nivel central dar şi local.<br />
Realizarea promovării intereselor unei firme în cercurile politice la nivel<br />
local sau central se poate realiza prin numeroase metode, dintre care se cuvine să<br />
reţinem:<br />
− Campanii de informare a opiniei publice privind problemele şi<br />
mizele importante ale comunităţii de afaceri. De exemplu reprezentanţii<br />
procesatorilor de carne din România si-au exprimat clar punctele de vedere<br />
pe canalele media privind importurile de carne nerestricţionate la preţuri de<br />
dumping, invitând astfel legislativul şi executivul, sub presiunea opinie<br />
publice, la iniţiative care sa protejeze producţia internă.<br />
− Reprezentări formale pe lângă factorii politici (guvernele si<br />
agenţiile lor, comisii parlamentare, comisii economice a nivelul<br />
administraţiilor locale-consilii locale, prefecturi etc. ) pentru a putea sublinia<br />
(prin intervenţii verbale sau scrise sub forma memoriilor) a punctelor de<br />
vedere si a intereselor pe care le reprezintă (de domeniu de activitate,<br />
ramură, asociaţii ale patronatelor, oamenilor de afaceri sau profesionale, sau<br />
chiar ale unor întreprinderi care au impact deosebit la nivel local , etc.).;<br />
− Lobby-ul realizat pentru sprijinirea intereselor si obiectivelor de<br />
dezvoltare specifice unei ramuri, asociaţii profesionale sau asociaţii sub<br />
tutela unei anumite firme poate juca un rol fundamental în structurarea unui<br />
400
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
context reglementar sau concurenţial propice, uneori chiar asigurator<br />
(incălcând uneori reglementările de monopol).<br />
Modelarea contextului tehnologic<br />
Orientarea si cristalizarea principalelor direcţii de dezvoltare a contextului<br />
tehnologic prin pârghii politice a devenit o prioritate deoarece orizonturile<br />
temporale în care nu par discontinuităţi majore sunt din ce în ce mai mici. Cu cât<br />
domeniul de activitate este în mai mare măsură dominat de tehnologie de vârf, în<br />
special cu elemente de automatizare şi de natură IT, cu atât aceste perioade sunt<br />
mai mici. Apariţia unor noi tehnologii pot produce rupturi majore in ciclul de<br />
evoluţie al unei firme sau al unui produs mergând până pierderea pieţei,<br />
schimbarea obiectului de activitate sau chiar la falimentul firmei.<br />
Se disting mai multe categorii de acţiuni ce pot fi întreprinse de managerii de<br />
top prin factori de natură politică pentru evitarea incertitudinilor de natură<br />
tehnologică, din care enumerăm:<br />
- utilizarea metodelor tehnocratice calitative bazate pe raţionament<br />
pentru anticiparea apariţiei tehnologiilor şi reorientarea strategică<br />
activităţilor pentru a face faţă viitoarelor contexte;;<br />
- cercetarea fundamentală specifică.<br />
- realizarea de demersuri privind modelarea pieţei şi concurenţei privind<br />
produsele tehnologice noi prim măsuri de genul: crearea de norme<br />
tehnologice naţionale sau internaţionale, facilitarea înregistrării unor<br />
brevete străine, facilitarea înregistrării şi protejarea brevetelor interne,<br />
lărgirea accesului la înalta tehnologie;<br />
- realizarea de demersuri de ordin structural care să ofere protecţie<br />
organizaţiei împotriva riscului tehnologic. Aceasta se poate materializa<br />
prin diferite măsuri precum: diverse alianţe care facilitează accesul la<br />
noile tehnologii, crearea de întreprinderi cu risc partajat privind<br />
cercetarea şi inovarea , pentru a beneficia de toate avantajele<br />
tehnologice ce derivă din cercetările efectuate în întreprindere,<br />
angajarea de specialişti – ingineri sau oameni de ştiinţă experţi în<br />
anumite domenii sau tehnologii, achiziţia pro-activă de licenţe brevete<br />
şi noutăţi tehnologice pentru protejarea, pentru controlarea accesului la<br />
anumite know-how tehnologic.<br />
Modelarea pieţei şi concurenţei<br />
Pentru a exercita un control asupra pieţei şi pentru a putea modela favorabil<br />
fluctuaţiile acesteia organizaţia dispune de câteva instrumente specifice:<br />
- strategii de dominare a pieţei- realizarea celei mai eficiente protecţii<br />
împotriva incertitudinii pieţei se face prin dominarea acesteia apelând<br />
la diferite strategii de genul:<br />
- integrarea verticală şi orizontală aceasta se poate realiza printr-un<br />
proces de achiziţii şi cesiuni în vederea dominării pieţei şi de a<br />
influenţa mediul concurenţial; reducerea vulnerabilităţii in faţa unui<br />
furnizor sau cumpărător puternic se realizează cel mai adesea prin<br />
integrarea pe verticală<br />
401
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
- transferul riscului si incertitudinii altor factori; aceasta reprezintă<br />
una din măsurile importante de natură politică des utilizate prin care,<br />
speculând puterea şi poziţia pe piaţă managerii transferă riscuri ş<br />
incertitudini altor membri din reţeaua sa atât pe orizontală(unor<br />
parteneri de afaceri) cât si pe verticală (unor furnizori sau unor<br />
cumpărători).<br />
- utilizarea unor instrumente de disciplinarea a concurenţei; reducerea<br />
vulnerabilităţii unei organizaţii faţă de comportamentul firmelor<br />
concurente a devenit o necesitate odată cu îmbogăţirea arsenalului de<br />
strategii inovatoare de marketing, cu reinventarea aceluiaşi produs, cu<br />
ritmul crescut de apariţie a noilor produse care conduc toate la un<br />
proces aproape continuu de modificare a pieţei şi a industriilor.<br />
CONCLUZII<br />
Pentru a obţine un avantaj competitiv mereu va exista cineva care să încerce<br />
să domine, să provoace instabilitate şi o incertitudine cronică. Concurenţa „feroce”<br />
din partea unui rival nu va înceta decât atunci când unul va obţine o poziţie<br />
dominantă pe acel segment de piaţă. Totuşi s-a remarcat că modul de manifestare a<br />
rivalităţii între companii nu este unul obişnuit şi nici nu evoluează după o reţetă<br />
anume. Prudenţa şi reciprocitatea, nevoia de a face faţă împreună incertitudinii<br />
generate de fluctuaţiile cererii la orice modificare a status qu-lui au devenit mult<br />
importante în fundamentarea politicilor companiilor si nevoia de disciplină prin<br />
apelarea la o rivalitate „pozitivă”, constructivă, bazate pe reguli si angajamente şi<br />
chiar strategii de cooperare.<br />
Aceste măsuri conduc la un comportament ponderat în mediul concurenţial,<br />
limitându-se astfel mult incertitudinile ireductibile. Unii experţi ar fi tentaţi să<br />
considere că un astfel de mediu ar conduce la stagnarea cererii, dar experienţa a<br />
arătat că există numeroase caracteristici asupra cărora participanţii să-şi focalizeze<br />
cercetare pentru a atrage consumatorul.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Gil Lafuente, Ana Maria, 1994 – Analiza financiară în condiţii de incertitudine, Editura AIT<br />
Laboratoires, Bucureşti.<br />
2. Kaufmann, Arold, Jaime Gil, Aluja, 1995 – Tehnici speciale pentru gestiunea prin experţi,<br />
Editura Expert.<br />
3. Schjaer-Jacobsen, Hans, 2004 – Modeling Economic Uncertainty, Fuzzy Economic<br />
Review Volum IX, Nr.2.<br />
4. Gherasim, O., 2005 – Matematica numerelor fuzzy triunghiulare, Editura Performantica,<br />
Iaşi.<br />
402
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
CONTRIBUŢIA FACTORULUI NATURAL ŞI A<br />
DECIZIEI DE VALORIFICARE EFICIENTĂ A<br />
MATERIILOR PRIME ŞI RESURSELOR LA<br />
CREŞTEREA ŞI DEZVOLTAREA ECONOMICĂ<br />
Alina-Petronela HALLER 1 , C. ALECU 1<br />
1<br />
ICES ,,Gh. Zane”-Filiala Iaşi a Academiei Române,<br />
Iaşi alyhaller@yahoo.com<br />
In the last few years the issue of turning to good account raw<br />
materials and resources as efficiently as possibly and the issue of<br />
environment protection have become the most important factors of economic<br />
growth and development because of the effects of the process of global<br />
heating.<br />
The economic growth and development represents a desiderate for<br />
any country, developed or still emerging. The progress has always been and<br />
it is still based on the waste of natural resources and raw materials.<br />
If since not so long ago the warning signals regarding environment<br />
and the exhaustion of natural resources have been ignored, at present<br />
mankind is more and more aware of the seriousness of the consequences that<br />
some progress factors have at both economic and social level.<br />
As shown in the paper, in time the main factors of economic growth<br />
and development have varied and multiplied. Some became the causes of the<br />
two processes and then became their consequences. Some economists focused<br />
on intrinsic factors, while others payed attention to the extrinsic ones and<br />
formulated theories more or less valid, providing „recepies” for economic<br />
growth and development.<br />
The begining of the third millennium has changed the paradigma.<br />
Mankind has to face problems that no one could possibly ignore. In this<br />
context we are not wrong ranking first the natural factor and resources,<br />
exhaustible and therefore so precious, within the context of the analyses<br />
regarding economic growth and development. When the only unexhaustible<br />
resource is the human being, because of demographic continuity, the<br />
progress factors should be ordered in a different way from that in which they<br />
have been ordered so far, changing the hierarchy and giving a strong<br />
warning as regards the role played by environment as well as natural<br />
resources to economic growth and development at both micro- and<br />
macroeconomic levels.<br />
Keywords: economical growth and development, raw materials, resources,<br />
environment.<br />
În timp, au avut loc numeroase controverse privitor la factorii care determină<br />
creşterea şi dezvoltarea economică.<br />
403
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Încercând să evidenţieze condiţiile necesare perpetuării bunăstării, Confucius<br />
menţiona că ,,există o bună metodă de a face să crească bogăţia. Cei care produc,<br />
să fie înmulţiţi şi cei care cheltuiesc să fie din ce în ce mai puţini. Cei care lucrează<br />
să-şi dubleze sforţările, cei care administrează să fie economici. Atunci bogăţia va<br />
fi în permanenţă îndestulătoare” [13, p. 80].<br />
Procesul de creştere economică s-a consolidat începând cu secolul al XVIIIlea.<br />
În secolul al XIX-lea, trei ţări, Marea Britanie, SUA şi Germania deţineau două<br />
treimi din producţia manufacturieră a lumii. Spre sfârşitul secolului al XIX-lea şi<br />
începutul secolului al XX-lea, venitul pe cap de locuitor a crescut, în medie, cu<br />
1,4% pe an în ţările în prezent membre OCDE, ţări industrializate şi cu o economie<br />
de piaţă capitalistă, în ciuda distrugerilor provocate de cele două războaie<br />
mondiale.<br />
La sfârşitul celui de-al doilea război mondial, se aprecia că fenomenul<br />
creşterii economice înregistrat în secolul al XIX-lea şi începutul secolului al XXlea<br />
este unul trecător şi au previzionat o stagnare de proporţii însă acest lucru nu a<br />
avut loc. Începând cu anul 1950 şi până la începutul crizei petroliere din 1973,<br />
venitul mediu în ţările OCDE a crescut cu o medie anuală de 3,5%, iar fenomenul<br />
creşterii economice s-a răspândit în întreaga lume contribuind la dezvoltarea<br />
economică a multor ţări.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Lucrarea de faţă este o cercetare bazată pe o bibliografie formată din cărţi,<br />
culegeri de articole prezentate la diferite manifestări ştiinţifice şi mass-media, fără a<br />
avea pretenţia de a fi epuizat literatura economică, şi nu numai, scrisă pe această<br />
temă. de asemenea, demersul este şi rezultat al propriilor opinii privitor la factorii<br />
creşterii şi dezvoltării economice şi impactul lor la nivel economic şi social.<br />
Lucrarea de faţă este componentă a unui studiu mai vast pe tema creşterii şi<br />
dezvoltării economice realizat de către autori în cadrul propriilor teme de cercetare.<br />
Metodele folosite sunt atât clasice cât şi moderne cum ar fi: lectura şi<br />
descoperirea, metode pasive şi active, metode individuale cât şi în cooperare. în<br />
ansamblul metodelor folosite predomină cele cu caracter de cercetare de tipul<br />
observaţiei şi analizei inductive şi deductive dar, în general, heterostructurante.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Factori de creştere şi dezvoltare economică<br />
Încercarea economiştilor de a explica temeinic creşterea susţinută a<br />
productivităţii muncii şi avuţiei materiale presupune luarea în considerare a tot mai<br />
multor factori explicativi. În perioada anilor `40 şi `50, teoria economică sublinia<br />
importanţa factorului capital pentru creşterea economică pe termen lung, prin<br />
corelarea directă a fenomenului creşterii economice cu procesul de acumulare a<br />
capitalului (investiţii înalte susţinute de o rată ridicată de economisire). Spre<br />
sfârşitul anilor `50, explicarea creşterii economice prin intermediul acumulării<br />
capitalului devine nesatisfăcătoare. În condiţiile creşterii economice viguroase de<br />
după război, economiştii utilizează noţiunea de funcţie de producţie naţională<br />
404
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
constând într-o relaţie ce leagă input-urile, cum ar fi capitalul, forţa de muncă şi<br />
tehnologia cu output-urile predictibile.<br />
Creşterea şi dezvoltarea economică presupun corelarea mai multor factori<br />
astfel încât să se obţină rezultate economice cât mai bune. Ioan Erhan menţiona<br />
faptul că James şi Robert Lawson sunt de părere că ,,creşterea economică este<br />
complexă prin natura ei ... este determinată de mai mulţi factori ... este important ca<br />
ţările să adopte strategii inteligibile, clare, larg cuprinzătoare pentru a dezvolta un<br />
mediu economic favorabil creşterii economice” [6, p. 18].<br />
După 1960, în lucrările lui Gunnar Myrdal şi Joseph Schumpeter a apărut<br />
ideea conform căreia un rol foarte important pentru dezvoltarea economică revine<br />
culturii<br />
Înţelegerea locului şi rolului factorilor ,,clasici” nu trebuie privită în mod<br />
simplist ci trebuie corelată cu o multitudine de factori productivi şi neproductivi,<br />
inclusiv cu influenţele progresului tehnico-ştiinţific care afectează latura calitativă<br />
a tuturor factorilor de producţie.<br />
Factorii de producţie tradiţionali (munca, pământul, capitalul) continuă să<br />
aibă un aport substanţial în creşterea economică însă au devenit factori secundari.<br />
Ei pot fi obţinuţi uşor dacă există ştiinţă sau cunoştinţele necesare. Ştiinţa este un<br />
instrument, un mijloc de a obţine rezultate sociale şi economice [4, p. 14], iar<br />
cultura vine să susţină ca un pilon celelalte componente.<br />
Faptul că informaţia şi cunoaşterea vor avea un rol important în procesele de<br />
creştere şi dezvoltare economică nu înseamnă diminuarea rolului celorlalţi factori<br />
(factorii clasici) ci, mai curând, este vorba de menţinerea unui loc important atât a<br />
forţei de muncă la un nivel deosebit de ridicat (calitatea factorului uman) cât şi a<br />
tehnologiei, iar în acest mod se vor produce modificări importante în cadrul<br />
fiecărui factor de producţie.<br />
În cele ce urmează, ne vom limita la prezentarea a doi factori de creştere şi<br />
dezvoltare economică, factorul natural şi valorificarea eficientă a materiilor prime<br />
şi resurselor, motivat de actuala conjunctură economică mondială caracterizată prin<br />
diminuarea cantitativă şi creşterea preţului acestor factori ca urmare a fenomenului<br />
de încălzire globală.<br />
Factorul natural<br />
Luate în ansamblu, resursele naturale şi condiţiile naturale reprezintă<br />
factorul natural care, alături de cel demografic influenţează nivelul de dezvoltare a<br />
fiecărei ţări. Calitatea resurselor şi gradul de accesibilitate a lor determină direct<br />
productivitatea muncii în toate ramurile de activitate. În acelaşi timp, nivelul<br />
general de dezvoltare economică şi implicit progresul tehnico-ştiinţific determină<br />
accesibilitatea.<br />
Utilizarea resurselor naturale ridică două probleme importante:<br />
- necesitatea identificării celor mai eficiente căi de utilizare şi a<br />
posibilităţilor de substituire a resurselor epuizabile;<br />
405
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
- diminuarea dezechilibrelor de mediu determinate de exploatarea,<br />
condiţionarea, prelucrarea şi utilizarea resurselor şi, respectiv, a<br />
materialelor obţinute.<br />
Pentru activitatea economică are mare importanţă clasificarea resurselor<br />
după criteriul gradului de cunoaştere. Din acest punct de vedere avem următoarele<br />
grupe de resurse:<br />
- identificate şi exploatabile (rezerve) în condiţiile economice şi cu ajutorul<br />
tehnologiilor existente;<br />
- cunoscute, dar a căror exploatare nu este economică în condiţiile<br />
tehnologice curente (resurse subeconomice);<br />
- presupuse exploatabile.<br />
În contextul actual, în care conştientizarea problemelor de mediu şi a<br />
epuizabilităţii resurselor îşi pune amprenta asupra activităţii în toate domeniile,<br />
utilizarea raţională a resurselor se transformă într-un deziderat.<br />
Folosirea raţională a resurselor naturale este calea principală spre sporirea<br />
eficientă a producţiei, care poate fi obţinută prin economisirea factorilor de<br />
producţie în procesul extragerii şi prelucrării lor. În acest sens, progresul tehnicoştiinţific<br />
devine principalul instrument în rezolvarea contradicţiilor dintre sporirea<br />
cerinţelor sociale de resurse şi posibilităţile limitate pe care le oferă mediul<br />
înconjurător.<br />
Progresul tehnico-ştiinţific îşi aduce o contribuţie importantă la<br />
raţionalizarea consumului de resurse pe mai multe căi [17, p. 13], cum ar fi:<br />
- extragerea cât mai completă a resurselor minerale;<br />
- prelucrarea completă a materialelor extrase şi utilizarea tuturor<br />
componentelor care se obţin;<br />
- reducerea pierderilor în cursul transportului;<br />
- valorificarea deşeurilor care rezultă în procesele de producţie şi consum;<br />
- diversificarea surselor de energie utilizate.<br />
Gradul de dezvoltare economică îşi pune amprenta asupra nivelului şi<br />
structurii dorinţelor şi trebuinţelor relevate prin cererea efectivă. Trebuinţele, ca şi<br />
dorinţa de satisfacere a acestora, constituie motorul iniţial care declanşează<br />
dezvoltarea economică [2, p. 45]. Într-o societate puţin dezvoltată din punct de<br />
vedere economic nevoile sunt mai puţin diversificate şi mai puţin schimbătoare. Pe<br />
măsură ce nivelul de dezvoltare economică creşte, iar volumul şi diversitatea<br />
produselor şi serviciilor sporeşte, nevoile umane trec de la cele biologice la cele de<br />
interes social, ştiinţific, cultural, estetic etc. [8, p. 126].<br />
Colin Clark spunea că ,,marea parte din aparenta creştere economică poate<br />
fi, de fapt, o iluzie bazată pe eşecul de a ţine cont de reducerea capitalului natural”.<br />
Din cele prezentate până acum reiese, cât se poate de evident, faptul că în<br />
economia reală acţionează o pluralitate de factori economici, financiari, tehnici,<br />
tehnologici, instituţionali, însă din ce în ce mai mult se pune accent pe factorul<br />
natural care stă la baza dezvoltării tuturor celorlalţi factori de creştere şi dezvoltare<br />
economică.<br />
406
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Valorificarea cât mai eficientă a materiilor prime şi resurselor<br />
Orice activitate umană este, în acelaşi timp, consumatoare de resurse şi<br />
producătoare de efecte. Dezvoltarea economică şi socială s-a bazat, mult timp, pe<br />
concepţia că omenirea dispune de resurse în cantităţi nelimitate. Şocurile produse<br />
de crizele de energie şi de materii prime, precum şi degradarea evidentă a mediului<br />
natural datorită exploatării neraţionale a condus la abordarea tot mai realistă a<br />
problemelor privind dimensiunea reală a resurselor disponibile pe plan mondial, cât<br />
şi la nivelul fiecărei ţări. Protejarea rezervelor, utilizarea cât mai raţională a<br />
resurselor – necesităţi stringente ale perioadei actuale – impun creşterea rolului<br />
criteriilor de eficienţă în adoptarea deciziilor economice.<br />
Ratele tot mai ridicate de creştere şi dezvoltare economică sunt impuse de<br />
creşterea demografică şi de cea a nivelului de trai al populaţiei. Pentru creşterea<br />
economică se apelează la cantităţi tot mai mari de resurse, diminuându-le pe cele<br />
neregenerabile şi nereproducându-le la nivel adecvat pe cele reproductibile.<br />
Nivelul limitat al resurselor materiale şi de muncă generează cerinţa folosirii<br />
lor cu economie, în sensul asigurării unor randamente maxime şi a unor cheltuieli<br />
minime.<br />
Analiza creşterii şi dezvoltării economice răspunde la întrebări de tipul cum<br />
se folosesc resursele şi cât se consumă din ele?, urmărindu-se atât gradul de<br />
valorificare cât şi economisirea acestora.<br />
În acest context este necesar ca resursele să fie cât mai riguros structurate<br />
după criterii care să corespundă cerinţelor economice.<br />
O condiţie pentru creşterea şi dezvoltarea economică este valorificarea, la un<br />
nivel cât mai înalt, a resurselor primare. Marea majoritate a resurselor umane şi<br />
naturale de care dispune o ţară servesc la satisfacerea nevoilor interne, însă o cotă<br />
importantă a acestora trebuie utilizată pentru participarea ţării la diviziunea<br />
mondială a muncii [15, p. 116]. Selectarea cu mare grijă a resurselor pentru<br />
realizarea exportului şi a cooperării economice cu alte ţări trebuie sa asigure<br />
viabilitatea relaţiilor economice externe. Astfel, resursele utilizate trebuie să fie<br />
relativ abundente pentru ţara exportatoare şi relativ rare pentru ţările partenere.<br />
Acest lucru presupune extinderea specializării în acele ramuri, subramuri şi bunuri<br />
pentru care o ţară poate dispune de condiţiile cele mai favorabile şi poate realiza<br />
eficienţa cea mai înaltă concomitent cu dezvoltarea cooperării cu toate ţările<br />
doritoare.<br />
Mai mult, valorificarea eficientă a resurselor trebuie să se facă într-o strânsă<br />
corelaţie şi în mod adecvat pentru fiecare sector al economiei, astfel încât acesta să<br />
se afirme cât mai favorabil prin participarea ţării la circuitul economic mondial. De<br />
exemplu, în agricultură ar trebui să se acorde prioritate exportului unor produse ale<br />
subramurilor intensive – legumicultură, pomicultură, viticultură, apicultură,<br />
sericultură, iar în industrie şi servicii este necesară orientarea către produse hightech<br />
şi produse originale cu un pronunţat specific izvorât din tradiţiile şi din cultura<br />
fiecărei ţări. Pentru stabilirea bunurilor şi serviciilor care fac obiectul exportului<br />
sunt necesare cercetări minuţioase de marketing astfel încât şansele de reuşită să fie<br />
cât mai mari, iar riscurile cât mai mici.<br />
407
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Valorificarea eficientă a materiilor prime şi resurselor-factor de progres<br />
în Japonia<br />
Japonia este una din ţările industrializate care constituie un exemplu în ceea<br />
ce priveşte valorificarea eficientă a resurselor naturale şi materiilor prime deoarece<br />
este dependentă de importul de produse de bază şi intermediare, o ţară care, în<br />
condiţiile în care preţurile la produsele de bază pe piaţa mondială sunt ridicate, îşi<br />
dezvoltă o industrie complexă şi eficientă, câştigând sistematic segmente noi şi<br />
importante pe pieţele internaţionale în defavoarea celorlalte mari puteri economice,<br />
superior dotate cu resurse naturale.<br />
Până la mijlocul secolului XIX, economia Japoniei era dominată de sectorul<br />
agricol, însă resursele naturale ale ţării nu sunt adecvate pentru a susţine creşterea<br />
economică şi populaţia relativ numeroasă raportat la suprafaţa ţării.<br />
Resursele forestiere variate, care acoperă 70% din suprafaţa ţării, nu au fost<br />
utilizate extensiv datorită infrastructurii inadecvate şi procentului ridicat al<br />
pădurilor tinere astfel încât resursele proprii nu furnizează decât 25-30% din<br />
necesarul de lemn [17, p. 34].<br />
Agricultura şi pescuitul au devenit sectoare eficiente după ani de zile de<br />
investiţii. Principala cultură a Japoniei este orezul, însă doar 12% din suprafaţa ţării<br />
poate fi cultivată. Sistemul de cultivare în terasament a contribuit la obţinerea celei<br />
mai mari producţii de orez la hectar la nivel mondial, care acoperă consumul<br />
intern. Sectorul agricol japonez este unul protejat, de expemplu taxele pentru<br />
importul de orez sunt de 490%.<br />
La pescuit, Japonia ocupă, în prezent, locul doi mondial după China.<br />
Datorită dependenţei energetice Japonia a încercat să-şi diversifice sursele<br />
prin crearea infrastructurii corespunzătoare care să furnizeze necesarul de energie,<br />
transport, comunicaţii şi cunoştinţe tehnologice. Japonia a reuşit să depăşească<br />
şocurile petroliere fără prea mari eforturi. De la şocul petrolier dun anii 1970,<br />
Japonia şi-a redus dependenţa de petrol ca sursă de energie, de la 75% în 1973, la<br />
aproximativ 57% în prezent [16, p.52]. Alte surse importante de energie sunt<br />
cărbunele, gazul natural lichefiat, energia nucleară şi hidroenergia.<br />
Producţia de cărbune a Japoniei, de calitate slabă, şi de petrol este<br />
insuficientă pentru a susţine consumul intern.<br />
Având în vedere nivelul importului de materii prime, Japonia a încercat, încă<br />
din perioada postbelică, să difersifice sursele de aprovizionare pentru a elimina<br />
riscul dependenţei de o singură piaţă şi să găsească o metodă de echilibrare a<br />
balanţei comerciale. Soluţia a fost stimularea exportului de autoturisme şi produse<br />
înalt prelucrate, iar spectaculosul demaraj industrial postbelic a plasat Japonia în<br />
categoria marilor puteri economice ale lumii, experienţa japoneză fiind considerată<br />
unică şi un adevărat „miracol economic”.<br />
408
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
CONCLUZII<br />
În ultimii ani, problema valorificării cât mai eficiente a materiilor prime şi<br />
resurselor şi protejarea mediului natural s-au impus între factorii de creştere şi<br />
dezvoltare economică datorită efectelor procesului de încălzire globală.<br />
Creşterea şi dezvoltarea economică reprezintă un deziderat pentru orice ţară,<br />
dezvoltată sau emergentă însă, nu de puţine ori, progresul a avut şi continuă să aibă<br />
la bază risipa de resurse şi materii prime.<br />
Dacă până nu demult semnalele de alarmă trase vis-à-vis de starea mediului<br />
natural şi epuizarea resurselor au fost ignorate, în prezent omenirea este din ce în<br />
ce mai conştientă de gravitatea consecinţelor pe care unii factori de progres le au<br />
atât la nivel economic cât şi social.<br />
Aşa cum am arătat în lucrare, în timp, factorii principali de creştere şi<br />
dezvoltare economică au variat şi s-au multiplicat. Unii au fost cauze ale celor două<br />
procese ca apoi să se transforme în consecinţe. Unii economişti au preferat factorii<br />
intrinseci, iar alţii pe cei extrinseci şi au enunţat teorii mai mult sau mai puţin<br />
valabile, oferind ,,reţete” de creştere şi dezvoltare economică.<br />
Debutul mileniului III a schimbat paradigma. Omenirea se confruntă cu<br />
probleme, de data aceasta reale, pe care nimeni nu le poate neglija. În acest context,<br />
nu greşim punând, în prim planul analizelor creşterii şi dezvoltării economice,<br />
factorul natural şi resursele, epuizabile, în totalitatea lor, şi atât de preţioase. În<br />
condiţiile în care, singura resursă neepuizabilă este cea umană, datorită continuităţii<br />
demografice, nu greşim ordonând factorii care stau la baza progresului diferit,<br />
schimbând ierarhia şi trăgând un puternic semnal de alarmă asupra importanţei pe<br />
care mediul şi resursele naturale o au în creşterea şi dezvoltarea economică la nivel<br />
micro şi macroeconomic.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Bauer, P., 2000 - From Subsistence to Exchange and Other, Essays, Princeton University<br />
Press.<br />
2. Bran, P. 2002 - Economia valorii, Editura ASE, Bucureşti.<br />
3. Cairncross, A.K., 1992 - Factors in Economic Development, George Allen and Unwin,<br />
London.<br />
4. Drucker, P., 1994 - Societatea bazată pe ştiinţă, Sinteza, nr. 100.<br />
5. Easterly, W., 2003 - The Exclusive Quest for Growth, Mit Press, Cambridge.<br />
4. Erhan, I., Mitran, I., 1997 - Creşterea economică între reânoirea teoriei şi remodelarea<br />
practicii, Economistul, Nr. 1012 (supliment).<br />
6. Fuhuyama, Francis, 2006 - America la răscruce: democraţia, puterea şi moştenirea<br />
neoconservatoare, Editura Antet, Bucureşti.<br />
7. Gore, A., 1994 - Pământul în cumpănă. Ecologia şi spiritul uman, Editura Tehnică,<br />
Bucureşti.<br />
8. Haller, Alina Petronela, 2008 - Exporturile-factor de dezvoltare şi creştere economică,<br />
Editura Performantica, Iaşi.<br />
9. Kaldor, Nicholas, 1938 - Stabilitatea şi angajarea deplină a forţei de muncă, Economic<br />
Journal, vol. 48.<br />
10. Kaldor, Nicholas, Ruggles, Richard, Triffi, Robert, Uri, Pierre, 1965 - Une politique<br />
monétaire pour L’Amérique Latine, Paris, Plon.<br />
11. Lipsey, R., Chrystal, A., 2003 - Principiile economiei, Editura Economică, Bucureşti.<br />
409
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
12. Maurant S., Perceptele lui Confucius, Gorj.<br />
13. Stern N., 1931 - The Determinants of Growth, Economic Journal, vol. 99, no. 397.<br />
14. Sută N. (coord), 2002 - Comerţul exterior şi politica comercială a României în perioada<br />
de tranziţie la economie de piaţă. Strategii de dezvoltare, Editura Economică,<br />
Bucureşti.<br />
15. Urakami Kiyoshi, 2007 - Notes on Japanese Multinational Companies – Was the<br />
“Future” we thought out 30 years ago somethong like this?, http://oas.ftbusiness.com,<br />
Discussion Paper Series no. 09.<br />
16. ***, 2006 - Education and natural resources in economic Development: Thailand<br />
compared with Japan and Korea, http://oas.ftbusiness.com, Discussion Paper Series<br />
no. 08.<br />
410
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
EVALUAREA PROIECTELOR DE DEZVOLTARE<br />
REGIONALĂ ÎN CONDIŢII DE INCERTITUDINE<br />
UTILIZÂND ELEMENTE FUZZY<br />
C.I. ALECU 1 ,<br />
Alina Petronela HALLER 1<br />
1<br />
Institutul de Cercetări Economice şi Sociale<br />
,,Gh. Zane” ; CES Instituţia A, Localitatea Iaşi<br />
e-mail: aiciprian@yahoo.com sau telefon (fax):<br />
0762275307<br />
The impact of any national or regional strategy is not limited to a<br />
single domain. The strategy can cause qualitative and quantitative changes<br />
upon many of the elements adjoining that particular field and upon the<br />
system itself. At the same time, any particular decision must be a systemic<br />
one, integrated to medium or long term-oriented objectivesA rigurous<br />
evaluation is neded of both the possibility to access such funds depending on<br />
the available resources and the general development objectives. The current<br />
decision theorie have abandoned the idea that the decision process could<br />
work with certainties. In order to make an acurate decision the decident<br />
needs both complete theoretical knowledge and empirical data on the state of<br />
environment. From this point of view the practical use of fuzzy numbers<br />
allow the development of the traditional methods for decion-substantiating,<br />
adjusting them through the process of rendering fuzzy the information. In this<br />
paper the author provides a mathematic model for the analysis and<br />
evaluation of projects using fuzzy numbers in order to reduce the level of<br />
uncertainty inherent to the process of evaluation.<br />
Key words: evaluation , decision , uncertainty, fuzzy numbers<br />
Orice strategie la nivel naţional sau regional are impact nu doar asupra unui<br />
domeniu. Ea poate aduce modificări calitative şi cantitative asupra multora din<br />
elementele adiacente domeniului sau a sistemului însuşi. Integrarea în U.E. a adus<br />
în faţa factorului decizional la nivel central şi local o nouă oportunitate de<br />
dezvoltare prin accesul la fonduri structurale prin intermediul proiectelor. Se<br />
impune o evaluare riguroasă atât a posibilităţilor de angajare a unor astfel de<br />
fonduri funcţie de resurse de care se dispune cât şi a obiectivelor generale de<br />
dezvoltare.<br />
Incertitudinea se transformă astfel într-un element important care<br />
interacţionează cu toate elementele procesului decizional. Modelul deciziei în<br />
condiţii de incertitudine are nevoie de noi elemente de reducere sau absorbţie a<br />
acesteia. Un instrument foarte important îl reprezintă dezvoltarea tehnicilor fuzzy.<br />
411
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
În acest material oferim un model matematic de analiză şi evaluare a<br />
proiectelor utilizînd numere fuzzy pentru a reduce incertitudinile manifestate intrun<br />
astfel de proces de evaluare a proiectelor, atât de actual în zilele noastre.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Noi direcţii de modelare a incertitudinii prin intervale fuzzy<br />
Dificultăţile de formalizare a informaţiei şi de cuantificare a acesteia, imprecizia<br />
estimărilor pe termen mediu şi scurt au condus la numeroase încercări de dezvoltare a<br />
teoriei numerelor fuzzy.<br />
Una din cele mai recente soluţii în domeniu propunea utilizarea unor indicatori:<br />
mijlocul intervalului, semnul, indicatorul global etc. pentru a putea realiza mult mai uşor<br />
operaţii cu numere fuzzy [4, p. 60]:<br />
Pornind de la propunerile autorului pentru intervale fuzzy se pot generaliza<br />
următoarele operaţii elementare cu intervale în următorul tabel:<br />
Tabelul 1<br />
Operaţii elementare<br />
Nr.crt. Operaţia Simbol<br />
( ⊗ )<br />
1 Adunare (+)<br />
2 Scădere (-)<br />
3 Înmulţire (*)<br />
4 Împărţire (/)<br />
Intervale<br />
I c<br />
= c 1<br />
; c ]; [ a 1<br />
;a 2<br />
]<br />
[<br />
2<br />
a 1<br />
+ a<br />
I 2<br />
a<br />
2<br />
I a<br />
= ; I b<br />
= [ ]<br />
= ;<br />
a<br />
2<br />
b<br />
b 1<br />
;b 2<br />
b 1<br />
+ b<br />
I 2<br />
b<br />
=<br />
2<br />
c1=<br />
a1<br />
+ b1<br />
c = a + b<br />
I<br />
c<br />
= Ia(+<br />
) Ib<br />
unde<br />
2 2<br />
c<br />
I<br />
c<br />
= Ia(−)<br />
I unde 1=<br />
a1<br />
− b2<br />
b<br />
c2<br />
= a2<br />
− b1<br />
I<br />
a<br />
Ib<br />
+ I<br />
a<br />
Ib<br />
I<br />
c<br />
= I<br />
a<br />
(*) Ib<br />
=<br />
2<br />
a1<br />
Ib<br />
+ I<br />
a<br />
b1<br />
c<br />
atunci 1=<br />
2<br />
a2<br />
I<br />
b<br />
+ I<br />
a<br />
b2<br />
c2<br />
=<br />
2<br />
I<br />
a<br />
Ib<br />
+ I<br />
a<br />
Ib<br />
I<br />
c<br />
= I<br />
a<br />
(/) Ib<br />
=<br />
2<br />
2 Ib<br />
a1<br />
Ib<br />
+ I<br />
a<br />
b1<br />
atunci c1=<br />
2<br />
2 Ib<br />
a2<br />
Ib<br />
+ I b2<br />
c2<br />
=<br />
2 I<br />
2<br />
cu conditia ca I<br />
b<br />
≠ 0<br />
I = I ⊗ I<br />
c<br />
2<br />
a<br />
b<br />
Exemplu numeric<br />
I = [ 1;4]<br />
; I = [ 3;5]<br />
a<br />
I = 2,5 ; I = 4<br />
I<br />
c<br />
a<br />
= [4;9];<br />
I c<br />
b<br />
b<br />
= [1 + 3;4 + 5]<br />
= [1 − 5;4 − 3]<br />
= [ −4;1];<br />
1* 4 + 2,5*3<br />
c1=<br />
2<br />
4 * 4 + 2.5*5<br />
c2<br />
=<br />
2<br />
= [5,75;14,25];<br />
I<br />
c<br />
1* 4 + 2,5*3<br />
c1=<br />
2<br />
2* 4<br />
4* 4 + 2.5*5<br />
c2<br />
=<br />
2<br />
2* 4<br />
= [0.36;0.89];<br />
I<br />
c<br />
Criteriul de ordonare este axat pe compararea centrelor de greutate ale<br />
intervalelor:<br />
412
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
> I ⇒ I f I<br />
Descrescător<br />
unde k, j ∈{ a,<br />
b,<br />
c....<br />
n}<br />
Prin urmare se poate obţine intervalul maxim prin :<br />
max<br />
{ I } care va determina optim max{ }<br />
k<br />
I k<br />
Crescător unde k, j ∈{ a,<br />
b,<br />
c....<br />
n}<br />
iar intervalul minim de<br />
min I care va determina optim min<br />
I<br />
I<br />
k<br />
k<br />
j<br />
< I ⇒ I p I<br />
{ } { }<br />
k<br />
I k<br />
În cazul în care centrele sunt egale (<br />
k j<br />
diferenţierii dintre intervale s-a definit un criteriu suplimentar funcţie de amplitudinea şi<br />
semnul intervalului:<br />
I<br />
k<br />
= I<br />
j<br />
, k ≠ j<br />
atunci ( k − k ) sign(<br />
k + k ) < ( j − j ) sign(<br />
j + j ) ⇒ I p I<br />
2<br />
1<br />
1<br />
2<br />
2<br />
1<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
1<br />
j<br />
I<br />
2<br />
k<br />
k<br />
j<br />
j<br />
= I , k ≠ j ) pentru realizarea<br />
Utilizarea numerelor fuzzy în managementul proietelor<br />
Atât în praxis cât şi în abordările teoretice se ridică necesitatea unei abordări<br />
multidisciplinare şi interdisciplinare a managementului proiectelor (şi a tuturor<br />
domeniilor de activitate) care să permită acoperirea cât mai vastă a obiectului în<br />
conformitate cu noile provocări ale unei dezvoltări economico-sociale durabile<br />
integrate noilor angajamente internaţionale. De asemenea, un interes deosebit este<br />
acordat îmbogăţirii instrumentelor de analiză prin împrumuturi cu caracter<br />
metodologic din alte ştiinţe astfel încât să se permită lărgirea sferei fenomenelor<br />
cercetate. În această direcţie se înscrie şi utilizarea numerelor fuzzy care joacă un<br />
rol deosebit prin contribuţiile aduse în studiul fenomenelor socio-economice, a<br />
legităţilor care le guvernează, a incertitudinii şi riscurilor producerii acestora, în<br />
analiza performanţelor strategiilor şi programelor implementate etc.<br />
Încă de la introducerea lor, numerele fuzzy şi-au găsit aplicabilitatea într-un<br />
număr vast de domenii precum inginerie, management, finanţe, ştiinţe sociale. Din<br />
punct de vedere al managementului proiectelor numerele fuzzy pot răspunde la<br />
două aspecte ale incertitudinii informaţiei:<br />
− analiza datelor cantitative şi surprinderea incertitudinii informaţiei clasice,<br />
prelucrarea şi ordonare a acesteia;<br />
− formalizarea datelor calitative, a informaţiei subiective (care prezintă un<br />
grad ridicat de incertitudine) pe baza numerelor fuzzy a condus la<br />
abordarea într-un mod specific a problemelor. S-a obţinut un nou cadru şi<br />
noi scheme care permit o descrie mai completă şi mai apropiată realităţii,<br />
depăşind deformările tradiţionale care apăreau când se recurgea la<br />
aprecierea strict deterministă descrierea proceselor.<br />
k<br />
j<br />
413
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Ca principale etape ale utilizării numerelor fuzzy în procesul de<br />
fundamentare a deciziei în managementul proiectelor (şi în orice proces decizional)<br />
propunem:<br />
1. definirea problemei;<br />
2. formularea soluţiilor alternative;<br />
3. evaluarea şi formalizarea soluţiilor alternative prin numere fuzzy care<br />
presupune:<br />
− determinarea criteriilor de evaluare şi ierarhizarea acestora;<br />
− evaluarea cantitativă şi calitativă a soluţiilor alternative, a incertitudinii şi<br />
subiectivismului acestora<br />
− alegerea celei mai bune metode de formalizare prin numere fuzzy a<br />
informaţiilor (prin interval, număr triunghiular, clopot etc.);<br />
− formalizarea incertitudinii informaţiei.<br />
4. ierarhizarea soluţiilor alternative.<br />
− identificarea celei mai bune metode de iearhizare a soluţiilor fuzzy (simplă<br />
ordonare, distanţa faţă de un optim etc. );<br />
− ierarhizarea soluţiilor.<br />
5. alegerea soluţiei optime;<br />
6. implementarea soluţiei;<br />
7. feedbak-ul.<br />
Schematic modul de desfăsurare a acestor etape şi interdependenţele<br />
manifestate între ele este prezentată în următoare figură:<br />
Definirea problemei<br />
Definirea soluţiilor alternative -proiecte<br />
Feedback<br />
Evaluarea şi formalizarea soluţiilor<br />
alternative prin numere fuzzy<br />
Ierarhizarea soluţiilor alternative<br />
Analiza deciziilor optime<br />
Implementarea soluţiilor<br />
Aşa cum se observă, spre deosebire de metodele deterministe, se impun<br />
câteva etape în care se analizează cea mai bună soluţie de formalizare a problemei<br />
prin numere fuzzy în raport cu factorii care contribuie la incertitudine, dar şi cu<br />
privire la modul de ierarhizare a soluţiilor. Etapele 1-4 se constituie în faza<br />
414
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
predecizională, etapa 5 în faza decizională, iar etapele 6 şi 7 în faza postdecizională.<br />
Aceste etape corespund proceselor decizionale clasice în care sunt<br />
adaptate noilor direcţii de dezvoltare teoretică, iar conceptele tradiţionale sunt<br />
abordate prin numere fuzzy.<br />
Aşa cum era de aşteptat pentru operaţiile de adunare şi scădere rezultatele<br />
sunt identice cu modelele tradiţionale de calcul. Subliniem faptul că intervalele<br />
obţinute prin cea această metodă au un grad de incertitudine mai scăzut (lungimea<br />
intervalelor este mai mică).<br />
Observăm că se preferă intervalele cu un grad de incertitudine (amplitudine)<br />
mai mare.<br />
Exemplu numeric<br />
Presupunem următorul exemplu ipotetic format din evaluarea a 3 proiecte<br />
pentru implementare unui obiectiv strategic pe baza a 3 consecinţe decizionale.<br />
Pentru determinare deciziei optime utilizăm criteriul Hurwicz. În urma analizei şi<br />
evaluării consecinţelor prin intermediul unor intervale s-a obţinut următoarea<br />
matrice decizională:<br />
Tabelul 2<br />
Matricea consecinţelor decizionale<br />
Vi/Cj C1 C2 C3<br />
V1 [4,6] [3,4] [4,5]<br />
V2 [3,5] [4,5] [2,4]<br />
V3 [5;7] [4,6] [3,5]<br />
Ne propunem să parcurgem următorii paşi de evaluare a deciziei optime :<br />
~<br />
( max( Rij<br />
))<br />
j<br />
− Calcularea intervalelor maxime pe fiecare linie;<br />
~<br />
min( R ))<br />
(<br />
ij<br />
j<br />
− Calcularea intervalelor minime pe fiecare linie;<br />
⎜<br />
⎛ ~<br />
~<br />
α * max( R<br />
⎟<br />
⎞<br />
ij<br />
) − (1 − α) * min( Rij<br />
)<br />
− Calcularea intervalelor pentru un α ales ⎝ j<br />
j ⎠,<br />
α∈[0,1];<br />
− Calcularea variantei optime.<br />
Vi Max min<br />
Selectarea deciziei optime*<br />
⎜<br />
⎛ α * max − (1 − α ) * min ⎟<br />
⎞<br />
⎝<br />
⎠<br />
V1 [4,6] [3,4] [7 α-3, 10 α-4]<br />
V2 [4,5] [2,4] [6 α-2, 9 α-4]<br />
V3 [5;7] [3,5] [8 α-3, 12 α-5]<br />
Distanţe relative<br />
17α<br />
− 7<br />
2<br />
15α<br />
− 6<br />
2<br />
20α<br />
− 8<br />
2<br />
Tabelul 3<br />
Pentru obţinerea variantei optime de proiect se va rezolva sistemul de<br />
inecuaţii prin care se ierarhizează distanţele.<br />
In urma acestui demers se observă următoarele ierarhizări funcţie de valorile<br />
lui α:<br />
415
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
- pentru α∈[0; 1/3) ierarhizarea este V3
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
DIAGNOZA EXPLOATAŢIILOR AGRICOLE DIN<br />
ROMÂNIA<br />
Ana-Mariana DINCU 1 , L. SÂMBOTIN 1 ,<br />
Nicoleta MATEOC-SÎRB 1 , A. GĂVRUŢA 1 ,<br />
Camelia MĂNESCU 1<br />
1<br />
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină<br />
Veterinară a Banatului , Timişoara<br />
e-mail : maridincu2004@yahoo.com<br />
The actual situation of the Romanian agriculture is characterized<br />
through multiple socio-economical problems, crumbling of the land in over<br />
40 millions lots and the existence of numerous nonviable farms from the<br />
economical point of view. The structural modifications that took place in<br />
Romanian agriculture in 1990-2006 period. Having as effect the movement<br />
into private property of over 96% from the agricultural lands and the<br />
formation of little and medium exploitations are showing the fact that the<br />
reform process is far to be closed.<br />
In this study analyze of the individual agricultural exploitations on the<br />
national levels. There are made appreciations on the medium dimension of<br />
the private agricultural exploitation and was considered the useful<br />
agricultural surface – UAS and was calculated the medium dimension in<br />
every size class.The economical dimension of the agricultural exploitations<br />
stays under the influence of two important factors: territorially dimension<br />
and unitary efficiency level.<br />
In the year 2005, in Romania were 4.256.152 agricultural<br />
exploitations from which 4.237.889 were individual exploitations,<br />
respectively 99,6% and the units with juridical personality represented only<br />
0,4 %.<br />
Key words: agriculture, agricultural exploitations, size, farm, association<br />
Situaţia actuală a agriculturii româneşti se caracterizează prin multiple<br />
probleme de ordin economico-social, fărâmiţarea terenului în peste 40 mil. de<br />
parcele, precum şi existenţa unor numeroase gospodării neviabile din punct de<br />
vedere economic.<br />
Modificările structurale care au avut loc în agricultura României în perioada<br />
1990-2006, având drept efect trecerea în proprietatea privată a peste 96% din<br />
terenurile agricole şi formarea de exploataţii mici şi mijlocii, evidenţiază faptul că<br />
procesul de reformă este departe de a fi încheiat.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Lucrarea de faţă ţine să prezinte în mod obiectiv, prin intermediul analizei<br />
situaţia exploataţiilor agricole din România şi a agriculturii care este marea speranţă de<br />
417
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
redresare şi dezvoltare durabilă a economiei naţionale, datorită imensului potenţial de<br />
regenerare a pământului, principalul mijloc de producţie, reciclabil şi refolosibil.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Făcând o analiză a exploataţiilor agricole putem observa că în anul 2002<br />
numărul total de exploataţii agricole era de 4.299.361 exploataţii care utilizau o<br />
suprafaţă de 13.930.710 ha, revenind o medie de 3,24 ha.<br />
Suprafaţa agricolă neutilizată a fost de 907 mii ha în anul 2002, în timp ce<br />
suprafaţa arabilă neutilizată a fost de 397 mii ha în anul 2002.<br />
Principalele cauze care au dus la necultivarea întregii suprafeţe au fost:<br />
- Necultivarea terenurilor de către foştii proprietari aflaţi în oraşe, municipii<br />
şi alte localităţi;<br />
- Seceta accentuată;<br />
- Situarea pe pante nemecanizabile a unor suprafeţe de terenuri;<br />
- Defrişarea unor plantaţii pomiviticole din diferite cauze;<br />
- Ocuparea cu deşeuri şi gunoaie a unor suprafeţe din jurul localităţilor.<br />
Din datele statistice rezultă că la sfârşitul anului 2003 existau peste 4,7<br />
milioane de gospodării ţărăneşti individuale cu o suprafaţă de peste 7,7 milioane ha<br />
teren agricol (55.4% din suprafaţa ţării), revenind 1,69 ha pe o gospodărie. În<br />
aceste condiţii nu este posibilă desfăşurarea unei activităţi normale privind<br />
organizarea şi managementul producţiei agricole.<br />
La nivel naţional în 2004 exista un număr de 13.906.698 exploataţii agricole,<br />
din care un număr de 1.906.792 exploataţii – 43,3% se încadrau în categoria de<br />
mărime până la 1 ha. Însă, acestea au o pondere ca suprafaţă mult mai mică, de<br />
numai 4, 90%.<br />
Analizând evoluţia suprafeţei agricole după modul de utilizare arată scăderea<br />
acesteia faţă de anii trecuţi, atât pe total, cât şi pentru vii, livezi, păşuni şi fâneţe<br />
(tabelul 1).<br />
Suprafaţa<br />
Suprafaţa<br />
agricolă, din<br />
care:<br />
Tabelul 1<br />
Evoluţia terenurilor agricole pe categorii de folosinţă<br />
Anul 1990 Anul 2000 Anul 2005 Anul 2006<br />
mii ha % mii ha % mii ha % mii ha %<br />
14769 100,0 14856,8 100,0 14487,7 100,0 14731 100,0<br />
Teren arabil 9450 64,0 9381,1 63,1 9443,1 64.7 9434,6 64,0<br />
Păşuni şi fâneţe 4728 32,0 4948,8 33,3 4651,6 31,9 4859,3 33,0<br />
Vii 285,8 1,9 272,3 1,8 255,9 1,8 223,7 1,5<br />
Livezi 304,2 2,1 254.6 1,7 237,1 1,6 213,4 1.5<br />
Sursa: Calculaţii proprii pe baza datelor furnizate de INS, Anuarul statistic al României, ediţiile, 2004–<br />
2007<br />
Dintr-un număr total de 4.256 mii exploataţii agricole (tabelul 2), circa 4.121<br />
mii exploataţii agricole utilizează efectiv 13.906 milioane hectare, din totalul<br />
suprafeţei agricole, care în 2006 a fost de 14.731,0 milioane hectare.<br />
418
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Tabelul 2<br />
Exploataţii agricole, suprafaţa agricolă utilizată, precum şi suprafaţa ce revine în<br />
medie, pe o exploataţie agricolă, după statutul juridic al acestora,<br />
la sfârşitul anului 2006<br />
Supraf. agr. utilizată<br />
Număr Nr. expl. agr. Supraf. agr. medie (ha) pe o<br />
Statutul juridic al<br />
exploataţii ce utilizează utilizată<br />
Expl. ce<br />
exploataţiilor agricole<br />
agricole supraf agr. (ha) Expl. utilizează<br />
teren agricol<br />
Exploataţii agricole<br />
individuale<br />
4.237.889 4.103-404 9.102.018,2 2,2 2,2<br />
Unităţi cu personalitate<br />
juridică:<br />
18.263 17.843 4.804.683,1 263,1 269,3<br />
Societăţi/asociaţii<br />
agricole<br />
1.630 1.614 742.065.4 445.3 459,8<br />
Societăţi comerciale 4.824 4.563 1.780.787,8 616,2 857,7<br />
Unităţi ale<br />
administraţiei publice<br />
4.818 4.750 2.124.736,7 441 447,3<br />
Unităţi cooperatiste 108 89 3.246,4 30,1 36,5<br />
Alte tipuri 6.883 6.827 153.846,8 22,4 22,5<br />
Total expl. agr. 4.256.152 4.121.247 13.906.701,3 3,3 3,4<br />
Sursa: Anuarul statistic al României, 2007<br />
Datorită fărâmiţării excesive a terenului agricol suprafaţa medie pe o<br />
gospodărie individuală este foarte mică, de 2,2 ha, iar suprafaţa medie la unităţile<br />
cu personalitate juridică este de 269,3 ha.<br />
Se mai impune o remarcă deosebit de interesantă. Exploataţiile comerciale,<br />
care firesc sunt cuprinse în categoria de mărime 10-100 ha, au crescut, atât numeric<br />
cât şi ca dimensiune, într-un ritm mult mai lent decât cele din categoria peste 100<br />
ha, cel puţin sub aspect dimensional.<br />
Reţine atenţia şi dimensiunile medii ale exploataţiilor agricole, calculate<br />
separat pe clase de mărime. Exploataţiile din clasa de mărime 1-10 ha, cele care<br />
definesc exploataţia de tip familial, au dimensiunea medie de 2,69 ha. Foarte<br />
interesantă este situaţia exploataţiilor cu dimensiuni mai mari de 100 ha. Acestea<br />
au o suprafaţă medie de 445 ha (tabelul 3).<br />
Tabelul 3.<br />
Dimensiunea medie a exploataţiilor agricole pe clase de mărime în România, 2006<br />
Nr. Clasa de mărime Suprafaţa % din<br />
% din Dimensiunea<br />
Număr<br />
crt. (ha)<br />
(ha) total<br />
total medie (ha)<br />
1. Sub 0,1 19.266 0,10 415.327 9,5 0,046<br />
2. 0,1-1 675.260 4,80 1.491.465 33,9 0,45<br />
3. 1-10 6.373.987 45,80 2.368.261 53,8 2,69<br />
4 10-100 1.638.299 11,80 108.468 2,5 15,10<br />
5. Peste 100 5.222.056 37,50 11.746 0,3 444,58<br />
6. Total 13.906.698 100,00 4.395.208 100,00 3,16<br />
Sursa: Ancheta structurală în agricultură, 2005, INS, Bucureşti, 2006<br />
419
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Structura şi dimensiunile exploataţiilor agricole din România nu sunt încă<br />
compatibile cu cele ale ţărilor membre ale Uniunii Europene şi din această cauză<br />
sunt necesare măsuri urgente de ajustare structurală. Aceste măsuri vizează:<br />
- Stimularea asocierii micilor producători agricoli pentru efectuarea<br />
mecanizată a lucrărilor agricole şi practicarea asolamentelor, modernizarea<br />
zootehniei, depozitarea şi comercializarea produselor şi alte forme de cooperare;<br />
- Stimularea formării exploataţiilor familiale viabile, de tip european, prin<br />
susţinerea gospodăriilor de semi-subzistenţă, dezvoltarea pieţei funciare, a<br />
creditului ipotecar, arendarea terenurilor;<br />
- Creşterea numărului exploataţiilor agricole comerciale care să determine<br />
asigurarea eficienţei economice a activităţilor agricole;<br />
- Stimularea arendării terenurilor către tinerii agricultori şi a pensionării<br />
şefilor de gospodării de vârstă înaintată;<br />
- Restructurarea producţiei în marile societăţi agricole;<br />
- Constituirea fermelor care produc în sistem ecologic;<br />
- Formarea unor structuri ecologice diversificate în zonele rurale pentru<br />
obţinerea de venituri alternative;<br />
- Comasarea terenurilor şi organizarea teritoriului unităţilor agricole etc.<br />
CONCLUZII<br />
1. Agricultura, acest sector primar ala activităţii umane, oferă omului,<br />
societăţii în general hrană, resurse pentru industriile procesatoare care completează<br />
paleta foarte largă a nevoilor umane, locuri de muncă, piaţă de desfacere pentru<br />
industriile conexe, independenţă alimentară, economică şi chiar politică, într-o<br />
expresie acoperirea nevoilor societăţii umane, ceea ce-i conferă statutul de ramură<br />
prioritară a economiei naţionale.<br />
2. Exploataţiile agricole, cele din sectorul vegetal în special, se confruntă cu<br />
o dotare insuficientă, formată în principal din tractoare, combine, maşini şi<br />
echipamente agricole cu un grad ridicat de uzură fizică şi morală.<br />
2. O agricultură sănătoasă, sub aspect structural, presupune creşterea cu<br />
precădere a ponderii fermelor comerciale din proprietatea producătorilor agricoli<br />
autohtoni. Aceştia reprezintă viitorul agriculturii româneşti, spre aceştia trebuie<br />
îndreptată atenţia organelor decizionale româneşti.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Anca, A. – Organizarea şi reprezentarea producătorilor agricoli, Ed. Augusta, Timişoara,<br />
2005.<br />
2.Zahiu, Letiţia şi colab. – Structurile agrare şi viitorul producţiei agricole, Ed. Economică,<br />
Bucureşti, 2003.<br />
3.*** - Anuarul Statistic al României 1991 – 2007.<br />
4. *** - Legea Nr. 18/1991 fondului funciar.<br />
5.*** - Ordonanţa de Urgenţă Nr. 108/2001 privind exploataţiile agricole.<br />
6. *** - Recesământul General Agricol 2002.<br />
420
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
INFLUENŢA COMERŢULUI ELECTRONIC ASUPRA<br />
DEZVOLTĂRII FIRMEI DE COMERŢ<br />
Gh. PETRESCU 1 ,<br />
GABRIELA BOLDUREANU 2<br />
1<br />
Universitatea de Medicină şi Farmacie „Gr.T.Popa”<br />
Iaşi, telefon: 0232-267623<br />
2,<br />
Universitatea „Petre Andrei” din Iaşi<br />
telefon: 0232-215944<br />
The e–commerce brings to a trade firm new opportunities and<br />
challenges. Any trade firm could be easily approach by his customer,<br />
received their reaction no matter the geographical location and adjust the<br />
marketing strategy. The consumer could easily get in touch with the trade<br />
firm and could buy their products at the best prices and price/performance<br />
ratio. The electronic deliveries go certainty to the costumer and assure the<br />
supplier with an instant cash-flow generated by the sales. No doubt, the e-<br />
commerce is not “white” or without problems. The e-commerce have several<br />
difficulties, who appears and depends of a few factors such as economics,<br />
social, cultural, technological. These particularities of the e-commerce are<br />
analyzed in this paper.<br />
Key words: e-commerce, trade firm, internet marketing, economic benefits<br />
Noţiunea de comerţ electronic e–commerce se referă la schimbul de produse<br />
şi servicii prin Internet între parteneri aflaţi în diferite ţări şi regiuni ale lumii şi,<br />
respectiv, cei aflaţi în vecinătatea mai mult sau mai puţin apropiată.<br />
După Kalakota şi Whinston comerţul electronic este „o metodă modernă de<br />
afaceri, care se adresează nevoilor firmelor, pieţelor şi clienţilor pentru reducerea<br />
costurilor, concomitent cu îmbunătăţirea calităţii produselor şi serviciilor, precum<br />
şi creşterea vitezei de livrare sau prestare. Comerţul electronic nu poate fi tratat<br />
fără a avea în vedere reţelele de calculatoare, utile în căutarea şi găsirea<br />
informaţiilor necesare sprijinirii luării diferitelor decizii de către firme, cât şi de<br />
către consumatori” [3, p.87].<br />
În Buyer’s Guide to Electronic Commerce, apare următoarea definiţie<br />
„comerţul electronic constă în utilizarea tehnologiei informaţiei pentru<br />
îmbunătăţirea relaţiilor dintre partenerii de afaceri” [8].<br />
Pentru Dennis P. Geller, comerţul electronic reprezintă “colecţia de<br />
instrumente şi practici ce presupun utilizarea tehnologiilor Internet şi care permit<br />
firmelor să creeze, întreţină şi optimizeze relaţiile de afaceri cu alte firme şi<br />
consumatori individuali” [7].<br />
Impulsul creşterii rapide a comerţului electronic şi, mai ales, a apariţiei<br />
nevoilor pieţei electronice a fost dat de către alianţele internaţionale ale<br />
421
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
cumpărătorilor, în cadrul unor sectoare industriale distincte cum ar fi [2]: industria<br />
de automobile, comerţul cu amănuntul, industria aerospaţială, chimie şi agricultură.<br />
Potrivit prognozelor, practic, în fiecare sector vor apărea astfel de pieţe<br />
electronice care, după cum se preconizează, sunt cel mai bine predispuse să se<br />
transforme în medii comerciale electronice globale.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Prezentul articol este rezultatul unui demers de deducţie şi inducţie, investigare<br />
şi interpretare critică şi comparată a numeroase studii elaborate la nivel naţional şi<br />
internaţional cu privire la tema cercetată. S-a realizat o prezentare a comerţului<br />
electronic şi implicaţiile avute asupra firmelor de comerţ.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Prin utilizarea tehnologiei digitale, comerţul electronic aduce noi<br />
oportunităţi pentru activitatea comercială, prezentate în continuare [5, p.18-20]:<br />
- cooperarea între diferitele grupuri participante la tranzacţiile comerciale<br />
este mult mai uşor de realizat. Grupurile participante pot fi atât departamentele<br />
unor firme, care folosesc în comun o serie de informaţii pentru realizarea anumitor<br />
activităţi sau proiecte, cât şi grupuri de firme care lucrează împreună la proiectarea<br />
şi realizarea de noi produse;<br />
- eliminarea unor restricţii fizice de comunicare între partenerii de afaceri;<br />
- un service mult mai eficient şi mult mai eficace oferit clienţilor. Personalul<br />
care asigură service-ul pentru client are mai mult timp pentru a rezolva problemele<br />
complexe şi pentru a gestiona relaţiile cu clienţii, pentru că răspunsurile la<br />
întrebările uzuale sunt oferite acum on-line, fără a mai fi necesară intervenţia<br />
specialiştilor;<br />
- reducerea costurilor achiziţiilor. Personalul implicat în acest proces are<br />
acum mai mult timp pentru negocierea preţurilor şi cultivarea relaţiilor cu<br />
furnizorii. Informaţii despre aceste aspecte sunt găsite într-un timp cât mai scurt<br />
prin intermediul mijloacelor electronice;<br />
- reducerea stocurilor de produse şi constituirea lor numai din produsele<br />
solicitate. Atâta timp cât unul din scopurile comerţului electronic este de a<br />
eficientiza comunicarea între firme, nu mai este necesar să se asigure stocuri mari<br />
de produse [4, p.52]. Firmele devin astfel mult mai flexibile şi sunt în măsură să<br />
răspundă mult mai repede la modificările intervenite în cererea de produse;<br />
- reducerea ciclului activităţii comerciale. Ciclul unui proces este perioada<br />
de timp din momentul în care a avut loc lansarea comenzii şi până în momentul în<br />
care produsul este livrat sau serviciul prestat;<br />
- costuri de desfacere şi ale activităţii de marketing mai reduse. Cu ajutorul<br />
unei simple pagini web, o firmă poate să-şi sporească numărul de clienţi la costuri<br />
foarte mici sau chiar fără nici un cost suplimentar faţă de cheltuielile pe care le<br />
presupune crearea şi actualizarea paginii web. Aceştia selectează produsele prin<br />
intermediul Internetului şi nu de la magazine fizice;<br />
422
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
- noi oportunităţi de desfacere a produselor. Clienţii de oriunde din lume pot<br />
accesa pagina web a firmei fără să se împiedice de restricţiile impuse de graniţele<br />
fizice. Firmele mici care au o putere redusă de vânzare au acum posibilitatea de a<br />
concura cu marile corporaţii.<br />
Prin prisma acestor avantaje, tot mai mulţi agenţi economici recurg la<br />
această practică. În continuare vom încerca să prezentăm cum îşi certifică prezenţa,<br />
un agent economic, pe o piaţă electronică.<br />
Spre exemplu, în domeniul marketingului şi diseminării informaţiei se<br />
produce un transfer al acestei activităţi, de la firme sau agenţii specializate către<br />
cumpărător, producător, comerciant, investitor, etc. Fiecare agent economic poate<br />
să se prezinte direct pe piaţă, prin crearea de servere de tip web propriu.<br />
Comunicarea cu piaţa se face folosind servicii de tip Internet standard: pagină<br />
proprie (home page), poşta electronică (e-mail), transferul de fişiere (FTP), acces în<br />
mod terminal (telnet) şi extinderea acestora cu aplicaţii proprii.<br />
În acest mod, fiecare firmă îşi poate face activitate de marketing în timp real<br />
şi la costuri minime. Cheltuielile de marketing constau doar în realizarea unui<br />
server web şi apoi actualizarea lui cu informaţii. Clientul poate să-şi aleagă marfa,<br />
magazinul, funcţie de preţ şi calitate, să-şi facă comanda, să cumpere efectiv marfa<br />
(să plătească) şi să o primească acasă. Toate aceste operaţii pot fi făcute de la un<br />
calculator, cuplat pe o linie telefonică folosind tehnologia web, din propria casă<br />
fără nici o deplasare.<br />
Astfel, orice companie comercială va putea fi uşor abordată de clienţii săi,<br />
independent de situarea lor geografică. Ea recepţionează imediat reacţia clienţilor,<br />
ajustează, în caz de necesitate, strategia de marketing sau modifică stocurile de<br />
produse, în funcţie de aceste reacţii. Consumatorii pot procura produsele sau<br />
serviciile cu cele mai convenabile raporturi preţ/performanţă lansând comanda de<br />
la serviciu. Livrările electronice se fac cu certitudine la client şi asigură în acelaşi<br />
timp furnizorilor accesul imediat la banii lichizi generaţi de efectuarea vânzărilor.<br />
Consumatorul primeşte automat un raport financiar care-i permite să aibă o<br />
imagine actualizată a situaţiei sale financiare.<br />
Comerţul electronic schimbă în ritm accelerat mediul în care operează<br />
întreprinderile aducând o serie de riscuri şi oportunităţi pentru întreprinderi.<br />
Procesul de dezvoltare a unei afaceri globale are ca principale etape [1, p.268]:<br />
- identificarea oportunităţii de afaceri. Internetul este practic o sursă imensă<br />
de oportunităţi, oferind posibilitatea contactelor cu parteneri străini, cu alte<br />
întreprinderi de comerţ. Firmele virtuale au devenit o realitate, relevantă şi din<br />
punct de vedere economic, iar tendinţa de dezvoltare a acestora se accentua.<br />
- reperarea segmentului ţintă printr-o firmă locală: firmele locale sunt mai<br />
aproape de grupurile mici de consumatori, cărora le cunosc gesturile, obiceiurile şi<br />
cu care pot intra uşor şi rapid în contact.<br />
- culegerea de informaţii despre segmentul ţintă de consumatori; se vor<br />
folosi motoarele de căutare; sau prin permanentizarea de legături cu comunităţile<br />
virtuale (grupuri de persoane din zone geografice foarte variate care împărtăşesc un<br />
set comun de valori, interese, folosind doar Internetul).<br />
423
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
- prezentarea firmei on-line: este obligatorie actualizarea periodică a siteului;<br />
accentuare identităţii produselor şi serviciilor prin imagini sugestive;<br />
importantă este şi viteza de acces la site; eficienţa prezenţei pe web poate fi<br />
maximizată folosindu-i interactivitatea prin solicitarea de opinii, impresii etc.<br />
- încheierea afacerii, livrarea (DHL ş.a.) şi plata – utilizând diferite forme de<br />
plată electronică sau cu plata la livrare);<br />
- furnizarea serviciilor post-vânzare: service-ul prin telefon este prohibitiv<br />
pentru IMM-uri dar poate fi organizat pe net indicând limita maximă de timp<br />
pentru răspuns (de exemplu 12 ore); documentaţia tehnică, adesea sofisticată, poate<br />
fi făcută accesibilă doar clienţilor prin descărcarea unor fişiere.<br />
Apar însă o serie de erori frecvente ale firmelor ce activează în sfera<br />
comerţului electronic, şi anume [1, p.269]:<br />
- eroarea de a miza pe un impact pozitiv asupra vânzărilor, după lansarea<br />
site-ului propriu pe web;<br />
- eroarea de a considera prezenţa pe Internet (prin site-ul propriu), ca o<br />
garanţie a popularizării firmei ţi ofertei sale în întreaga lume;<br />
- considerarea site-ului ca un substitut pentru tehnicile de promovare<br />
tradiţionale şi nu ca pe o componentă complementară a strategiei de promovare a<br />
firmei;<br />
- nerespectarea unor principii şi reguli de proiectare a site-urilor, astfel încât<br />
acestea să asigure atractivitate, rapiditate de accesare şi comoditate în utilizare;<br />
- proiectare improprie a site-ului, ce ridică dificultăţi de identificare rapidă şi<br />
clară a atu-urilor ofertei;<br />
- absenţa preocupării continue de actualizare a conţinutului site-lui;<br />
- iluzia că un site bine conceput generează automat efectele marketingului<br />
direct;<br />
- convingerea că extinderea comerţului electronic va duce la extincţia<br />
treptată a intermediarilor tradiţionali;<br />
- convingerea că e-commerce anulează complet decalajele dintre<br />
întreprinderile mari şi cele aparţinând sectorului IMM;<br />
- convingerea că riscurile şi consecinţele aferente fraudării cardurilor<br />
cumpărătorilor îi privesc pe aceştia şi nu pe furnizorul de produse şi servicii.<br />
Site-urile comerciale au trecut de la faza în care erau folosite doar pentru<br />
prezentarea produselor şi a broşurilor în format electronic la aceea în care au<br />
devenit adevărate canale de distribuţie.<br />
Comercianţii care oferă produsele şi serviciile pe Internet analizează<br />
eficienţa site-ului din trei puncte de vedere [6, p.272-273]: cel global, care vizează<br />
performanţa de ansamblu a magazinului, cel al marketingului şi cel comercial.<br />
Performanţa globală a magazinului este direct influenţată de calitatea<br />
managementului pe de o parte, şi de numărul de vizitatori şi volumul vânzărilor pe<br />
de altă parte;<br />
Marketingul prin Internet poate fi definit în linii mari ca activităţi desfăşurate<br />
pentru a câştiga clienţi pentru magazinele on-line şi de a-i păstra. Tehnicile pentru<br />
marketingul on-line fac apel la bannerele introduse în paginile web, la reperele<br />
424
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
plasate în motoarele de căutare şi pe marile portaluri şi la companiile de promovare<br />
prin email.<br />
Analiza eficienţei din punct de vedere comercial vizează o serie de aspecte<br />
printre care amintim:<br />
- sortimentul de produse; se stabileşte gradul în care sortimentul de produse<br />
prezentate în magazinul on-line satisface din punct de vedere sortimental cerinţele<br />
clienţilor.<br />
- sugestiile comerciale; tehnici pentru prezentarea/gruparea produselor<br />
pentru a creşte motivaţia de a cumpăra din magazinele on-line.<br />
- metaforele de cumpărare; sunt mijloacele utilizate de clienţi pentru a găsi<br />
produsele pe care-i interesează. De exemplu: răsfoirea ierarhizată prin catalogul de<br />
produse.<br />
- particularităţile de design se referă la aspectul fundalului, a mijloacelor<br />
utilizate, caracterele şi corpul literelor utilizate, dimensiunea, culoarea, amplasarea<br />
acestor elemente în pagină<br />
Analiza atentă a eficienţei magazinului virtual va face posibilă descoperirea<br />
punctelor care generează pierderi de clienţi şi se pot lua măsurile necesare.<br />
CONCLUZII<br />
Cele prezentate anterior ne întăresc convingerea că vânzarea electronică are<br />
o influenţă asupra marketing-ului, merchandising-ului, distribuţiei, rentabilităţii<br />
detailiştilor şi producătorilor, asupra consumatorilor, în consecinţă asupra tuturor<br />
actorilor de pe scena vânzării cu amănuntul.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Drăguşin, M., 2003 - Strategii globale de comerţ electronic pentru IMM-uri, în volumul<br />
Comerţ şi Globalizare, Editura ASE, Bucureşti, p.268-269.<br />
2. Hofmann, J.A., 2008 - The E-Business Primer. How to Develop, Implement, Market and Manage<br />
an E-Business pe site-ul www.netinbusiness.net.<br />
3. Kalakota, R., Whinston, A.B., 1996 - Frontiers of Electronic Commerce, Addison Wesley,<br />
Readind, Massachusetts, p.87.<br />
4. Kalakota, R., Robinson, M., 1999 - E-Business. Roadmap for Success, Addison-Wesley,<br />
Reading, Massachusetts, p.52.<br />
5. Kosiur, D., 1998 - Understanding Electronic Commerce, Microsoft Press, Redmond,<br />
Washington, p. 18-20.<br />
6. Pleşea, D., 2003 - Analiza eficienţei comerciale a unui magazin on-line în volumul Comerţ<br />
şi Globalizare, Editura ASE, Bucureşti, p.272-273.<br />
7. http://idm.internet.com , Geller, D.P., The Yin and Yang of Electronic Commerce.<br />
8. http://www.wentworth.com *** Buyer’s Guide to Electronic Commerce. Glossary of Terms.<br />
425
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
INFLUENŢA SISTEMULUI INFORMAŢIONAL ACTUAL<br />
ASUPRA RAŢIONALIZĂRII DISTRIBUŢIEI<br />
PRODUSELOR<br />
Gh. PETRESCU 1 ,<br />
GABRIELA BOLDUREANU 2<br />
1<br />
Universitatea de Medicină şi Farmacie<br />
„Gr.T.Popa” Iaşi<br />
telefon: 0232-267623<br />
2,<br />
Universitatea „Petre Andrei” Iaşi<br />
telefon: 0232-215944<br />
Considering management in the sphere of commerce, an efficient<br />
management should be based on the following premises: rationalization of<br />
organizational structure of a commercial body, improvements in the<br />
information system, higher level of management training. The paper tries to<br />
evaluate the influence of the information system upon the rationalization of<br />
the production distribution.<br />
Key words: information system, rationalization, distribution<br />
Circuitele pe care se deplasează produsele de la producători la consumatori<br />
sunt foarte diverse. Perfecţionarea proceselor de distribuţie nu este posibilă decât<br />
prin urmărirea atentă a itinerarelor parcurse de mărfuri si evitarea staţionărilor<br />
inutile sau a ratelor ocolitoare.<br />
Prin studierea datelor oferite de sistemul informaţional se pot iniţia măsuri<br />
de perfecţionare a distribuţiei, cu efecte favorabile asupra rezultatelor economice<br />
ale întreprinderilor.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Prezentul articol este rezultatul unui demers de deducţie şi inducţie, investigare<br />
şi interpretare critică şi comparată a numeroase studii elaborate la nivel naţional şi<br />
internaţional cu privire la tema cercetată. S-a realizat o prezentare a sistemului<br />
informaţional şi implicaţiile avute asupra distribuţiei produselor în sfera de marketing.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Complexitatea şi dinamismul epocii contemporane, influenţa tot mai<br />
accentuată a revoluţiei ştiinţifico-tehnice ridică în faţa managerilor firmelor noi si<br />
complicate probleme, a căror rezolvare presupune o adaptare continuă, elastică şi<br />
eficientă, pe baza unor informaţii bogate si pertinente.<br />
Sistemul informaţional actual trebuie să asigure datele necesare cunoaşterii<br />
cât mai reale a fenomenelor şi proceselor economice, să permită - în funcţie de<br />
426
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
aportul firmelor - obţinerea unor efecte economice scontate. Sistemul informaţional<br />
poate contribui la valorificarea adecvata a resurselor umane, financiare şi materiale,<br />
la stabilirea celor mai eficiente variante de producţie şi comercializare.<br />
De aici rezultă că îmbunătăţirea managementului actual presupune şi<br />
modernizarea sistemului informaţional, mijloace sofisticate de culegere, prelucrare<br />
şi păstrare a datelor.<br />
În distribuţia mărfurilor într-o economie de piaţă, rolul sistemului<br />
informaţional este de a evidenţia ansamblul problemelor pe care să le rezolve<br />
conducerea firmelor producătoare şi cele comerciale, în vederea realizării unor<br />
circuite cât mai directe şi satisfacerea exigenţelor consumatorilor [3, p.201].<br />
În acest scop, informaţiile referitoare la vânzările din perioadele precedente<br />
sunt edificatoare, iar fluxurile de informaţii de la consumatori spre producători au o<br />
importanţă majoră pentru orientarea producţiei viitoare şi asigurarea vânzării<br />
acesteia pe piaţă.<br />
Cele mai semnificative fluxuri de distribuţie, între care cel informaţional are<br />
un rol determinat sunt următoarele [1, p.358]:<br />
1. Fluxul produsului;<br />
2. Fluxul tranzacţiilor (negocierilor);<br />
3. Fluxul titlului de proprietate;<br />
4. Fluxul informaţional;<br />
5. Fluxul acţiunilor de promovare.<br />
Sistemul informaţional nu trebuie să se limiteze însă numai la fenomene<br />
trecute, ci să anticipeze evoluţia fenomenelor de piaţă, să creeze mediul favorabil<br />
comercializării produselor.<br />
Procesul de distribuţie a bunurilor este precedat de fluxul de informaţii si el<br />
este urmarea încheierii contractelor intre agenţii economici producători şi<br />
comercianţi [2, p.131]. Desfăşurarea neîntreruptă a distribuţiei, efectele acestui<br />
proces (cheltuieli, pierderi, profituri, imobilizări), înregistrate în diferitele lui<br />
secvenţe, se vor reflecta în sistemul informaţional.<br />
Sistemul informaţional asigură înregistrarea, culegerea, transmiterea,<br />
circuitul, prelucrarea si valorificarea informaţiilor de orice natură. Sistemul<br />
informaţional cunoaşte evoluţia sistemului a cărui activitate trebuie s-o reflecte.<br />
Aceasta este de neconceput fără informaţie, care este componenta sa principală,<br />
mobilul tuturor activităţilor, iar informaţia reprezintă ştirea, evenimentul,<br />
comunicarea ce urmează a fi transmisă celor implicaţi Într-o anumită activitate.<br />
Importanţa sistemului informaţional poate fi uşor dedusă din faptul că pentru<br />
funcţionarea normală a unui sistem de conducere este oportună realizarea<br />
următoarelor activităţi:<br />
- culegerea informaţiilor privitoare la starea sistemului si a mediului<br />
înconjurător;<br />
- transmiterea informaţiilor prin canalele adecvate la locul prelucrării<br />
acestora;<br />
- prelucrarea informaţiilor în vederea analizei şi elaborării deciziilor;<br />
- adaptarea deciziilor şi transmiterea lor către organele de execuţie;<br />
427
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
- asigurarea controlului şi îndeplinirii sarcinilor rezultate din decizii.<br />
Aceste obiective sunt îndeplinite de sistemul informaţional, pârghie deosebit<br />
de importantă a managerului firmei.<br />
În distribuţia mărfurilor, sistemul informaţional are menirea de a asigura<br />
legăturile între sistemul de conducere al canalelor de distribuţie si cel condus,<br />
creând condiţiile desfăşurării normale a activităţii, prin informaţiile reale şi<br />
oportune furnizate sistemului de conducere, adoptării unor decizii temeinic<br />
fundamentate.<br />
Sistemul informaţional trebuie să îndeplinească mai multe condiţii, dintre<br />
care cele mai importante sunt [5, p.137]:<br />
- deplasarea rapidă a informaţiilor intre elementele sistemului, la toate<br />
nivelurile cu competenţe de decizie;<br />
- asigurarea unei precizii corespunzătoare a informaţiilor rezultate;<br />
- sistematizarea şi prezentarea datelor într-o formă accesibilă şi<br />
corespunzătoare cu modul în care vor fi utilizate;<br />
- cercetarea mediului ambiant al firmelor implicate şi a locului acestora in<br />
cadrul ansamblului economico-social.<br />
Fluxul de informaţii al distribuţiei permite, mai întâi, urmărirea activităţilor<br />
desfăşurate de firmele producătoare, apoi circuitele urmate de produse prin diverse<br />
verigi comerciale cu ridicata sau amănuntul la consumatori.<br />
Derularea firească a fluxului informaţional al distribuţiei produselor<br />
presupune o structura organizatorică a întreprinderilor producătoare şi comerciale,<br />
o bază tehnică specifică sau posibilităţi de acces la centre de prelucrare a datelor,<br />
relaţii cu unităţile mediului şi în unele cazuri cu structurile administrative.<br />
Fluxul de informaţii al firmelor producătoare şi al celor comerciale trebuie să<br />
ofere elementele necesare caracterizării unor aspecte importante ale distribuţiei şi<br />
anume: expedierea produselor către consumatori prin canalele de distribuţie<br />
tradiţionale sau noi; încasarea sau nu a contravalorii produselor expediate; modul<br />
cum sunt primite produsele de cumpărători şi care ar fi componentele distribuţiei<br />
inverse care ar interesa firmele.<br />
Informaţiile cu privire la distribuţia produselor trebuie să fie ample, clare şi<br />
percepute rapid, în aşa fel încât deciziile să poată fi luate într-un timp optim [4, p.<br />
146]. Metodele utilizate pentru culegerea, depozitarea, prelucrarea şi transmiterea<br />
informaţiilor îşi vor dovedi utilitatea numai dacă asigură desprinderea de concluzii<br />
clare, într-un interval scurt şi sunt uşor interpretate de decidenţi. în acest mod,<br />
sistemul informaţional reprezintă mijlocul indispensabil conducerii ce permite să se<br />
analizeze rapid şi exact o situaţie complexă şi să se ia cele mai eficiente decizii<br />
impuse de împrejurările respective.<br />
Sistemul informaţional, alături de factorii tehnico-organizatorici,<br />
influenţează direct nivelul eficacităţii activităţii de conducere, ce se reflectă cel mai<br />
sintetic în rezultatele economico-financiare ale firmelor. Eficienţa cu care sunt<br />
folosite informaţiile interesează atât unităţile producătoare, cât şi pe cele<br />
comerciale, participante direct la procesul de distribuţie, în cazul comerţului, o<br />
conducere eficientă a activităţii comerciale se bazează pe trei premise:<br />
428
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
raţionalizarea structurii organizatorice a aparatului comercial, îmbunătăţirea<br />
sistemului informaţional, creşterea nivelului de pregătire a managerilor. Aceste<br />
premise sunt valabile şi în cazul activităţii firmelor producătoare, pentru funcţia<br />
comercială a acestora, care se materializează printr-o participare activă la procesul<br />
distribuţiei.<br />
Deoarece, în condiţiile actuale, informaţiile sunt prelucrate în marea lor<br />
majoritate cu mijloace modeme de calcul, se poate aprecia că progresul sistemului<br />
informaţional se sprijină pe componenţa sa de bază - sistemul informatic.<br />
Eficienţa economică a folosirii sistemelor informatice se calculează ca raport<br />
intre plusul de profit obţinut prin utilizarea sistemelor informatice noi, moderne,<br />
faţă de cele folosite anterior şi diferenţa dintre valoarea resurselor informatice<br />
obţinute cu mijloace noi de calcul şi a celor din perioada de referinţă. Formula de<br />
calcul este următoarea:<br />
p1<br />
− p0<br />
ES =<br />
R1<br />
− R0<br />
în care:<br />
ES - eficienţa sistemelor informatice:<br />
p1 - profitul obţinut în condiţiile utilizării sistemelor informatice noi;<br />
p0 - profitul obţinut în condiţiile utilizării sistemelor informatice anterioare;<br />
Rl - valoarea resurselor informatice obţinute cu sistemele noi;<br />
R0 - valoarea resurselor informatice obţinute cu sistemele anterioare.<br />
În relaţia de mai sus, eficienţa utilizării informaţiilor a fost exprimată<br />
pornindu-se de la formula generală a eficienţei, dar încercarea de a reduce totul la<br />
raportul efect-efort material înseamnă o supraevaluare a factorilor materiali, ce pot<br />
fi uşor cuantificaţi, faţă de cei umani care rămân cel mai frecvent greu sau<br />
imposibil de a fi măsurat şi a căror contribuţie - mai ales în conducere - poate fi<br />
substanţială.<br />
Prin prelucrarea autonomă a datelor se urmăreşte înlocuirea unor activităţi<br />
ale oamenilor, mai ales a acelora care necesită un volum mare de muncă. De aici<br />
reiese necesitatea calculării coeficientului economiei de personal ce asigură<br />
sistemul informaţional bazat pe dotarea modernă şi care se calculează cu formula:<br />
t0<br />
− t1<br />
E p<br />
=<br />
t0<br />
în care:<br />
Ep - coeficientul economiei de personal;<br />
t0 - timpul de muncă cheltuit pentru executarea lucrărilor solicitate de<br />
sistemul informaţional in condiţiile vechii dotări şi structuri;<br />
t1 - timpul de muncă cheltuit pentru executarea lucrărilor în noul sistem<br />
informatic sau noua structură funcţională.<br />
Interdependenţele dintre unităţile participante la procesul distribuţiei impun<br />
utilizarea de către acestea a unor informaţii cât mai reale, prelucrate cu ajutorul<br />
mijloacelor moderne de calcul, asigurând anumite conexiuni intre structuri<br />
organizatorice şi de conducere specifice ramurilor şi subramurilor cărora le aparţin.<br />
429
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Fiecare firmă implicată direct sau indirect în distribuţia produselor dispune<br />
de un sistem informaţional propriu, dar acesta trebuie să fie conceput şi utilizat<br />
numai într-o strânsă conexiune cu cele ale unităţilor cu care cooperează. Se<br />
urmăreşte ca deciziile tuturor unităţilor să fie luate m condiţiile cunoaşterii<br />
realităţilor din cadrul canalelor de distribuţie, asigurându-se o armonizare a<br />
legăturilor dintre participanţi şi reducerea tensiunii ce poate lua naştere.<br />
CONCLUZII<br />
În concluzie, pentru ca sistemul informaţional să reprezinte în mod efectiv o<br />
premisă a raţionalizării distribuţiei produselor, acesta trebuie proiectat şi realizat<br />
după criterii care să răspundă deopotrivă specificului şi cerinţelor tuturor<br />
participanţilor la procesul distribuţiei.<br />
În ceea ce priveşte aparatul comercial, purtătorii de informaţii ai distribuţiei<br />
produselor sunt în măsură să evidenţieze deplasarea acestora, în structură bine<br />
conturată, doar până la unităţile comerciale cu ridicata. De la această verigă spre<br />
consumatori drumul produselor este dificil de precizat, deoarece firmele cu<br />
amănuntul nu urmăresc mărfurile numai din punct de vedere cantitativ şi global<br />
valoric, fără a evidenţia structura mărfurilor şi producătorii acestora.<br />
O evidenţă cu mijloace moderne ar permite informaţii utile, ar putea<br />
evidenţia producătorii ce nu se ridică la nivelul exigenţelor consumatorilor şi care,<br />
în mod firesc, trebuie evitaţi în comenzile viitoare.<br />
Numai în acest mod se va dovedi eficacitatea sistemului informaţional bazat<br />
pe cele mai moderne realizări în domeniul tehnicii de calcul.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Florescu, C., 1992 - Marketing, Editura Marketer, Bucureşti, 1992, p.358.<br />
2. Marinescu G., Petrescu Gh., 2004 – Marketing, Editura „Gr.T.Popa” Iaşi, p.131.<br />
3. Munteanu, V. ş.a., 1996 - Marketing pentru toţi, Editura Uniunii Scriitorilor Editura<br />
Meridianul 28, Chişinău, p. 201<br />
4. Niculae, M.V., 1992 - Piaţa informaţiilor, Seria Marketing informaţional, Bucureşti, p.146.<br />
5. Oprea D., - Premisele şi consecinţele informatizării contabilităţii, Editura Graphix, laşi,<br />
1995, p.137.<br />
430
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
CONSECINŢELE MANIFESTĂRII DIVERGENŢELOR<br />
STRUCTURALE ÎNTRE ECONOMIILE STATELOR EX-<br />
COMUNISTE ŞI CELE DIN ZONA EURO<br />
V.L. ICHIM 1<br />
1<br />
Institutul de Studii Europene “Ştefan Lupaşcu” Iaşi<br />
e-mail: liviuichim@yahoo.com<br />
The structure of the national economy is the main factor in the<br />
economic development of the national labour productivity and the external<br />
competitiveness, and at the same time it influences the labour force migration<br />
phenomenon which has long term negative consequences on the countries<br />
void of this force. The ex-communist countries should accelerate systemic<br />
transformation within the economy and stimulate the growth of the national<br />
economy competitiveness by supporting the investment process, investments<br />
being at the same time the only viable solution for inflation and current<br />
account cutting down. All these imply keeping the monetary policy, currency<br />
flow and financial autonomy and even the promotion of significant budgetary<br />
deficits (above 3% of GDP), deficits which can be determined by the<br />
transformations within the economy. So, it is highly recommended that the<br />
Stability and Growth Pact should be modified so that the budgetary deficit be<br />
analyzed through the effect produced by the general level of prices in a<br />
national economy (qualitative versus quantitative analysis).<br />
Key words: structural divergences, asymmetric shocks, systemic<br />
transformation<br />
Disparităţile de dezvoltare economică ce există între statele din zona euro şi<br />
ţările central- şi est-europene se datorează divergenţelor structurale şi implică o<br />
slabă corelare a şocurilor economice, iar în astfel de condiţii adoptarea monedei<br />
unice europene nu este benefică pentru fostele state comuniste, care s-ar expune<br />
astfel, pe de o parte, riscului producerii şocurilor asimetrice, iar pe de altă parte,<br />
riscului încetinirii atât a ritmului de creştere economică cât şi a ritmului de<br />
continuare a transformărilor sistemice. Cu alte cuvinte, aderarea la UEM necesită,<br />
pe lângă îndeplinirea criteriilor de convergenţă noiminală (numite şi condiţii<br />
formale de aderare) şi asigurarea, într-o măsură cât mai mare posibilă, a<br />
convergenţei reale (ce implică condiţiile infomale ale aderării).<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Deoarece se consideră că, pe măsură ce creşte gradul de integrare economică,<br />
scade frecvenţa şocurilor asimetrice, iar ciclurile de afaceri dintre ţări devin mai<br />
sincronizate ¼1½, putem aprecia corelarea ciclurilor de afaceri şi simetria şocurilor<br />
luând în considerare:<br />
431
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
1. nivelul de integrare a comerţului ţărilor aflate în tranziţie în comerţul UE<br />
calculat la nivel de ţară ca raport între comerţul intracomunitar cu bunuri şi total comerţ<br />
extern cu bunuri;<br />
2. nivelul de asemănare dintre structura fiecărei economii naţionale şi cea a<br />
zonei euro determinat ca abaterea absolută faţă de zona euro a contribuţiei<br />
principalelor activităţi la realizarea Valorii Adăugate Brute (VAB);<br />
3. gradul de dezvoltare economică relevat de PIB pe cap de locuitor.<br />
În acest scop vom face o analiză a oportunităţii aderării ţărilor aflate în tranziţie –<br />
Bulgaria, Cehia, Estonia, Letonia, Lituania, Polonia, România, Slovacia, Slovenia şi<br />
Ungaria – la Uniunea Monetară Europeană utilizând criteriile menţionate anterior,<br />
acestea reprezentând doar cîteva dintre criteriile circumscrise teoriei zonelor monetare<br />
optime. Am inclus în acest demers şi Slovenia, chiar dacă ea s-a alăturat deja zonei<br />
euro, la 1 ianuarie 2007, pentru a o folosi ca bază de comparaţie.<br />
În subsidiar, ne propunem să stabilim prin compararea rezultatelor obţinute o<br />
ierarhie a celor zece ţări sub aspectul oportunităţii adoptării monedei unice europene.<br />
Metodologia de lucru propusă este următoarea: pe măsură ce vom analiza<br />
criteriile de optimalitate monetară, vom acorda ţărilor puncte de la 1 la 10, astfel încât,<br />
punctajul final cel mai mic să indice ţara cea mai potrivită să adopte moneda unică<br />
europeană, iar punctajul cel mai mare să permită identificarea ţării cu cel mai redus<br />
grad de optimalitate monetară în raport cu UEM (alcătuită din 12 ţări).<br />
De asemenea, vom analiza relaţia dintre ponderea pe care o are agricultura la<br />
realizarea VAB şi gradul de dezvoltare a economiei naţionale.<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Analiza comerţului extern, intra- şi extracomunitar pentru anul 2006,<br />
prezentată în tabelul 1, evidenţiază faptul că ţările ex-comuniste, au un comerţ<br />
extern orientat preponderent spre UE, comerţul intracomunitar deţinând ponderi<br />
din comerţul extern al acestor ţări cuprinse între 60,95% (nivelul minim fiind<br />
înregistrat de Bulgaria) şi 83,06% (nivelul maxim fiind consemnat de Cehia).<br />
Trebuie precizat că fostele state socialiste care au aderat la UE sunt mai<br />
dependente de piaţa unică europeană decât o parte din ceilalţi membri ai Uniunii,<br />
care înregistrează ponderi mai mici ale exporturilor şi importurilor în şi din spaţiul<br />
comunitar, cum ar fi Italia, cu 60,38%, respectiv 56,89%, Marea Britanie, cu<br />
62,93%, respectiv 57,73%, sau Grecia cu 63,76% din exporturi şi 57,14% din<br />
importuri. Analiza datelor statistice mai evidenţiază că ţările ex-comuniste sunt cel<br />
mai puternic legate de economia germană, de unde provin preponderent achiziţiile<br />
intracomunitare. De asemenea, cinci dintre cele zece ţări analizate au ca principlă<br />
destinaţie a exporturilor intracomunitare Germania, însă şi în cazul celorlalte ţări, şi<br />
anume Bulgaria, Estonia, Letonia, Lituania şi România, Germania rămâne o<br />
destinaţie importantă. Raportarea economiilor în tranziţie la economia germană<br />
este relevantă din perspectiva trecerii la moneda unică europeană, deoarece PIB-ul<br />
Germaniei reprezintă 20% din PIB-ul total al celor 27 de membrii ai UE (în 2006,<br />
Germania avea un PIB de 2 309,1 miliarde de euro, iar UE 27, de 11 536,2<br />
miliarde) şi peste 27% din PIB-ul zonei euro, iar un comerţ integrat cu cel al<br />
Germaniei înseamnă şi o mai strânsă sincronizare a ciclurilor de afaceri şi a<br />
şocurilor economice.<br />
432
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Tabelul 1<br />
Gradul de integrare a comerţului cu bunuri desfăşurat de ţările aflate în tranziţie în<br />
comerţul cu bunuri al UE, în anul 2006<br />
Ţara<br />
Exportul de bunuri<br />
Intra-UE 27<br />
% din total<br />
exporturi<br />
Importul de bunuri<br />
Intra-UE 27<br />
% din total<br />
importuri<br />
433<br />
Ponderea<br />
comerţului<br />
intracomunitar cu<br />
bunuri<br />
% din total comerţ<br />
extern<br />
Irearhizare după<br />
integrarea<br />
comerţului cu<br />
bunuri<br />
Puncte<br />
Cehia 85,57 80,50 83,06 1<br />
Slovacia 86,91 75,70 81,03 2<br />
Polonia 78,96 73,00 75,78 3<br />
Letonia 72,45 76,52 75,11 4<br />
Ungaria 79,21 70,22 74,63 5<br />
Slovenia 68,52 77,81 73,25 6<br />
Estonia 66,05 74,10 70,75 7<br />
România 70,29 63,36 66,05 8<br />
Lituania 63,62 62,73 63,11 9<br />
Bulgaria 60,68 61,15 60,95 10<br />
Cu toate acestea, economiile emergente la care ne referim nu au ciclurile de<br />
afaceri corelate suficient cu zona euro, de unde şi caracterul specific al şocurilor<br />
economice. Rezultatele obţinute în urma comparării contribuţiei principalelor<br />
activităţi la realizarea valorii adăugate brute (VAB) în ţările aflate în tranziţie din<br />
UEM, prezentate în tabelul 2, evidenţiază faptul că Letonia, Ungaria şi Estonia au<br />
economii asemănătoare structural cu economia zonei euro, sectorul serviciilor fiind<br />
bine dezvoltat, ceea ce reduce riscul producerii, în aceste ţări, a şocurilor asimetrice<br />
în raport cu zona euro. În Cehia, Slovenia şi Slovacia industria are o contribuţie<br />
mult mai mare la realizarea VAB decât în UEM, în vreme ce agricultura deţine un<br />
loc important în România şi Bulgaria, care se plasează, din acest motiv, pe ultimele<br />
locuri ale ierarhiei stabilitie în baza criteriului asemănării structurii economiei. Se<br />
remarcă faptul că economia României se distanţează cel mai mult de economia<br />
Uniunii Monetare Europene, având o contribuţie de cinci ori mai mare a<br />
agriculturii la VAB şi un aport modest al serviciilor: de aproape 55%, faţă de<br />
71,4% cât înregistrează economia zonei euro.<br />
Disparităţile de dezvoltare economică şi socială ce există între ţările aflate în<br />
tranziţie, precum şi între acestea şi UEM sunt evidenţiate de indicatorul sintetic<br />
PIB/locuitor (tabelul 3). În majoritatea ţărilor analizate, puterea de cumpărare este<br />
mică, situată sub 60% din nivelul înregistrat în zona euro, ceea ce denotă<br />
capacitatea financiară redusă de ajustare a şocurilor de cerere sau de ofertă la<br />
nivelul operatorilor economici, iar atragerea capitalurilor necesare, bunăoară,<br />
pentru reorientarea producţiei implică în aceste condiţii apelul la împrumuturi<br />
bancare costisitoare, care vor afecta competitivitatea prin preţ. Analiza acestui
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
indicator oferă o imagine asupra nivelului scăzut de convergenţă reală privind<br />
economiile ex-comuniste şi cele din zona euro.<br />
Tabelul 2<br />
Contribuţia principalelor activităţi la realizarea Valorii Adăugate Brute (VAB) în ţările<br />
aflate în tranziţie din UEM, în anul 2005<br />
Ţara<br />
Agricultură<br />
vânătoare şi<br />
pescuit<br />
% din<br />
VAB<br />
Abateri<br />
%<br />
Industrie<br />
şi construcţii<br />
% din<br />
VAB<br />
Abateri<br />
%<br />
% din<br />
VAB<br />
Servicii Total Ierarhizare<br />
Abateri<br />
%<br />
Abateri<br />
%<br />
Letonia 3,8 1,8 22,4 4,2 73,8 2,4 8,4 1<br />
Estonia 4,0 2,0 29,4 2,8 66,6 4,8 9,6 2<br />
Ungaria 3,7 1,7 30,2 3,6 66,1 5,3 10,6 3<br />
Polonia 4,8 2,8 30,6 4,0 64,6 6,8 13,6 4<br />
Slovacia 3,8 1,8 34,2 7,6 62,0 9,4 18,8 5<br />
Slovenia 3,1 1,1 35,4 8,8 61,5 9,9 19,8 6<br />
Lituania 5,7 3,7 33,5 6,9 60,8 10,6 21,2 7<br />
Bulgaria 9,3 7,3 30,3 3,7 60,4 11,0 22,0 8<br />
Puncte<br />
Cehia 3,0 1,0 37,7 11,1 59,3 12,1 24,2 9<br />
România 10,1 8,1 35,0 8,4 54,9 16,5 33,0 10<br />
Zona euro 12 2,0 0,0 26,6 0,0 71,4 0,0<br />
Tabelul 3<br />
PIB pe cap de locuitor în ţările aflate în tranziţie şi în UEM, în anul 2005<br />
PIB pe cap de locuitor<br />
Ierarhizare<br />
Ţara<br />
PPS % Puncte<br />
Slovenia 18,700 74,8 1<br />
Cehia 17,100 68,4 2<br />
Ungaria 14,300 57,2 3<br />
Estonia 13,400 53,6 4<br />
Slovacia 12,900 51,6 5<br />
Lituania 12,200 48,8 6<br />
Polonia 11,700 46,8 7<br />
Letonia 11,000 44,0 8<br />
România 8,100 32,4 9<br />
Bulgaria 7,500 30,0 10<br />
Zona euro 25,000 100 –<br />
434
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Determinarea nivelului de oportunitate al aderării la zona euro în funcţie de<br />
cele trei criterii analizate (tabelul 4) permite împărţirea statelor analizate în două<br />
grupuri, unul ce include state caracterizate printr-un grad mai mare de convergenţă<br />
reală în raport cu UEM, e vorba de Ungaria, Cehia, Slovacia, Slovenia, Estonia şi<br />
Letonia, al doilea, format din Lituania, România şi Bulgaria, ţări cu o redusă<br />
convergenţă reală, la graniţa dintre cele două grupuri situându-se Polonia.<br />
Tabelul 4<br />
Nivelul de oportunitate al aderării la UEM<br />
Ţara<br />
Irearhizare după<br />
integrarea<br />
comerţului<br />
Irearhizare<br />
după<br />
convergenţa<br />
structurală<br />
Irearhizare<br />
după<br />
PIB / locuitor<br />
Nivelul de<br />
oportunitate<br />
al aderării la<br />
UEM<br />
Irearhizare<br />
după nivelul de<br />
oportunitate al<br />
aderării la<br />
UEM<br />
Puncte Puncte Puncte Punctaj final<br />
Ungaria 5 3 3 11 1<br />
Cehia 1 9 2 12 2<br />
Slovacia 2 5 5 12 3<br />
Slovenia 6 6 1 13 4<br />
Estonia 7 2 4 13 5<br />
Letonia 4 1 8 13 6<br />
Polonia 3 4 7 14 7<br />
Lituania 9 7 6 22 8<br />
România 8 10 9 27 9<br />
Bulgaria 10 8 10 28 10<br />
CONCLUZII<br />
Nivelul PIB-ului/locuitor este influenţat de o serie de factori precum<br />
structura economiei naţionale – astfel, contribuţia mare pe care o are<br />
agricultura la realizarea VAB în România, de 10,1%, în Bulgaria, de 9,3%, şi în<br />
Lituania, de 5,7%, conduce la un nivel scăzut al PIB/locuitor, aceste ţări fiind<br />
ultimele 3 din cele 10 ţări analizate, după oportunitatea aderării la zona euro, în<br />
vreme ce aportul mare al serviciilor la realizarea VAB consemnat în Estonia şi<br />
Ungaria, de 66,6%, respectiv 66,1%, conduce la niveluri mai ridicate ale<br />
PIB/locuitor –, distribuţia populaţiei ocupate pe principalele ramuri ale<br />
economiei sau distribuţia populaţiei pe medii (rural sau urban), productivitatea<br />
înregistrată la nivel de ramură economică. Pe de altă parte, nivelul înregistrat<br />
de PIB/locuitor influenţează o serie de aspecte ale economiei reale sau<br />
nominale precum: asigurarea stabilităţii preţurilor, gradul de intermediere<br />
financiară, procesul de economisire şi cel investiţional, precum şi nivelul<br />
consumului, atragerea capitalurilor străine, importul de tehnologie ce poate<br />
conduce la creşterea productivităţii, capacitatea de a finanţa cheltuielile de<br />
cercetare-dezvoltare, migraţia forţei de muncă, inclusiv exodul de inteligenţă,<br />
nivelul corupţiei, ca factor ce grevează asupra bunei funcţionări a mecanismului<br />
pieţei, capacitatea de absorbţie a fondurilor europene, durata procesului de<br />
435
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
“prindere din urmă” (catching-up). Prin urmare, pentru economiile emergente,<br />
nivelul de dezvoltare economică relevat de PIB/locuitor este important pentru a<br />
stabili gradul de optimalitate monetară al acestora în raport cu zona euro<br />
Ţările ex-comuniste trebuie să accelereze transformările sistemice ce au loc<br />
în economie, să acţioneze în direcţia creşterii competitivităţii economiei naţionale,<br />
susţinând procesul investiţional, investiţiile fiind totodată unica soluţie viabilă<br />
pentru reducerea inflaţiei şi a deficitului de cont curent. Toate acestea impun<br />
păstrarea autonomiei politicilor monetare, valutare şi financiare şi chiar<br />
promovarea unor deficite bugetare semnificative (de peste 3% din PIB), deficite<br />
care pot fi cerute de mutaţiile care au loc în economie. În acest context, este<br />
necesar ca Pactul de Stabilitate şi Creştere să fie modificat în sensul analizării<br />
deficitului bugetar prin prisma efectului exercitat asupra nivelului general al<br />
preţurilor dintr-o economie naţională (analiză calitativă versus analiză cantitativă).<br />
Deficitele bugetare mari nu au neapărat efecte inflaţioniste – importante<br />
fiind modul de finanţare a acestora, destinaţia dată cheltuielilor bugetare, calitatea<br />
politicilor salariale din domeniul instituţiilor bugetare – (bunăoară, în perioada<br />
2002-2005, SUA a înregistrat deficite cuprinse între 3,7% şi 4,6% din PIB şi o rată<br />
a inflaţiei situată în intervalul 1,6% - 3,4% , Japonia a avut deficite cuprinse între<br />
4,8% la 7,9% şi dezinflaţie, Polonia a consemnat deficite cuprinse între 3,2% şi<br />
6,3% şi o rată a inflaţiei situată în intervalul 0,7% - 3,6%), după cum bugetele<br />
echilibrate sau excedentele bugetare nu garantează un nivel redus al inflaţiei (în<br />
anul 2006, Estonia a avut un excedent bugetar de 3,8% din PIB şi o rată a inflaţiei<br />
de 4,4%, iar Bulgaria, un excedent de 3,3% şi o rată a inflaţiei de 7,4%.).<br />
[ 1 ] Aceasta aserţiune este cunoscută sub numele de "punctul de vedere al Comisiei<br />
Europene", ce a fost formulat la începutul anilor '90 şi susţinut apoi de Frankel şi A.K. Rose<br />
(1998), de H.A. Hallett şi L. Piscitelli (2001), dar şi combătut, însă cu argumente<br />
contestabile, de către Paul Krugman (1993)<br />
(tab. 1) Prelucrare după Eurostat, External and intra-European Union trade, Monthly<br />
statistics– Issue number 10/2007, Eurostat Statistical Books, 2007, pp. 246-515; Eurostat,<br />
EU economic data pocketbook, 1-2007, pp. 10-11<br />
(tab. 2) Prelucrare după: Eurostat, Europes in figures. Eurostat yearbook 2006-07,<br />
Luxemburg, 2007, p. 157; INS, Economia mondială în cifre, p. 34, www.insse.ro.(Pentru<br />
Slovenia şi Ungaria datele sunt aferente anului 2002.)<br />
(tab. 3) Prelucrare după Eurostat, Europes in figures. Eurostat yearbook 2006-07,<br />
Luxemburg 2007, p. 152.<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Krugman, P., 1993 - „Lessons of Massachusetts for EMU”, în Torres, Francesco,<br />
Francesco Giavazzi (eds.), The Transition to Economic and Monetary Union,<br />
Cambridge University Press, Cambridge.<br />
2. Frankel, J.; Rose, A.K., 1998 – „Endogeneity of the Optimum Currency Criteria”,<br />
Economic Journal, nr. 108.<br />
3. Babetskii, I., 2004 - „EU Enlargement and Endogeneity of some OCA Criteria: Evidence<br />
from the CEECs”, Working Paper series 2, Czech National Bank.<br />
436
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
METHODOLOGICAL MODEL OF SOCIO-ECONOMIC<br />
RESEARCH IN APICULTURE<br />
G. STEFAN 1 , D. BODESCU 1<br />
1<br />
"Ion Ionescu de la Brad" University of Agricultural<br />
Sciences and Veterinary Medicine, Iasi<br />
e-mail: stefang@univagro-iasi.ro,<br />
dbodescu@univagro-iasi.ro<br />
The first stage of project implementation n o 51-058/2007, called „ The<br />
elaboration and implementation of bee-keeping exploitations models in the<br />
european economic context” (APIMODEL) has as a main objective the<br />
organization of a research infrastructure and the evaluation of the beekeeping<br />
potential in Romania. This first stage is extremely important because<br />
under a logistical aspect it permits the clarification of research methods, the<br />
quantification of the need of materials and equipments that will be used for<br />
the conduction of the project and under a scientific aspect the qualitative and<br />
quantitative evaluation of the bee-keeping production factors in Romania is<br />
being realized, strict elements for the foundation of the research directions in<br />
this project.<br />
Keywords: socio-economic research, melliferous potential, methodology.<br />
Under a methodological aspect the current situation analysis regarding<br />
apiculture, the evaluation of taken action for the modernization of the bee-keeping<br />
sector and its` adaptation to the European Unions` demands have allowed us to<br />
establish the main research methods and techniques for the projects realization, of<br />
which we mention: the statistical research of apiculture, the zoning of apiculture,<br />
the study of the melliferous potential, the technical and economical evaluation of<br />
apiculture, the selective analysis of the bee-keeping exploitations on productions<br />
areas, field research, the elaboration of schematics and practice models of<br />
performance bee-keeping, market studies for apiculture products, the elaboration of<br />
a practical guide for the efficient growth of bees a.o. [1,3,] .The entire project is<br />
being realized using information and bibliographical research in specialty papers,<br />
field research through direct observation, interviews on questionnaires basis, the<br />
monitoring of standard farms, the design of new models of bee-keeping<br />
exploitations and through the elaboration of information, documentation and<br />
dissemination papers of the obtained results for the promotion of model beekeeping<br />
exploitations, compatible with the European Unions` requirements [2,4].<br />
MATERIAL AND METHOD<br />
The research method used in this paper is based on the territorial analysis of the<br />
technical-economical indicators studied and with the zoning of bee-keeping production<br />
offers sufficient information’s for the elaboration of the good practices guide to the<br />
437
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
efficiency of bee-hives. In this phase the following technical-economical indicators have<br />
been analyzed:<br />
- The bee families hers in counties.<br />
- The families density on 100 ha total surface.<br />
- The number of bee-keeping exploitations.<br />
- The dimension of bee-keeping exploitations.<br />
- The total production of honey on counties.<br />
- The average production of honey on a family.<br />
- The framing of counties in bee-keeping production areas.<br />
RESULTS AND DISCUSSIONS<br />
The research methods utilized during the study have been structured<br />
depending on the steps taken, from the drawing of the plan for the conduction of<br />
the analysis to the forming of conclusions and the elaborations of proposed<br />
solutions for this area of activity.<br />
During the drawing of the research development plan, it has held into<br />
account the overall level of development of Romanian bee-keeping in the studied<br />
perimeter and of the strategic priorities of this branch of activity in the european<br />
structures integration context and of the economic efficiency amelioration<br />
necessity. In the formulation of hypotheses, it has held into account the information<br />
sources credibility that have been accessed. In this respect, have been consulted<br />
data bases in our country (ex. The National Statistics Institute) and those available<br />
internationally (F.A.O.S.T.A.T. and E.U.R.O.S.T.A.T.), works with Scientifics<br />
character and official documents that regulates bee growth in our country.<br />
With this primary information foundation the main hypotheses have been<br />
elaborated that refers to the techniques and processes utilized, the level of technical<br />
endowment, that of capitalization, the diversification of production, the economic<br />
and specialized training, the political- economical conjuncture in which the<br />
available resources evolve, completed by the availability of adopting solutions<br />
specific to this period. These hypotheses have a dynamic character depending on<br />
the research results, following to be adapted to the field researches and the results<br />
derived from this.<br />
The information material establishing stage reveals the fact that for the<br />
research area there aren’t sufficient data nor in the specialty literature nor in the<br />
profile research bodies data bases. For this reason, the research method will be<br />
doubled by a sociological type field research to ensure the quality and quantity of<br />
information’s necessary.<br />
In consequence, to utilize the information’s existent in present has been used<br />
the documentation technique specific to social sciences that consists in the<br />
consultation of existent statistical works, official archives and existent document at<br />
the organisms related to apiculture. Between them, we will enumerate: The General<br />
Directions for Agriculture and Rural Development, The County Offices for<br />
Agricultural Consultancy, The County Sanitary Veterinary Directions, The<br />
Commerce and Agriculture Chambers, etc. . Last but not least it has been imposed<br />
438
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
the need for consultation of scientific publications in the scientific demonstrations<br />
of the higher education institutions and of research.<br />
So are obtained information’s from statistical yearbooks, official bulletins,<br />
scientific papers, rural production reports, official reports, operative documents,<br />
etc.<br />
The detailed information’s regarding the technical-economical results of<br />
bee-keepers, the techniques utilized, the marketing methods utilized, etc., have<br />
been obtained through sociological field research methods and techniques. Of<br />
these, it has been considered the most efficient for this study the sociological<br />
interview technique due to the fact that it presents the following advantages:<br />
For the beginning it was called the areas type sampling that consists in<br />
dividing the targeted space in different sectors after a certain characteristic.<br />
Romania’s territory has been divided in six specific areas for a bee-keeping point<br />
of view called bio apicultural zones (fig. 1). This are differentiated after the relief,<br />
altitude and longitude – determining elements for the volume and distribution of<br />
the melliferous potential. Thus will be able to obtain information’s on the<br />
differences in maintenance systems, obtained productions, the level of expenses,<br />
their structure, etc .<br />
Figure 1 The bio apicultural zones in Romania<br />
In every county it was necessary the sampling of bee hives after the group<br />
sizes of the bee families hers as follows:<br />
439
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
• 0-50 families;<br />
• 50-100 families;<br />
• Over 100 bee families.<br />
This sampling has been realized according to the process of quota that<br />
involves attending two stages, the first consisting in building a scale model of the<br />
targeted population in the research and the second consisting in the establishment<br />
of a subject quota for each operator. The model is defined by the size of the bee<br />
hives and their share in each group. The second stage wasn’t necessary due to the<br />
fact that on this research only the author of this paper has participated as an<br />
operator.<br />
Figure 1 The sample structure on counties<br />
Once established the features of the population included in the sample has<br />
taken action to realize the investigation plan that includes the interview technique,<br />
the type of interview, the moment, the interview guide and the means through<br />
which this is realized.<br />
The interview guide was previously verified during a pre-investigation<br />
realized on a reduced number of subjects with the purpose of discovering any<br />
inaccuracies, the filling and shaping of questions in relation to how it was received<br />
by the interviewed population and the extent to which it provided the results<br />
expected.<br />
The investigation realization moment is chosen in spring because in this<br />
season are known the final results both regarding the production obtained and<br />
marketed during the previous calendar year as well as losses incurred hives during<br />
the winter. At the same time it was necessary to avoid the period in which the bee-<br />
440
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
keepers are gone in pastoral that’s why April was considered the optimal period to<br />
realize the interview.<br />
It must be emphasized that during the move to the bee-keepers home the<br />
observation method must also be used to complete the interview. This presupposes<br />
the perception and planned registration of phenomenon’s, objects, events and<br />
individuals depending on a determined situation.<br />
In this respect is necessary to realize an observation structure on interest<br />
elements care regard both the individuals` attitude on the interview in progress, as<br />
well as the aspects regarding the bee-keeping technique, the quality and type of<br />
equipment held, their maintenance, the prosperity of the household or its lack, etc.<br />
.Because the observed aspects cannot be totally the same and so cannot guarantee a<br />
sufficient degree of representative ness, these have been later reduced to a smaller<br />
number, common to all hives to strengthen mainly the answer given by the beekeepers<br />
during the interview.<br />
The sorting and verification of data collected is the stage in which will take<br />
place the detailed verification of the entire obtained material in terms of shape,<br />
fund and answers exactitivity. Later the data grouping on criteria must be realized<br />
in tables in electronic format to make possible their easy processing.<br />
Also during this stage we shall proceed to the elaboration and<br />
implementation of verification keys in the completion of those utilized during the<br />
interview that will demonstrate the value of truth of the answers and their utility. In<br />
the case of invalid answers, it has chosen their completion with the material from<br />
the direct observations of the operator.<br />
The processing and interpretation of data presupposes an ordering and<br />
classification stage after the criteria by which they were collected and their location<br />
in data bases to make possible their interpretation. The graphical interpretation is<br />
an important component of this stage because it emphasizes much better the<br />
registered tendencies, the comparisons between different phenomenons, etc.<br />
It should be noted that in calculating the average of phenomena will not be<br />
determined always the simple arithmetic average, but the average of their evolution<br />
through their weighting towards those respective categories.<br />
The determinations of this indicators allows a clear evaluation of the<br />
apiculture development level in the studied area in order to identify adverse factors,<br />
eventual organizational and administrative lacks, as well as the ways to ameliorate<br />
the profitability and socio-economical efficiency of this activity.<br />
CONCLUSIONS<br />
In realizing the socio-economic survey, it was followed to obtain relevant<br />
answers to the analyzed problematic during this research on research directions:<br />
- the technological options regarding the multiplication and recovery system<br />
of the bee families herds, hiving prevention and combat techniques, honey and<br />
other apiculture products harvesting processes, prophylactic and therapeutic<br />
methods against diseases and harmful pests, winter passing processes of bee<br />
441
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
families and the quantity of honey left at the disposal of the colony for the winter<br />
pass;<br />
- work time, the number of workers that participate in the maintenance of<br />
the bee families and the family contribution in the works on the bee hives;<br />
- The bee keeping inventory utilized to the size and structure of the capital<br />
of the bee keeping exploitation and the way of obtaining it (acquisition or own<br />
participation);<br />
- The volume and structure of expenses;<br />
- The volume and structure of production and the share of pollination<br />
services in this;<br />
- The level, place and way of production recovery;<br />
- The degree of production processing and methods utilized;<br />
- The informational system utilized – specialty books, postage, internet,<br />
meetings in profile associations, etc;<br />
- The economical efficiency growth ways adopted: the increase of the bee<br />
families herds, the association and availability of bee keepers for this, the<br />
specialization of diversification of production, integration, etc;<br />
- Methods adopted regarding the organization of activities in the<br />
exploitations, the organization of bee hives and human resources;<br />
- The attitude and actions taken regarding the opportunities or threats linked<br />
to the integration in the European Union.<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Anderson, D., 2001 – A different field Innovative Entrepreneurs in Illinois Farming,<br />
University of Illinois Board of Trustees.<br />
2. Bodescu, D., 2007 – Eficienţa economică a apiculturii în România, Editura Alfa, Iaşi, p.<br />
36-48.<br />
3. Caron, B., 2000 – Keepeeng bees in populated areas – tips for suburban Beekeepers,<br />
MAAREC Publication.<br />
4. Gate, J., 2002 – Web Bee Pop – simulation, Carl Hayden Bee Reserch Center – Tucson,<br />
USA.<br />
442
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
THE MELLIFEROUS POTENTIAL QUANTIFICATION<br />
G. STEFAN 1 , D. BODESCU 1<br />
1<br />
"Ion Ionescu de la Brad" University of Agricultural<br />
Sciences and Veterinary Medicine, Iasi<br />
e-mail: stefang@univagro-iasi.ro,<br />
dbodescu@univagro-iasi.ro<br />
The present research correspond the implementation of the project n o<br />
51-058/2007 called „The elaboration and implementation of bee-keeping<br />
exploitation models viable in the european economic context” (APIMODEL).<br />
After the preliminary calculations regarding the bee families herds for which<br />
the researched area can assure sufficient food resources and an adequate<br />
production (tab. 5.2.) it resulted a number of aprox. 73 thousands families in<br />
the East area and aprox. 29 thousands in the West area, but during the<br />
determination of the variations of the melliferous potential it results an<br />
efective with 19.4% smaller for the East area and 11.6% smaller in the West<br />
area of Romania, the total number reaching aprox. 93.1 thousands bee<br />
families. From the report between the number of potential families and the<br />
number of existent families it can be determined the degree of utilization of<br />
the melliferous given being the necessary correction it results a degree of<br />
utilization of the melliferous potential of 53.4% on the entire researched<br />
perimeter, 48.2% in the East area and 58.6% in the West area of Romania.<br />
Key words: socio-economical research, melliferous potential, methodology<br />
The melliferous potential or the melliferous resource represents the capacity<br />
of an area to ensure the food necessary for the bee families in order to maintain<br />
themselves and to obtain apiculture products. It is composed from the pollen and<br />
nectar of flowers of the plants in the spontaneous or cultivated flora and the animal<br />
origin mana (some insects in the Homoptera order) and vegetal.<br />
The particularities of the potential as a production factor are given by the<br />
fact that:<br />
- It is being differentiated according to area, time and source species, age of<br />
plants, technology applied to cultivated plants, soil conditions etc.;<br />
- It presents certain variability from one year to another depending on the<br />
structure on the categories of use of the agricultural land fund. For this reason, it is<br />
important the degree of variability determination of the melliferous potential as a<br />
report between the harvestable quantity of nectar from cultivated plants (with the<br />
exceptions of classic and semi-intensive fruit trees plantations) and the total<br />
quantity of harvestable nectar;<br />
- It cannot be capitalized by man than through bees;<br />
- It cannot be stored, but on the contrary – if it is harvested it determines the<br />
stimulation of the nectar secretion and otherwise this phenomenon is inhibited and<br />
443
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
crystallization can occur (especially in low moisture conditions). It should be<br />
clearly understood to know that every day of harvesting lost lead to the<br />
irrecoverable lost of these riches. For example, an acacia plantation with a surface<br />
of 400 ha offers a 40 t a day quantity and a lime plantation of the same dimension –<br />
aprox. 32 t /day.<br />
- It is strongly influenced by weather factors (temperature, humidity, air<br />
currents);<br />
- It is difficult to obtain in pure assortments, disadvantage that on the other<br />
hand in counteracted by the fact that if offers particularity to each area depending<br />
on the share of different plants (the composition of honey is determined through<br />
the palinological analysis );<br />
- It cannot be quantified at a zone level, micro zone or surface unit;<br />
- It cannot be appreciated from a value point of view than through the<br />
productivity of the bee families;<br />
- It is strongly influenced under a quantitative and qualitative aspect by<br />
pollution, bees being, for this reason, some of the most sensitive sensors regarding<br />
the environment’s quality [1, 2].<br />
MATERIAL AND METHOD<br />
To know the level of usage of the melliferous resources in the researched area, it<br />
has taken action to determine the number of bee families which could be maintained in<br />
this area as a report between the harvestable honey quantity and the annual<br />
consumption of a bee family at a production of 30 kg of harvested honey which is of<br />
121.2 kg/ family. Reporting the existing bee families’ herd to the one that could be kept<br />
at a maximum load is being determined the level of usage of the melliferous resources<br />
[3].<br />
RESULTS AND DISCUSSIONS<br />
Given the particularities mentioned previously, this resource must be treated<br />
differentiated against the other resources under the quantity aspect, time and space<br />
exposure, structure and quality.<br />
In bee keeping practice, the knowledge of this resource occupies a decisive<br />
place that directly influences the dimension and quality of the obtained production.<br />
The determination of the melliferous potential has been realized through the<br />
increase of surfaces occupied by species considered of major importance and the<br />
average hectare potential and the determination of harvestable honey quantity<br />
consisted in reducing the previous results at 1/3 because this is the share of the bee<br />
families consumption from the total melliferous resource, the rest being consumed<br />
by other insects.<br />
The quantity of honey that can be produced in a vegetation year (tab.1),<br />
without taking into account the previous considerations, in Romania is of<br />
234522.48 t.<br />
444
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Nr.<br />
Crt.<br />
The melliferous potential distribution at territorial level<br />
Counties<br />
Melliferous<br />
potenţial<br />
(mii t)<br />
Nr. Crt.<br />
Counties<br />
Table 1<br />
Melliferous<br />
potenţial<br />
(mii t)<br />
Total 234522,48<br />
21 Harghita 8034,4<br />
1 Alba 6758,0 22 Hunedoara 9462,9<br />
2 Arad 6493,0 23 Ialomiţa 2067,4<br />
3 Argeş 7909,9 24 Iaşi 3934,1<br />
4 Bacău 7442,6 25 Ilfov 862,0<br />
5 Bihor 6503,3 26 Maramureş 8246,4<br />
6 Bistriţa-Năsăud 6014,9 27 Mehedinţi 4262,3<br />
7 Botoşani 2978,0 28 Mureş 6517,9<br />
8 Braşov 6062,3 29 Neamţ 6770,7<br />
9 Brăila 2228,9 30 Olt 2272,6<br />
10 Buzău 5421,2 31 Prahova 4575,3<br />
11 Caraş-Severin 11240,5 32 Satu Mare 3093,1<br />
12 Călăraşi 1869,5 33 Sălaj 3675,3<br />
13 Cluj 6229,9 34 Sibiu 6242,4<br />
14 Constanţa 3002,0 35 Suceava 11256,6<br />
15 Covasna 4475,5 36 Teleorman 1997,7<br />
16 Dâmboviţa 3577,4 37 Timiş 4817,7<br />
17 Dolj 3316,9 38 Tulcea 3745,8<br />
18 Galaţi 2345,7 39 Vâlcea 7554,8<br />
19 Giurgiu 1554,7 40 Vaslui 3395,0<br />
20 Gorj 7048,7 41 Vrancea 5231,2<br />
This determination has been made for the year 2007, but there are<br />
differences from one year to another depending on the cultures structure (for<br />
cultivated species) and the weather factors, reason for which is imposed the<br />
determination of the degree of variability of this level because in underpins the<br />
establishment of cargo at an optimal level with bee families at the maximum level<br />
of production per bee family.<br />
From the melliferous potential structure results that 4.2 and 0.5 percents are<br />
represented by sunflower cultures and, respectively, vegetables, cultures that can<br />
modify their surfaces year after year. The surface of this culture can be reduce to<br />
elimination depending on the socio-economical conjuncture, they determining an<br />
important short term variability (annual even) that can be determined as a report<br />
between the share that this potential holds in the total melliferous potential.<br />
445
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Figure 1 The melliferous potential distribution at territorial level<br />
Thus, after this criteria, the short term variability of the East area is 5.1% and<br />
of the West area of 3.5% as a sum of the shares of annual cultures in the total<br />
potential. For the entire area, the annual variability of the volume of melliferous<br />
resources represents aprox. 4.7%, resulting a safety margin of 95.3%.<br />
If, through the same process, is trying to determine the short term variability<br />
(2-10 years) results a reduction of the melliferous safety margin with 0.8% at the<br />
level of the total area.<br />
It remains a big unknown – the one regarding the influence of climatic<br />
factors on the melliferous resources available in the bee hives coverage area in the<br />
apiculture farms, in which it’s being decided the development of the production<br />
capacity ( of the bee family herds) or starting new apiculture farms.<br />
Both for the overall diagnosis realization on extended areas, as well as for<br />
establishing the degree of coverage for the necessary nectar of bee hives belonging<br />
to various beekeepers, is necessary to know the degree in which is influenced the<br />
nectar resource by factors such as air humidity, precipitations, air temperature,<br />
etc.[3] .<br />
The decedents of bee keeping exploitations must be able to appreciate the<br />
influence of climatic factors of average productions registered in previous years,<br />
the amplitude of these variations representing in fact the degree of uncertainty that<br />
the melliferous resource holds in that area.<br />
The average multi annual variation of productions reported to their average<br />
assures, in fact, an image of the degree of unaccomplishment of apiculture<br />
446
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
production and, in consequence, of the quantitative safety of the melliferous<br />
potential.<br />
From the natural factors influence point of view, the beekeepers in the East<br />
area must take into consideration in the multi annual analysis a production<br />
variation of 13.5% and those in the West area of 3.2%. The average of this<br />
phenomenon is 16.7%, representing the variation at the level of the researched<br />
area. This indicator does not represent the simple arithmetic average of variations<br />
on counties, but the average multi annual variation of the productions of the two<br />
areas reported to the average of their productions(fig.1).<br />
Figure 2 The degree of coverage with bee families<br />
Through the aggregation of this variability levels results that melliferous<br />
potential specific to the eastern area, after the quantification of the evolution of<br />
resources offered by the species of plants and groups of species analyzed in this<br />
research can vary in the East area with 19.4% and in the West area with 11.6%<br />
resulting a safety level of the melliferous resource of 80.6, respectively of 88.4.<br />
Sure that this safety level can be considered satisfactory, representing an average<br />
level for the researched area and the average of researched years.<br />
After preliminary calculations regarding the bees families herds for which<br />
the researched area can ensure sufficient food resources and an adequate<br />
production (fig.2), resulted a number of aprox. 73 thousands families in the East<br />
area and aprox. 29 thousands in the West area, but during the determination of the<br />
melliferous potential variations results a herd with 19.4% smaller in the East area<br />
and with 11.6% smaller in the West area of Romania, the total number reaching<br />
aprox. 93.1 thousands bee families.<br />
447
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
From the report between the potential families number and the existent bee<br />
families number the melliferous potential degree of usage can be determined; given<br />
being the necessary correction results a melliferous potential degree of usage of<br />
53.4% on the entire researched perimeter, 48.2% in the East area and 58.6 in the<br />
West area of Romania.<br />
CONCLUSIONS<br />
In the East area, the bees’ families herd can grow opposite to the present<br />
herd with 157.5%, i.e. aprox. 45 thousands bees families and in the West area with<br />
70.6% representing aprox. 12 thousands bees’ families. On the entire researched<br />
area, in the condition in which in has been appreciated, the potentials` variability to<br />
the cultures structure and to the natural factors can support aprox. 57 thousands<br />
bees’ families representing 125.4% of the present herd.<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Anderson, D., 2001 – A different field Innovative Entrepreneurs in Illinois Farming,<br />
University of Illinois Board of Trustees.<br />
2. Bodescu, D., 2007 – Eficienta economica a apiculturii in Romania, Editura Alfa, Iasi, p.<br />
87-126.<br />
3. Lema, D., Delgaldo, G., 2004 – Productividad y fuentes de eficiencia tecnica en<br />
apicultura: estimacion de fronteras estocasticas de produccion con datos de panel,<br />
Economía y Sociología.<br />
4. Lazăr, Şt., 2002 – Bioecologie şi tehnologie apicolă, Editura Alfa, Iaşi, p. 235-295.<br />
448
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
AGRICULTURA ECOLOGICĂ ÎN ROMÂNIA,<br />
DIAGNOSTIC ŞI PERSPECTIVE<br />
A. A. GRIGORE 1 , S. V. ABARGAONITEI 1 ,<br />
D. V. NANCU 1 , R. GHICULESCU 1<br />
1<br />
Universitatea de Ştiinţe Agrigole şi Medicină<br />
Veterinară, Iaşi<br />
e-mail:grigorealin1984@yahoo.com<br />
The ecological agriculture (or sustainable agriculture) is a modern<br />
term that refers to the ability of a farm to produce food indefinitely, without<br />
causing irreversible damage to ecosystem health. Two key issues are<br />
biophysical (the long-term effects of various practices on soil properties and<br />
processes essential for crop productivity) and socio-economic (the long-term<br />
ability of farmers to obtain inputs and manage resources such as labor). In<br />
sustainable agriculture the producer doesn’t use sinthetised pesticides and<br />
fertilizers nor growth regulators and stimulators. Also the use of genetically<br />
modified organisms is prohibited.By studing the data provided in this article<br />
we can conclude that sustainable agriculture in Romania is an opportunity<br />
for the producers and the production of organic food has a constant growth<br />
over the last years. Also the opportunities to export these goods are high and<br />
beneficial to the local farmers and the environment.<br />
Key words: ecological, sustainable, agriculture, opportunities, organic<br />
farming<br />
Astfel agricultura ecologică nu utilizează: fertilizanţi şi pesticide de sinteza,<br />
stimulatori şi regulatori de creştere, hormoni, antibiotice şi sisteme intensive de<br />
creştere a animalelor. Organismele modificate genetic şi derivatele lor sunt<br />
interzise în agricultura ecologică.<br />
MATERIAL ŞI METODĂ<br />
Agricultura ecologică se subordonează dezvoltării viabile şi durabile a sistemelor<br />
agricole. Efectele benefice ale agriculturii ecologice se vor reflecta asupra: mediului<br />
înconjurător,culturii plantelor, creşterii animalelor, economiei şi societăţii.<br />
Cercetările s-au realizat pe baza datelor statistice furnizate de Ministerul<br />
Agriculturii şi Dezvoltării Rurale din Romania în legatura cu agricultura ecologică si<br />
practicarea acesteia. S-a analizat evoluţia suprafeţelor cultivate si a numărului de<br />
animale crescute în sistem ecologic.<br />
449
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
REZULTATE ŞI DISCUŢII<br />
Practicarea agriculturii ecologice în România este încurajatoare, deşi nu<br />
există o piaţă internă de produse biologice. De aceea, agricultura ecologică este un<br />
sector dinamic în România, care a cunoscut în ultimii ani o evoluţie ascendentă,<br />
atât în sectorul vegetal cât şi în sectorul animalier.<br />
O condiţie esenţială pentru dezvoltarea agriculturii ecologice o reprezintă<br />
acţiunile de promovare a conceptului de agricultură ecologică în vederea<br />
conştientizării consumatorilor asupra importanţei produselor ecologice (calitate şi<br />
sănătate), astfel încât aceştia să ofere un preţ mai mare pentru produse de calitate<br />
superioară.<br />
Trecerea de la agricultura convenţională la cea ecologică se face treptat,<br />
pentru ca structurile economice să nu resimtă efectele scăderii productivităţii, iar<br />
producătorii să capete încredere în sistemele ecologice.<br />
Astfel, pentru a fi recunoscuta de către Ministerul Agriculturii şi Dezvoltării<br />
Rurale din România, trecerea de la agricultura convenţională la cea ecologică se<br />
face prin respectarea perioadei de conversie, care în producţia vegetală are o durată<br />
de 2 ani pentru culturile anuale şi 3 ani pentru culturile perene.<br />
Etapele pentru trecerea de la agricultura convenţională la agricultura<br />
ecologică, stabilite de catre oficialii Ministerului Agriculturii şi Dezvoltării Rurale<br />
din România şi recomandate oricărui producator doritor sunt Informarea, testarea<br />
oportunităţii, planificarea conversiei şi implementarea conversiei. În continuare vor<br />
fi prezentate câteva acţiuni ce trebuie întreprinse în cadrul fiecărei etape în parte.<br />
• Informarea<br />
• Testarea oportunităţii<br />
• Planificarea conversiei, ce presupune: înregistrarea activităţii la Ministerul<br />
Agriculturii; cererea către un organism de control pentru verificare;<br />
întocmirea planului de conversie; organizarea comercializării produselor<br />
ecologice; afilierea la o asociaţie de agricultură ecologică.<br />
• Implementarea conversiei, ce presupune: concretizarea măsurilor din<br />
planul de conversie (asolament, rotaţii, evidenţa financiară şi contabilă,<br />
etc.); concretizarea comercializării (achiziţii tehnice, contracte etc.) ;<br />
schimb de experienţă cu alţi producători; control intern de îndeplinire a<br />
planului de conversie.<br />
In continuare se va efectua o analiză asupra suprafeţelor încadrate în<br />
agricultura ecologică din România bazată pe datele culese de Ministerul<br />
Agriculturii şi Dezvoltării Rurale.<br />
450
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Tabelul 1<br />
Evoluţia suprafeţelor şi a efectivelor de animale în agricultura ecologică<br />
REALIZAT<br />
Realizat<br />
SPECIFICARE UM 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
1. Suprafaţa totală d.c: ha 17.438 28.800 43.850 57.200 73.800 110.40 143.000<br />
Cereale ha 4.000 8.000 12.000 16.000 20.500 22.100 16.310<br />
Păşuni şi plante furajere ha 9.300 14.000 20.000 24.000 31.300 42.300 51.200<br />
Oleaginoase şi proteice ha 4.000 6.300 10.000 15.600 20.100 22.614 23.872<br />
Legume ha 38 100 700 200 300 440 720<br />
Fructe(vişine, cireşe, mere) ha - - 50 100 200 432 292<br />
Colectare floră spontană ha 50 100 300 400 500 17.630 38.700<br />
Alte culturi ha 50 300 800 900 900 4.884 12.100<br />
2.Nr.animale d.c: x x x x x x x x<br />
Vaci lapte cap. 2.100 5.300 6.500 7.200 7.200 8.100 9.900<br />
Ovine şi caprine cap. 1700 3700 3.000 3.200 3.200 40.500 86.180<br />
Găini ouătoare cap - - - 2.000 2.700 7.000 4300<br />
Sursa: M.A.D.R<br />
Se poate observa o creştere de la an la an atât pentru suprafeţele cultivate cât<br />
şi pentru efectivele de animale crescute în sistem ecologic. Această creştere este<br />
justificata de integrarea europeană ce ofera agricultorilor posibilitaţi de desfacere<br />
mai bune pe piaţa comunitară dar deschide si o serie de oportunităţi şi ajutoare<br />
financiare din partea Uniunii Europene.<br />
Tabelul 2<br />
Evoluţia producţiilor in agricultura ecologică<br />
SPECIFICARE U.M<br />
REALIZAT<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005<br />
2006<br />
1.Cantitate totala vegetal: to 13.502 24.400 32.300 30.400 87.200131.89 166.574<br />
8<br />
Cereale: to 7.200 12.500 16.000 14.400 41.000 55.000 48.441<br />
-export to - - - - 7.10011.100 16.500<br />
Oleaginoase şi proteice: to 5.500 7.200 11.000 12.480 37.000 45.600 73.082<br />
-export - - - - - 9.800 12.100 16.100<br />
Legume to 600 4.000 4.000 2000 3.000 7.200 8.708<br />
Fructe (vişine, cireşe) to - - 200 300 500 1.000 340<br />
Colectare flora spontana: to 200 400 300 320 4.500 16.748 24.962<br />
.<br />
-export to - - - - 3800 14.200 15.400<br />
Alte culturi to 2 300 800 900 1200 6350 11.041<br />
2.Producţia animală x x x x x x x x<br />
Lapte de vaca hl 58.367 63.885 92.747 92.485 92.868 100.00 112.000<br />
0<br />
- export hl - - - - - - 7492<br />
Lapte oaie si capra hl 701 1.740 1.360 1.470 1.800 13.500 15.500<br />
Oua<br />
mii. - - - 500 650 1.820 1.075<br />
buc<br />
3.Principalele produse procesate x x x x x x x x<br />
Telemea oaie: to 18 46 36 45 48 480 520<br />
-export to - - - 38 48 180 141<br />
Schweitzer to 23 23 100 110 116 268 576<br />
-export to - - - - 61 160 22<br />
Caşcaval to - 121 250 220 253 330 642<br />
451<br />
0
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Evoluţia producţiilor in agricultura ecologică<br />
REALIZAT<br />
SPECIFICARE U.M<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005<br />
452<br />
Tabelul 2<br />
2006<br />
-export to - - - - 52 210 43<br />
Conserve de legume si fructe to - - - - 35 50 42<br />
Miere: to 10 20 80 110 320 610 1242<br />
-export to 6 12 52 93 210 509 755<br />
Sursa: M.A.D.R<br />
In urma datelor din tabelul anterior se constata o creştere atat a producţiei<br />
din agricultura ecologică din România dar şi o intensificare a exporturilor realizate<br />
de producătorii autohtoni.Sectorul este în creştere în România dar în acelaşi timp se<br />
situează cu mult sub media europeană.<br />
Deşi nu există informaţii sintetice referitoare la cererea de pe piaţa internă,<br />
se poate estima că aceasta a avut o importantă contribuţie la creşterea generală a<br />
sectorului, alături de cererea deja existentă de pe piaţa europeană. Totuşi, o piaţa<br />
internă relativ tânără, prezintă un grad de risc mai ridicat pentru fermierii ce aleg să<br />
îmbrăţişeze metodele ecologice de producţie, aceasta putându-se reflecta în<br />
fluctuaţii ale preţurilor pe perioade mai îndelungate, conducând astfel la potenţiale<br />
intrări/ieşiri din sistem ale acestora.<br />
CONCLUZII<br />
Agricultura ecologică are potenţialul de a contribui semnificativ la protejarea<br />
resurselor de apă şi sol, conservarea biodiversităţii şi la lupta împotriva<br />
schimbărilor climatice, oferind astfel bunuri publice şi deservind în acelaşi timp o<br />
piaţă europeană aflată în plină ascensiune.<br />
Practicarea agriculturii ecologice în România are premise pentru dezvoltare<br />
(datele prezentate relevă acest lucru).<br />
Agricultura ecologică poate aduce venituri mari dacă sunt respectate<br />
standardele impuse de legislaţia în vigoare, dacă se dovedeşte calitatea ecologică a<br />
produselor şi a tehnicilor agricole folosite;Chiar dacă în România nu există o piaţă<br />
a produselor ecologice, cauza fiind puterea de cumpărare redusă a consumatorilor,<br />
există cerere externă pentru astfel de produse, deci o şansă pentru exportul<br />
acestora.<br />
Obiectivele agriculturii ecologice sunt în concordanţă cu dezvoltarea<br />
durabilă a sistemelor vii (în general) şi a sistemelor agricole (în special).<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Alexandri, Cecilia, Davidovici, Gavrilescu I.D. coordonatori, 2003 – Tratat de Economia<br />
Agriculturii, Editura Expert, Bucureşti.<br />
2. Gruia R., 1998 – Managementul eco-fermelor - bazele conceptuale şi metodologice,<br />
Editura Ceres.<br />
3. * * *, 2007 – Ministerul Agriculturii si Dezvoltarii Rurale din Romania, Programul National<br />
de Dezvoltare Rurala 2007 – 2013.<br />
4. * * * – Statisticile MADR.
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
STUDY AND RESEARCH ON THE DEVELOPMENT<br />
AND PROMOTION OF RURAL TOURISM AND<br />
AGROTOURISM IN BRAŞOV<br />
Adelaida Cristina HONŢUŞ 1<br />
1<br />
University of Agronomic Sciences and Veterinary<br />
Medicine Bucharest,<br />
e-mail: adelaidahontus@yahoo.com<br />
In the contemporary world, tourism is undoubtedly one of the<br />
dominant phenomena, one of the most profitable segments in the world’s<br />
economy through its remarkable dynamics, multiple motivations, and high<br />
diversity.<br />
In Romania, rural tourism has always been practised, although<br />
spontaneously, sporadically, casually and especially in unorganized forms.<br />
Its actual manifestation was recorded in the 1920s-30s, as accommodation<br />
provided to the occasional visitors of some rural settlements.<br />
Starting with the year 1990, the interest in rural tourism is revived.<br />
Numerous associations and bodies are established whose objectives are to<br />
promote and develop rural tourism. Among them, the Romanian Federation<br />
for Mountain Development (1990) aims at promoting, under any form, the<br />
inhabitants of the mountains. Including by promoting, organizing, and<br />
developing agrotourism. The Federation was followed by the Romanian<br />
Agency for Agrotourism (1995), aimed at introducing Romanian agrotourism<br />
into the international system, and the National Association for Ecological<br />
and Cultural Rural Tourism (ANTREC) – 1994, member of the European<br />
Federation of Rural (EUROGITES), etc.<br />
Key words: rural tourism, agrotourism, touristic house, tourist, natural and<br />
anthropic resources<br />
The city of Braşov, the tourist centre of the county, is itself a settlement of<br />
high tourist interest endowed with monuments from various historical periods;<br />
justly called "a museum-city", it is also one of the most visited tourist centres in the<br />
country.<br />
The city is a starting point for the entire network of resorts and chalets that<br />
has developed in the extremely attractive landscape of the neighbouring mountain<br />
area. Braşov is also a spa, owing to its remarkable curative qualities resulting from<br />
the specific weather condition of the contact area between the Bârsa Low Land and<br />
the Mounts Postãvaru and Piatra Mare.<br />
The settlement recorded an extraordinary evolution: in the Middle Ages, it<br />
was a highly developed village concentrating the entire economic life of the entire<br />
Bârsa Region.<br />
453
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Today, Râşnov encounters its fully economic regeneration according to the<br />
new market demands. Its geographic position, landscape, and a little interest from<br />
the local authorities may turn Râşnov into a tourist attraction that could thus<br />
become a famous tourist area like Bran.<br />
Tourist services are a variety of activities aimed at meeting the tourists’<br />
needs during and related to their travel, such as some common demands (rest, food)<br />
on the one hand, and specific characteristics of tourism itself, on the other.<br />
MATERIAL AND METHOD<br />
The paper is based upon an inventory of the natural and man-made resources of<br />
the area, studies on the tourist development and promotion in the area, as well as case<br />
studies in already existing PENSIONs.<br />
RESULTS AND DISCUSSION<br />
Emphasizing the main characteristics of tourist services is important to<br />
identify and delimit them from the other components of the economic and social<br />
activity. Tourist services have a series of specific features that are determined by<br />
the particular nature of the tourist supply and demand, their correlations, and the<br />
conditions provided by the purchase-selling atcitivites.<br />
By its nature, tourist services should provide conditions for the recovery of<br />
the workforce, as well as pleasant and instructive passtime; they must also be<br />
conceived of in such manner as, following tourist consumption, the individual<br />
should acquire additional information, knowledge, and even skills. Under the<br />
present-day conditions provided by Romania as a country committed to noew<br />
development, such an orientation of the services provided render tourism an<br />
important instrument in increasing the quality of life.<br />
Another demand of tourist consumption, that should be effectively met by<br />
tourist services, is the provision of the tourist’s active rest – a modern procedure of<br />
relaxation and treatment that eliminates the negative consequences of overwork<br />
and nervous stress. Starting from these premises, tourist organizers should be<br />
interested in planning holidays and tourist arrangements that offer multiple<br />
possibilities for recreational activities: cultural, artistic, sports, handicraft, hobbystimulating,<br />
etc., aimed at diversifying traditional entertainment and increase<br />
attractivity according to the active rest criteria.<br />
Although there is close similarity between the tourist demand and<br />
consumption, the two concepts cannot be juxtaposed. Thus, the official definitions<br />
reveal the different content of the two categories:<br />
• “tourist demand consists in the total number of persons who manifest their<br />
wish to travel periodically and temporarily outside their own residence, ofr<br />
other purposes than carrying out paid activities at destination”;<br />
• “tourist consumption is made up of the expenses incurred by tourist demand<br />
to purchase new services and good related to the tourist motivation”.<br />
454
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Therefore, tourist demand is the total demands, either expressed or not yet<br />
expressed, regarding the appropriation of tourist products whereas tourist<br />
consumption is the material form of demand.<br />
The town of Râşnov is also favoured by its location near Braşov which is<br />
famous for its old architectural monuments and top tourist buildings and<br />
endowment.<br />
The town is recommended for active rest (sports and leisure), as well as for<br />
its therapeutical action upon the central nervous systems with positive influence<br />
upon all the vital functions.<br />
Case study: The “Valea Cetãţii” PENSION<br />
The “Valea Cetãţii” PENSION is a new three-star accommodation place,<br />
recently included in the tourist circuit, located at the foot of the Râşnov Fortress<br />
(Photo 1).<br />
A few minutes’ walk provides access to the centre where there are several<br />
important buildings of the town: the Town Hall, Culture Club, Evangelical Church,<br />
etc. The pension is located on the road that connects Râşnov to Poiana Braşov, an<br />
extremely visited resort.<br />
The building style is a mixture of rustic and modern, as the pension is built<br />
only in fir wood on concrete pillars, which creates an atmosphere of privacy;<br />
nevertheless, it provides all the necessary modern facilities (Photo 1).<br />
Photo1 Valea Cetãţii PENSION<br />
The “Valea Cetãţii” PENSION is privately owned by the “ŞTEFÃNESCU<br />
IMPEX” trading company, a limited liability company with its main office in<br />
Râşnov, 3 Cetãţii St. The company was founded in 2002, certified by the Romanian<br />
Trading Register J08/1309/2002, and has the unique registration R7475465. At<br />
present, its social capital is 24,830 RON (Source: Company balance, December<br />
2005).<br />
The activity of the medium-sized PENSION is carried out by 14 full-time<br />
employees, and additional staff during summer or holiday time.<br />
455
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Staff structure:<br />
- two receptionists;<br />
- one accountant;<br />
- two chefs;<br />
- two sous chefs;<br />
- two bartenders;<br />
- one waiter;<br />
- two housekeepers;<br />
- two maids.<br />
History<br />
The idea of building a pensionhin that location belonged to the Ştefãnescu<br />
couple who spent a holiday in Bran and wanted to visit the surroundings One of the<br />
places they visited was Râşnov, both town and fortress. On their way to the<br />
fortress, they noticed a land strip and a disused tennis playground. The couple was<br />
so impressed with that isolated location, surrounded by marvelous beech and fir<br />
wood, that they decided to make an investment; at that time, their best idea was to<br />
modernize the tennis playground.<br />
Thus, in 2002 they started constructing the four tennis playgrounds which<br />
are used as such during summer; in winter, the courts are covered with water and<br />
turned into natural skating pools (Photo 2).<br />
Photo 2 Tennis playground<br />
After the playgrounds became functional, the owners thought about building<br />
a pension nearby since tourism in Râşnov was at the beginning and they had<br />
noticed an acute lack in meeting the tourists’ accommodation demands. Therefore,<br />
a year later, the ”Valea Cetãţii” pension was inaugurated, its name being inspired<br />
by the homonymous area.<br />
Pension structure<br />
The “Valea Cetãţii” PENSION consists in the groundfloor, first floor, and<br />
attic.<br />
On the groundfloor there are two entrances: the main one and one from the<br />
bar. The main entrance leads to a small hall which connects with the inner staircase<br />
(leading to the landing of the first floor) and the reception.<br />
456
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
The reception makes the connection with the restaurant or the dining hall<br />
and bar. Also on the groundfloor there are: the kitchen, lavatories, the sports<br />
equipment storeroom, and a wardrobe room.<br />
The restaurant has an area of 100 sq meters and a capacity of 70 tourists.<br />
During the summer there is also an outdoor terrace hosting 20 persons. The<br />
furniture is massive wood combining the rural and modern styles.<br />
Food is top quality, the wide range including both traditional and<br />
international specialties from well-known dishes to refined delicacies. The cooks<br />
create true works of art, as the savoury food is completed by an impressive<br />
presentation.<br />
The first floor provides accommodation for 28 tourists in the 12 rooms, as<br />
follows: six rooms in the West wing of the PENSION, with a view to the tennis<br />
playgrounds, while the other six rooms are located in the East wing, with a view to<br />
the Râşnov Fortress and the road that leads to the town. All the rooms are<br />
decorated in a rural-modern style, and 11 rooms have the same facilities:<br />
- their own bathroom (toilet, shower, hair drier, towels);<br />
- massive wood furniture (night tables, double beds with orthopedic<br />
mattresses, wardrobe, small table and two stools, luggage support);<br />
- TV set;<br />
- minibar;<br />
- Internet connection;<br />
- four rooms have their own balcony (two on the East and the other two<br />
on the West wing);<br />
- there is one special room providing two single beds.<br />
In the attic there is a conference room.<br />
Prices of “Valea Cetãţii” PENSION:<br />
Accommodation: 30 EUR / double room, no terrace / night<br />
32 EUR / double room and terrace / night<br />
41 EUR / two single beds room / night<br />
The price also includes breakfast. Lunch, dinner and other snacks are paid<br />
either when ordered or when checking out. The price of lunch and dinner is not<br />
standard as it depends upon the type of food ordered.<br />
Tennis:<br />
ticket - 7 EUR / hour;<br />
equipment – 5 EUR / hour.<br />
Skating pool: ticket – 4 EUR / hour;<br />
equipment – 5 EUR / hour;<br />
- for groups larger than 10 students, prices are 50% lower<br />
457
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
CONCLUSIONS<br />
Râşnov is an increasingly attractive town, both to the Romanian and foreign<br />
tourists. The town has extremely valuable natural and man-made resources. Owing<br />
to its particular charm, Râşnov provides great leisure possibilities: fresh air, quiet<br />
life, amazing landscape all over the year.<br />
Basically, Râşnov is a tourist receiving area. Romanian tourists can come<br />
from the large urban centres of the country, as they practice a season-based tourism<br />
(especially in summer and winter), sports tourism, weekend tourism, and business<br />
tourism.<br />
Generally, the tourists who spend their spare time at the “Valea Cetãţii”<br />
PENSION are not organized in groups as the time length of their stay is very short<br />
(normally on weekends).<br />
The organized groups come for a longer period of time, usually up to a<br />
week, in order to spend their Christmas, Easter or summer holidays.<br />
Since the pension is located in a mountain area, it does not depend very<br />
much upon the season, compared with the Black Sea Coast. The afflux of tourists is<br />
constant all over the year, mainly motivated by entertainment, followed by sports<br />
and, last but not least, rest.<br />
As seen from the calculations and conclusions of the present papers, both<br />
Râşnov as a tourist town and the pension under analysis, “Valea Cetãţii”, need<br />
several improvement measures in order to attract more tourists.<br />
The town itself needs:<br />
• an updated infrastructure, as the existing one is very old or even absent in<br />
certain places;<br />
• a tourist information centre to offer information on: locations, museums,<br />
cultural events, or to organize cultural and artistic events in order to attract<br />
tourists, etc.;<br />
• renovated buildings, in order to recapture the medieval atmosphere of the<br />
town;<br />
• well-developed and modern accommodation places for the tourists who wish<br />
to spend their spare time in this town;<br />
• a well-developed and modern public feeding service;<br />
• participation in tourist fairs and exhibitions both in Romania and abroad, for<br />
the better promotion of the town.<br />
As results from the above, measures can be taken to improve all the factors<br />
related to a better development of tourism and, subsequently, the increase in the<br />
number of tourists in Râşnov, as well as at the “Valea Cetãţii” PENSION.<br />
458
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
1. Barbu, Gh. (coordonator), 1981 – Turismul în economia naţională, Editura Sport-Turism,<br />
Bucureşti.<br />
2. Glăvan, V., 2003 – Turism rural, Agroturism, Turism durabil, Ecoturism, Editura<br />
Economică, Bucureşti.<br />
3. Minciu, Rodica, 2001 – Economia Turismului, Editura Uranus, Bucureşti.<br />
4. Honţuş, Adelaida, 2005 – Amenajarea agroturistică a teritoriului, Ed. CERES, Bucureşti<br />
http://www.ruraltourism.ro/bran/pensrasnov/rems/html/remsro.html.<br />
459
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
WORLD NUTRITION AND DEMOGRAPHIC GROWTH<br />
Cornelia PETROMAN 1 , I. PETROMAN 1 ,<br />
Diana MARIN 1<br />
1 Universitea de Ştiinţe Agricole şi<br />
Medicină Veterinară Timişoara<br />
e-mail: c_petroman@yahoo.com<br />
There are relations of organic interdependence between nutrition and<br />
demographic growth, which appear directly or though other factors. For this<br />
reason, people have established on a global scale certain demo-alimentary<br />
interferences between demographic growth and economic growth, nutrition<br />
and natural increase in population, health, food consumption and work<br />
productivity, nutrition and mean life expectancy.<br />
The degree of ensuring food security expressed through economic<br />
development acts on the typologies of demographic growth, on human<br />
behaviour, fertility, number of births and deaths, and these in their turn give<br />
a certain impulse in a negative or positive way to the economic and social<br />
development.<br />
After analysing the data, one comes to the conclusions that more than<br />
1&5 of world population presents a high demographic growth rhythm, of<br />
over 2.2%, while having only 4.7% of the World National Gross Product.<br />
One can notice that, the higher the general world fertility rate, the lower the<br />
development stage, and the nutrition level respectively. The countries which<br />
have the lowest income per person (543-577 US dollars) have the highest<br />
fertility (4-5 children).<br />
The countries with the lowest development level, and consequently the<br />
lowest nutrition level, have the lowest life expectancy, under 55, while in the<br />
countries where the national gross product is over 20000 US dollars, life<br />
expectancy is over 73.<br />
Key words: nutrition, demographic growth, economic development, life<br />
expectancy<br />
Human food is a particularly vast issue, since the right to eat is stipulated in<br />
the human rights. This can be explained by the fact that the human body needs<br />
nutritious principles for his vital functions which, in a state of deficiency,<br />
contributes to the degradation of the human being and even to death [2, 4].<br />
In this sense, historical data record long periods of famine and their impact<br />
on the evolution of the demographic number and structure of the globe’s<br />
population. Still at present, people are facing serious food safety issues; thus, FAO<br />
estimates that 2.5 billion people suffer from malnutrition, a phenomenon<br />
encountered in poor countries and particularly among children aged 0-5 [1,3<br />
and 4].<br />
460
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
Figure 1 Demographic growth rate and Gross Domestic Product per capita<br />
Source: The World Bank 2006, World Development Indicators<br />
According to the data supplied by the World Bank, famine and malnutrition<br />
explain why fertility rate is high. We can see that, the higher the values of this<br />
index, the lower the level of development of the area, which is the result of<br />
nutrition below the necessary level of harmonious growth and development, which<br />
also results from the data presented in the table below.<br />
Table 2<br />
Fertility index and Gross Domestic Product per capita<br />
Fertility rate<br />
Number of<br />
economies<br />
GNP in<br />
billion US $<br />
%<br />
Population in<br />
millions of<br />
inhabitants<br />
% of the<br />
total<br />
GNP per<br />
capita in<br />
US $<br />
> 5 children 31 308 1.0 534 8.8 577<br />
4.0-4.9<br />
children<br />
3.0-3.9<br />
children<br />
2.0-2.9<br />
children<br />
18 178 0.6 328 5.4 543<br />
16 944 3.0 1.421 23.5 664<br />
32 2,799 8.9 1,033 17.1 2,710<br />
> 2 children 46 26,615 84.5 2,573 42.5 10,344<br />
Source: The World Bank 2006, World Development Indicators<br />
We can see that, between the level of development reached by a certain area<br />
expressed as the Gross Domestic Product per capita, and the fertility rate there is a<br />
direct correlation. The countries that produce the lowest Gross Domestic Product<br />
between 534 and 577 US$ per capita have the highest fertility rate and vice versa,<br />
the countries that reach 2,710 US$ per capita have a fertility rate of 2-3 children. In<br />
exchange, the countries with a fertility rate below 2 children have the highest Gross<br />
Domestic Product per capita (10,344 US$ per capita) as shown in the figure below.<br />
461
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
Figure 2. Fertility rate and Gross Domestic Product per capita<br />
Source: The World Bank 2006, World Development Indicators<br />
Life expectancy of the earth’s population is influenced by food supply, i.e.<br />
the countries with a low level of development and with poor nutrition (436-498<br />
US$ GDP per capita) have the lowest life expectancy (table 3).<br />
Table 3<br />
Level of development and life expectancy<br />
Life<br />
expectancy<br />
Number of<br />
economies<br />
GDP in<br />
billions of<br />
US$<br />
%<br />
Population<br />
in millions<br />
of people<br />
%<br />
GDP per<br />
capita in<br />
US$<br />
< 55 years 39 301 1.0 605 10.0 498<br />
55-64<br />
years<br />
10 613 1.9 1.405 23.2 436<br />
65-69<br />
years<br />
23 2,229 7.1 1,150 19.0 1,938<br />
70-72<br />
years<br />
20 1,647 5.2 1,559 25.7 1,057<br />
> 73 years 50 26,580 84.4 1,250 20.6 21,264<br />
Source: The World Bank 2006, World Development Indicators<br />
The countries with the highest life expectancy upon birth (over 73 years)<br />
produce a Gross Domestic Product of 21,264 US$ due to the fact that they can rely<br />
on a very good economic development.<br />
462
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
CONCLUZII<br />
Balanced nutrition – quantitatively and qualitatively – results in a balanced<br />
demographic growth. The countries whose economies produce 44% of the Gross<br />
Domestic Product and have an average income per capita three times higher than<br />
the world average, have a fertility rate below 1%.<br />
The countries with a speedy demographic growth rate (> 2.2%) only produce<br />
4.7% of the national gross product at world level and have a lower life expectancy<br />
upon birth, i.e. between 55 and 64 years. The countries that produce the lowest<br />
income per capita (534-577 US$ per capita) have the highest fertility rate; in<br />
exchange, the countries whose GDP is above 10,000 US% have the lowest fertility<br />
rate.<br />
Malnutrition in the first years of life influences both life expectancy upon<br />
birth and life average duration; the countries whose economies are developed and<br />
have a high GDP have a higher life expectancy level (> 73 years).<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Bulgaru, M., 1996 – Dreptul de a mânca, Editura Economică, Bucureşti.<br />
2. Petroman, Cornelia, 2006 – Alimentaţia publică, Editura Eurostampa, Timişoara.<br />
3. Zahiu, Letiţia, Dochin, A., 2001 – Politici agroalimentare comparate, Editura Economică,<br />
Bucureşti.<br />
4. * * * – http//www.unibuc.ro/eBooks/StiinteADM/sica/5.htm – Sică Stanciu – Bazele<br />
generale ale marketingului. Comportamentul consumatorului, pp. 4-34<br />
463
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
CUPRINS<br />
ŞOVĂIALĂ Gh., ALEXANDRESCU Şt., VIŞAN Alexandra, NICOLESCU C.,<br />
NIŢĂ I., NEDELCU Ancuţa - Aplicarea actionarilor hidrostatice moderne la<br />
echipamentele tehnologice pentru amestecarea si distribuirea furajelor la<br />
taurine.......................................................................................................... 3<br />
ION V., ION Nicoleta, ŞTEFAN V., FOTA G., COMAN R. - Influence of the<br />
climatic factors on the melliferous characteristics of the sunflower hybrids11<br />
DAVID Ivona - cercetări privind cerinţele termice pentru răsărire la unii hibrizi de<br />
porumb ........................................................................................................ 19<br />
GONTARIU I. - The planting time and vegetation interruption effects on the<br />
potato planting material yeld ....................................................................... 25<br />
DOROBANŢU Paula Ioana, BECEANU D. - Studii privind uleiul extras din<br />
seminţe de struguri, aparţinând unor soiuri diferite de Vitis vinifera........... 30<br />
NIŢU Iulia, FRĂSIN Loredana - influenţa soiurilor de trifoi roşu şi a sistemelor<br />
de cultură asupra compoziţiei floristice....................................................... 36<br />
BEGEA Mihaela, CÂMPEANU Cornelia, BÂLDEA Gheorghe,<br />
VLĂDESCU Mariana, BARON Elena, BĂLĂUŢĂ Liliana, MUŞU Stela,<br />
BEGEA P. - Caracterizarea unor materii prime energetice specifice pentru România,<br />
destinate producerii de bioetanol................................................................. 41<br />
ENEA I.C. - Date experimentale privind sinergismul dintre soi şi unele secvenţe<br />
tehnologice la cartof, pentru protecţia mediului în zona colinară a<br />
Podişului Sucevei ........................................................................................ 45<br />
ŞARPE N., MASCHIO M., POIENARU Şt. - Studii timp de 40 ani privind<br />
sistemul clasic şi NO – TILLAGE la cultura porumbului în condiţiile<br />
României ..................................................................................................... 50<br />
ŞARPE N., POIENARU Şt. MASCHIO M. - Noi rezultate privind sistemul de cultură<br />
NO-TILLAGE aplicat la soia modificată genetic, cultivată în condiţiile<br />
din Lunca Dunării........................................................................................ 60<br />
BEGEA Mihaela, STOICESCU Cristina, BÂLDEA Gheorghe, VLĂDESCU Mariana,<br />
BARON Elena - Izolarea şi selecţionarea de drojdii producătoare de<br />
biomasă proteică monocelulară ................................................................... 67<br />
PIRVULESCU Luminita, BORDEAN Despina-Maria, GERGEN I., RUJESCU C.,<br />
POPESCU I., HARMANESCU Monica, RUJESCU Cristina, RADU Steluta -<br />
The linear and non-linear bi-dimensional mathematical models, between<br />
antioxidant capacity, ascorbic and polyphenols contents in some<br />
vegetables.................................................................................................... 71<br />
RADU Steluţa - Efectele procesării alimentelor în secolul xxi asupra metabolismului<br />
uman............................................................................................................ 77<br />
FRĂSIN Loredana Beatrice - Observaţii privind eficacitatea unor insecticide în<br />
combaterea dăunatorului Mamestra brassicae L......................................... 85<br />
KOCIS Elisabeta, GOIAN M. - Evoluţia maturării strugurilor la soiurile: Pinot noir,<br />
Riesling italian şi Fetească neagră în condiţiile Centrului Viticol Recaş... 91<br />
CODINĂ Georgiana Gabriela, PÂSLARU V. - Effect of sucrose on the mixolab,<br />
alveograph charactersitics and breadmaking properties of strong wheat<br />
flour ............................................................................................................. 97<br />
464
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
CODINĂ Georgiana Gabriela, PÂSLARU V. - Effect of gluten vital on the alveograph<br />
charactersitics and bread quality of flour wheat dough with a weaker<br />
potential for bread making........................................................................... 106<br />
POPOVICI C.I., VÎNTU V., SAMUIL C. - Calitatea gazonului – evaluarea unor<br />
soiuri de graminee perene utilizate în cultură pură sau în amestecuri pentru<br />
gazon ........................................................................................................... 112<br />
SAVESCU Iasmina, GOIAN M - Cercetări privind influenţa condiţiilor pedoclimatice<br />
asupra calităţii strugurilor la soiurile Muscat Ottonel, Fetească regală şi<br />
Cabernet sauvignon..................................................................................... 116<br />
MATEOC-SÎRB Nicoleta, OTIMAN P. I., GOŞA V., ŞEULEAN Victoria,<br />
MAN T. E., MATEOC T. - Model de identificare a posibilităţilor de dezvoltare<br />
economico-socială a comunităţilor rurale.................................................... 122<br />
APETROAIE Camelia - Abordări practice actuale în asocierea producătorilor<br />
agricoli......................................................................................................... 129<br />
UNGUREANU D. - Perspective de dezvoltare durabilă a agroturismului montan<br />
în context actual şi al schimbărilor climatice .............................................. 133<br />
LUP A., ALEXE N. - Ferma ecologică stepa. Studiu de caz în judeţul<br />
Constanţa..................................................................................................... 139<br />
MĂNESCU Camelia, MATEOC-SÎRB Nicoleta, OTIMAN P.I., VĂRAN N.,<br />
MATIAŞ C.G., DINCU Ana-Mariana - Studiul structurilor agrare din<br />
Uniunea Europeană ..................................................................................... 144<br />
MĂNESCU Camelia, MATEOC-SÎRB Nicoleta, OTIMAN P.I. - Cercetări de<br />
dezvoltare rurală în localitatea Ghioroc, judeţul Arad................................. 148<br />
ŞEULEAN Victoria, MATEOC-SÎRB Teodor - Studiu privind scheme de pensii<br />
private destinate agricultorilor..................................................................... 154<br />
GAGEA Mariana, IONESCU Alina-Măriuca - Compararea profilului sezonier<br />
al ratei trimestriale de ocupare în agriculturǎ din România şi<br />
Uniunea Europeană, în perioada 2000 – 2007............................................. 160<br />
IONESCU Alina Măriuca, GAGEA Mariana - Coordinates of standard of<br />
living in Romanian rural a reas, at the end of 2005..................................... 166<br />
MIHAI C. - Dezvoltarea agriculturii biologice în condiţiile aplicării politicii<br />
agricole comune .......................................................................................... 172<br />
DIACONU Carmen-Mariana - Răspunderea penală a funcţionarului public<br />
reglementată de Codul Penal Francez ......................................................... 178<br />
DĂMĂCEANU R.C. - A COMPARATIVE analysis of three multi-agent<br />
computational algorithms used to harvest grain ......................................... 186<br />
DAMACEANU R.C., TRIFU A. - The international trade as the main descriptor<br />
of globalization impact................................................................................ 192<br />
RUSU Mihaela-Loredana - Analysis of human resources existing in agriculture<br />
of Vrancea district ....................................................................................... 196<br />
DINCU Ana-Mariana, SÂMBOTIN L., GĂVRUŢA A., MĂNESCU Camelia -<br />
Analiza structurilor agrare din judeţul Arad................................................ 202<br />
CIBOTARIU Irina, CHIRITA Irina - Some aspects regarding procedures of<br />
company’s liquidation ................................................................................. 206<br />
BORZA Mioara - Dificultăţi în realizarea agriculturii durabile în România .......... 212<br />
BORZA Mioara - Agricultura ecologică în contextul schimbărilor de mediu......... 218<br />
PÂNZARU R.L., MEDELETE D.M., NICOLESCU Mariana - The evolution<br />
of zootechnical production at the level of Dăbuleni locality, Dolj county<br />
(2004 – 2006) .............................................................................................. 222<br />
465
Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară Iaşi<br />
MEDELETE D.M., PÂNZARU R.L., NICOLESCU Mariana - Study concerning<br />
the agricultural exploitation size in Gorj county ......................................... 230<br />
IATCO Constantin, IGNAT Gabriela, COJOC Doina - Aspecte privind strategiile<br />
de dezvoltare locală ..................................................................................... 237<br />
BULIGA Z., IGNAT Gabriela - Aspecte privind conceptul 241<br />
IAŢCO C., COJOC Doina, IGNAT Gabriela - Asigurarea calităţii rapoartelor<br />
de audit ........................................................................................................ 245<br />
MIHALCIUC Camelia, SOCOLIUC M. - Theoretical and practical aspects<br />
referring to the application of IAS 41 – Agriculture ................................... 249<br />
HLACIUC Elena, SOCOLIUC M. - Green accounting within EU policies ........... 255<br />
MIHALCIUC Camelia, HLACIUC E. - The strategic benefits obtained by<br />
the entreprises through implementing the environmental performance....... 260<br />
BOGHIŢĂ E., G. UNGUREANU, D. BODESCU - Aspecte privind limitele<br />
curbei de experienta si riscurile strategiei costurilor ................................... 266<br />
RADU Steluţa, PÎRVULESCU Luminiţa - Studiul diagnostic privind resursele<br />
alimentare si factorii care le determina calitatea in judetul Iaşi................... 272<br />
ANTONESCU CRISTINA, ANTONESCU M.C., COJOCARI R.,<br />
COSOVANU ANCA - Optimizarea structurii cerealelor boabe pentru sămânţă,<br />
pe specii în microzona Bivolari, din Lunca Prutului ................................... 279<br />
PETREA Elena - Stratégies de traduction dans le contexte de la communication<br />
interculturelle (les présuppositions dans les versions roumaines du roman<br />
Les Misérables de Victor Hugo).................................................................. 284<br />
GIURCA VASILESCU Laura, POPA Ana, PIRVU Cerasela - Agricultural market<br />
prices and income developments – status quo and outlook ......................... 290<br />
GIURCA VASILESCU Laura - Agriculture firms under uncertainity - financing and<br />
attitude to risk.............................................................................................. 296<br />
ROŞU Alice Iuliana The language of advertising................................................... 300<br />
STANCIU M. - Aspecte metodologice ale formării competenţelor specifice profesiei<br />
de cadru didactic.......................................................................................... 304<br />
GRIGORE Aurica, TUREAC Elena-Cornelia - The tourism, one of the main<br />
factors in economic development................................................................ 310<br />
TUREAC Elena-Cornelia, GRIGORE Aurica - The kind of agrotouristic pension<br />
organisation from mountain regions............................................................ 316<br />
POPA P. - The economic performance on fruits trade in NE Region of Romania 322<br />
POPA P. - Comportamentul consumatorilor de fructe in Regiunea de NE a<br />
Romaniei ..................................................................................................... 328<br />
GRIGORE A.A., ABARGAONITEI S.V., NANCU D.V., GHICULESCU R. -<br />
Analiza comparativă privind eficienţa economică a produselor agricole<br />
convenţionale şi a celor ecologice............................................................... 333<br />
CUCU Cezarina, DROBOTĂ Benedicta, DROBOTĂ I. - Strategii privind<br />
dezvoltarea spaţiului rural din judeţul Iaşi .................................................. 339<br />
UNGUREANU D., BURCIU A. NEDELEA Al., BOSTAN I. - Agritourism potential<br />
of the rural localities from Dorna' S Basin .................................................. 344<br />
APOSTOL C. - Reflectarea politicii de mediu prin indicatorii specifici ................ 353<br />
APOSTOL C. - Reflectarea politicii de mediu în situaţiile financiare anuale 359<br />
BACTER Ramona-Vasilica - Posibilităţi de aprovizionare cu produse avicole a<br />
pieţei municipiului Oradea la orizontul anului 2010 (Studiu de caz la<br />
S.C.”AVICOLA” S.A. Oradea)................................................................... 363<br />
466
Lucrări Ştiinţifice – vol. 51, seria Agronomie<br />
RUGE MARIA, BACTER RAMONA-VASILICA, CHEREJI I.,<br />
DROBOTĂ Benedicta -Oferta si evolutia turismului si agroturismului in zona<br />
“Valea Iadului – judeţul Bihor”................................................................... 369<br />
POPESCU Gabriela - Food consumption trends in Romania ................................. 375<br />
POPESCU Gabriela, PAUNCHICI Iasmina - Promoting agroalimentary foodstuff<br />
through packaging ....................................................................................... 379<br />
POPA Ana, GIURCĂ VASILESCU Laura - The new updates on the european<br />
common agricultural policy and their impact on the rural development<br />
investments.................................................................................................. 383<br />
POPA Ana - The foreign direct investments on the rural areas .............................. 389<br />
SOARE E. Entrepreneurship education – innovative way of curricular<br />
restructuring ................................................................................................ 393<br />
ALECU C.I. - Metode de reducere a incertitudinii din agricultură prin modelarea<br />
strategică a contextului socio-politic ........................................................... 397<br />
HALLER Alina-Petronela, ALECU C. - Contribuţia factorului natural şi a deciziei<br />
de valorificare eficientă a materiilor prime şi resurselor la creşterea şi<br />
dezvoltarea economică ................................................................................ 403<br />
ALECU C.I., HALLER Alina Petronela - Evaluarea proiectelor de dezvoltare<br />
regională în condiţii de incertitudine utilizând elemente Fuzzy .................. 411<br />
DINCU Ana-Mariana, SÂMBOTIN L., MATEOC-SÎRB Nicoleta, GĂVRUŢA A.,<br />
MĂNESCU Camelia - Diagnoza exploataţiilor agricole din România ........ 417<br />
PETRESCU Gh., BOLDUREANU GABRIELA - Influenţa comerţului electronic<br />
asupra dezvoltării firmei de comerţ............................................................. 421<br />
Gh. PETRESCU, BOLDUREANU GABRIELA - Influenţa sistemului informaţional<br />
actual asupra raţionalizării distribuţiei produselor........................................... 426<br />
ICHIM V.L. - Consecinţele manifestării divergenţelor structurale între economiile<br />
statelor ex-comuniste şi cele din zona Euro ................................................ 431<br />
STEFAN G., BODESCU D. - Methodological model of socio-economic research<br />
in apiculture................................................................................................. 437<br />
STEFAN G., BODESCU D. - The melliferous potential quantification................. 443<br />
GRIGORE A.A., ABARGAONITEI S.V., NANCU D.V., GHICULESCU R. -<br />
Agricultura ecologică în România, diagnostic şi perspective...................... 449<br />
HONŢUŞ Adelaida Cristina - Study and research on the development and<br />
promotion of rural tourism and agrotourism in Braşov ............................... 453<br />
PETROMAN Cornelia, PETROMAN I., MARIN Diana - World nutrition and<br />
demographic growth.................................................................................... 460<br />
467
Consilier editorial: Vasile VÎNTU<br />
Tehnoredactori: Daniela CIOCOIU, Monica OPREA<br />
Corector:<br />
Elena GÎNDU<br />
Bun de tipar:<br />
15.XII.2008<br />
Apărut: 2008. Format 170×240/20<br />
Editura:<br />
,,Ion Ionescu de la Brad’’ Iaşi<br />
Aleea M. Sadoveanu nr. 3, 700490<br />
Tel. 0232-218300; fax 0232-260650<br />
E-mail: editura@univagro-iasi.ro<br />
ISSN: 1454-7414<br />
PRINTED IN ROMANIA<br />
Tipar Digital realizat la Tipografia PIM<br />
Şoseaua Ştefan cel Mare nr. 11<br />
Iaşi – 700498<br />
Tel./fax: 0232-212740<br />
e-mail: editurapim@pimcopy.ro<br />
www.pimcopy.ro