proiect reactualizare plan urbanistic general ... - PrimÄria BacÄu
proiect reactualizare plan urbanistic general ... - PrimÄria BacÄu proiect reactualizare plan urbanistic general ... - PrimÄria BacÄu
REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENERAL S.C. ARCADIS TGH S.A. IASI MUNICIPIUL BACĂU, JUDEŢULBACĂU Piese B-dul. Carol I nr. 4 Tel: +40-232-232483 scrise E-mail:office@arcadistgh.ro Fax:+40-332-401033 Contract nr.:250/2008 Vol.:3 PUG SIT. EXISTENTĂ cod:250/2008PUG/III Pag. 200/364 posibile, singurul criteriu pentru care a municipiul nu a primit nici un punct fiind accesul la o cale de transport navală – port. Concluzii Analiza potenţialului şi a infrastructurii turistice s-a axat pe analiza a 4 criterii esenţiale pentru localizarea şi dezvoltarea turismului în unităţile administrativ teritoriale. Astfel, pe de o parte a fost analizat potenţialul turistic, cu cele două categorii distincte: potenţialul natural şi potenţialul cultural – istoric. Elementele atractive ale potenţialului natural şi ale potenţialului cultural-istoric prezintă anumite posibilităţi de valorificare turistică, dau o anumită funcţionalitate pentru turism şi deci constituie premise pentru localizarea şi dezvoltarea activităţii de turism. Pe de altă parte, a fost analizată infrastructura specific turistică (unităţi de cazare, dotări pentru agrement) şi infrastructura tehnică (accesibilitatea – infrastructura de transport, infrastructura edilitară şi de comunicaţii). Baza materială turistică este una din părţile componenete ale produsului turistic, însă, asigurarea circulaţiei turistice nu este determinată numai de baza materială turistică specifică, ci şi de infrastructura tehnică generală. Gradul de dezvoltare şi diversificare a bazei materiale turistice şi a infrastructurii generale reflectă şi condiţionează, în acelaşi timp, nivelul de dezvoltare a circulaţiei turistice pe un teritoriu. Fiecare din cele 4 subcriterii (potenţial natural, potenţial cultural - istoric, infrastructură specific turistică, infrastructură tehnică) a fost evaluat şi i s-a acordat un anumit punctaj, urmând ca aceste punctaje să fie cumulate în vederea obţinerii punctajului final. Municipiul Bacău a obţinut în final un total de 55,93 puncte, din cele 100 de puncte ce reprezintă punctajul maxim. Pe criterii, punctajele acordate sunt următoarele: DENUMIRE PUNCTAJ OBŢINUT - MUNICIPIUL BACĂU PUNCTAJ MAXIM Criteriu RESURSE TURISTICE NATURALE 8 25 Indicatori Cadrul natural 5 10 Factori naturali terapeutici 0 10 Arii protejate 3 5 Criteriu RESURSE TURISTICE ANTROPICE 18 25 Indicatori Monumente istorice de interes 4 8 naţional Muzee şi colecţii publice 6 9 Artă şi tradiţie populară 4 8/4 Instituţii de spectacole şi concerte 4 8/4 Manifestări culturale repetabile 0 0/4 Criteriu INFRASTRUCTURĂ SPECIFIC 0,93 20 TURISTICĂ Indicatori Unităţi specific turistice 0,33 7 Instalaţii de tratament 0 5 Săli de conferinţă, centre 0,20 6 expoziţionale Pârtii de schi, instalaţii de transport 0 1 pe cablu
REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENERAL S.C. ARCADIS TGH S.A. IASI MUNICIPIUL BACĂU, JUDEŢULBACĂU Piese B-dul. Carol I nr. 4 Tel: +40-232-232483 scrise E-mail:office@arcadistgh.ro Fax:+40-332-401033 Contract nr.:250/2008 Vol.:3 PUG SIT. EXISTENTĂ cod:250/2008PUG/III Pag. 201/364 Alte instalaţii de agrement 0,40 1 Criteriu INFRASTRUCTURA TEHNICĂ 29 30 Indicatori Accesul rapid la infrastructura majoră 15 16 de transport Infrastructura edilitară 9 9 Infrastructura de telecomunicaţii 5 5 TOTAL 55,93 100 Cel mai mic punctaj comparativ cu punctajul maxim posibil s-a obţinut pentru cadrul natural care, datorită reliefului de terasă, este lipsit de spectaculozitate şi elemente de mare atractivitate. De asemenea, cadrul natural este puternic antropizat, suprafeţele acoperite cu vegetaţie naturală forestieră sunt foarte restrânse, spaţiile verzi necesită extinderi şi reamenajări. Ca resurse naturale se disting cele două lacuri cu potenţial pentru dezvoltarea turismului de agrement acvatic şi a turismului ecologic, ca urmare a prezenţei în municipiu a Ariei de Protecţie Specială Avifaunistică Lacul Bacău II. Un punctaj redus raportat la punctajul maxim s-a obţinut şi pentru infrastructura specific turistică. Astfel, numărul şi capacitatea unităţilor de cazare şi a infrastructurii pentru conferinţe (săli de conferinţă) este insuficient dezvoltată, atât calitativ cât şi cantitativ, în condiţiile în care una din formele de turism propuse pentru dezvoltare va fi turismul de afaceri. De asemenea, este necesară şi dezvoltarea dotărilor pentru agrement. Cadrul natural al municipiului Bacău este inadecvat pentru realizarea unor pârtii de schi dotate şi este de asemenea lipsit de resurse care să favorizeze crearea unor instalaţii de tratament (ape termale, izvoare minerale, etc.). De asemenea, municipiul nu dispune încă de centre expoziţionale (viitorul centru expoziţional este în construcţie). Aceste deficienţe pot fi însă compensate prin dezvoltarea infrastructurii de agrement şi a celei adecvate turismului de afaceri. Capitolele viitoare se vor orienta către prezentarea propunerilor de dezvoltare a diferite forme de turism în concordanţă cu potenţialul turistic existent. CONCLUZII Analiza stadiului actual de dezvoltare al activităţilor economice a evidenţiat existenţa anumitor probleme şi disfuncţionalităţi în dezvoltarea economică a municipiului Bacău. În concluzie, dezvoltarea activităţilor economice în municipiul Bacău este caracterizată de următoarele aspecte: PUNCTE TARI Municipiul Bacău - localitate urbană de rangul I, în cadrul regiunii Moldova, cu un puternic potenţial polarizator, amplasat pe o importantă axă de circulaţie (Muntenia- Moldova). Aşezare centrală prin care se realizează conexiuni cu importante oraşe din regiune Plasarea pe coridoare majore de transport european (E 85 / DN 2, coridorul feroviar PUNCTE SLABE Cele două lacuri de acumulare, deşi reprezintă un atu din punct de vedere al potenţialului natural, împart oraşul în două, generând discontinuităţi şi îngreunând traversarea dintr-o parte în alta (singurul punct de trecere fiind podul Şerbăneşti) Oraşul s-a extins doar pe direcţia nord - sud Lipsa unor centre mari de afaceri
- Page 149 and 150: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 151 and 152: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 153 and 154: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 155 and 156: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 157 and 158: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 159 and 160: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 161 and 162: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 163 and 164: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 165 and 166: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 167 and 168: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 169 and 170: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 171 and 172: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 173 and 174: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 175 and 176: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 177 and 178: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 179 and 180: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 181 and 182: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 183 and 184: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 185 and 186: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 187 and 188: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 189 and 190: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 191 and 192: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 193 and 194: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 195 and 196: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 197 and 198: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 199: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 203 and 204: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 205 and 206: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 207 and 208: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 209 and 210: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 211 and 212: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 213 and 214: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 215 and 216: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 217 and 218: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 219 and 220: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 221 and 222: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 223 and 224: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 225 and 226: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 227 and 228: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 229 and 230: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 231 and 232: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 233 and 234: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 235 and 236: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 237 and 238: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 239 and 240: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 241 and 242: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 243 and 244: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 245 and 246: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 247 and 248: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
- Page 249 and 250: REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENER
REACTUALIZARE PLAN URBANISTIC GENERAL<br />
S.C. ARCADIS TGH S.A. IASI<br />
MUNICIPIUL BACĂU, JUDEŢULBACĂU<br />
Piese<br />
B-dul. Carol I nr. 4 Tel: +40-232-232483<br />
scrise<br />
E-mail:office@arcadistgh.ro Fax:+40-332-401033 Contract nr.:250/2008 Vol.:3 PUG SIT. EXISTENTĂ cod:250/2008PUG/III<br />
Pag.<br />
201/364<br />
Alte instalaţii de agrement 0,40 1<br />
Criteriu INFRASTRUCTURA TEHNICĂ 29 30<br />
Indicatori Accesul rapid la infrastructura majoră 15 16<br />
de transport<br />
Infrastructura edilitară 9 9<br />
Infrastructura de telecomunicaţii 5 5<br />
TOTAL 55,93 100<br />
Cel mai mic punctaj comparativ cu punctajul maxim posibil s-a obţinut pentru cadrul<br />
natural care, datorită reliefului de terasă, este lipsit de spectaculozitate şi elemente de mare<br />
atractivitate. De asemenea, cadrul natural este puternic antropizat, suprafeţele acoperite cu<br />
vegetaţie naturală forestieră sunt foarte restrânse, spaţiile verzi necesită extinderi şi<br />
reamenajări. Ca resurse naturale se disting cele două lacuri cu potenţial pentru dezvoltarea<br />
turismului de agrement acvatic şi a turismului ecologic, ca urmare a prezenţei în municipiu a<br />
Ariei de Protecţie Specială Avifaunistică Lacul Bacău II.<br />
Un punctaj redus raportat la punctajul maxim s-a obţinut şi pentru infrastructura specific<br />
turistică. Astfel, numărul şi capacitatea unităţilor de cazare şi a infrastructurii pentru conferinţe<br />
(săli de conferinţă) este insuficient dezvoltată, atât calitativ cât şi cantitativ, în condiţiile în care<br />
una din formele de turism propuse pentru dezvoltare va fi turismul de afaceri. De asemenea,<br />
este necesară şi dezvoltarea dotărilor pentru agrement. Cadrul natural al municipiului Bacău<br />
este inadecvat pentru realizarea unor pârtii de schi dotate şi este de asemenea lipsit de resurse<br />
care să favorizeze crearea unor instalaţii de tratament (ape termale, izvoare minerale, etc.). De<br />
asemenea, municipiul nu dispune încă de centre expoziţionale (viitorul centru expoziţional este<br />
în construcţie). Aceste deficienţe pot fi însă compensate prin dezvoltarea infrastructurii de<br />
agrement şi a celei adecvate turismului de afaceri.<br />
Capitolele viitoare se vor orienta către prezentarea propunerilor de dezvoltare a diferite<br />
forme de turism în concordanţă cu potenţialul turistic existent.<br />
CONCLUZII<br />
Analiza stadiului actual de dezvoltare al activităţilor economice a evidenţiat existenţa<br />
anumitor probleme şi disfuncţionalităţi în dezvoltarea economică a municipiului Bacău. În<br />
concluzie, dezvoltarea activităţilor economice în municipiul Bacău este caracterizată de<br />
următoarele aspecte:<br />
PUNCTE TARI<br />
Municipiul Bacău - localitate urbană de<br />
rangul I, în cadrul regiunii Moldova, cu un<br />
puternic potenţial polarizator, amplasat pe<br />
o importantă axă de circulaţie (Muntenia-<br />
Moldova).<br />
Aşezare centrală prin care se realizează<br />
conexiuni cu importante oraşe din regiune<br />
Plasarea pe coridoare majore de transport<br />
european (E 85 / DN 2, coridorul feroviar<br />
PUNCTE SLABE<br />
Cele două lacuri de acumulare, deşi<br />
reprezintă un atu din punct de vedere al<br />
potenţialului natural, împart oraşul în două,<br />
generând discontinuităţi şi îngreunând<br />
traversarea dintr-o parte în alta (singurul<br />
punct de trecere fiind podul Şerbăneşti)<br />
Oraşul s-a extins doar pe direcţia nord -<br />
sud<br />
Lipsa unor centre mari de afaceri