Alexandru Vasile
Alexandru Vasile
Alexandru Vasile
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
REFLECII DESPRE MINE LA 50 ANI DE LA ABSOLVIREA FACULTII,<br />
Copilria. Am vzut lumina zilei în 29 noiembrie 1934, dup datele de eviden<br />
înscrise în registrul de nateri al strii civile din comuna Vadul lui Isac, în dimineaa<br />
unei zile noroase i reci, rscolit de un vânt nordic, zi în care stoluri de ciori,<br />
croncnind în zbor, prevesteau sosirea nedorit a iernii. Evenimentul mi-a fost relatat,<br />
peste ani, prin aduceri aminte, de ctre buna mea sor Steliana – Elena, cu opt ani<br />
mai mare, care, la revenirea ei de la coal, a mai gsit un nou personaj, devenind al<br />
cincilea membru al familiei (i, alturi de fratele Costic, mai mare cu 11 ani, mrind<br />
numrul brbailor din familie. Astzi ei îmi sunt prezeni numai în amintiri.<br />
Comuna natal, Vadul lui Isac, este situat în Judeul Cahul, la vreo 55<br />
kilometri de Galai, pe malul stâng al Prutului, cu o dispunere minunat pe versantul<br />
ultimului deal al podiului Basarabiei, ce coboar lin spre câmpia i balta Prutului,<br />
mângâiat de razele soarelui cât e ziua de mare, indiferent de anotimp.<br />
Casa copilriei, pstrat doar în<br />
memoria mea, disprut datorit urmrilor<br />
nefaste ale celui de-al doilea rzboi mondial, se<br />
afla situat pe drumul naional ce trecea din<br />
Regat peste Prut, ca prim gospodrie întâlnit,<br />
pe dreapta, la intrare în sat. De acas pân la<br />
Prut erau vreo doi kilometri de balt, cu pâlcuri<br />
de stufri i luciuri de ap, locuri de cuibrit al<br />
psrilor, cu meandre i foruri ce curgeau<br />
ctre vrsare, spre miaz-zi, paralele cu Prutul,<br />
din care unele dispreau în lunile secetoase ale<br />
anului. Acest râu nrva, Prutul, îi revrsa<br />
apele mai totdeauna primvara (i nu de puine<br />
ori apa intra i în casele noastre, ale celor<br />
amplasai mai în vale, fiind uneori nevoii, câte<br />
dou – trei sptmâni, îndeosebi primvara, s<br />
ne salvm în podurile caselor.<br />
Oamenii locului erau - i înc au mai<br />
rmas - de o buntate neasemuit, deosebit de<br />
harnici, ateni i ospitalieri. Iarna recoltau stuf, folosit pentru înclzire sau construcii de<br />
garduri i acoperiuri, iar din primvar pân în toamn, inclusiv, erau omniprezeni la<br />
munca câmpului, creterea vitelor, pescuit, viticultur, pomicultur i alte ocupaii.<br />
Copiii localnicilor, colegii mei de joac, cu toii îmi erau buni prieteni. Ei m<br />
invitau, prin strigri zgomotoase, în zilele toride de var, s ne scldm împreun la<br />
gârl i eu mergeam cu fiecare grup ce venea din sat ctre balt, la scldat. Eram<br />
recunoscut de muli ca lider; m remarcasem ca un bun înottor i organizator pentru<br />
grupul de hitai ai hârjoanei în ap i pe malul acesteia.<br />
Dar nu de puine ori, datorit reuitelor mele în unele nzbâtii, nu le mai<br />
plceam (i atunci mi se amintea c sunt un ”venetic din Regat” , mi-au atribuit chiar i<br />
porecla de ”mmligar”, considerând c noi cei provenii din dreapta Prutului suntem<br />
mai mari consumatori de mmlig decât ei; precizez c prinii mei aparineau, prin<br />
origine, na(tere (i educaie, fostului Jude Covurlui.<br />
Eu consideram aceast porecl o mare ”insult” (i cu cei ce m provocau m<br />
aflam într-un rzboi continuu, în aproape toate zilele verii. Nu era sptmân în care s<br />
nu-mi apr ”onoarea” prin ”cafturi”, îmbrânceli i ”chelfneli” reciproce. Fiind considerat<br />
intrus în teritoriul lor, singur contra tuturor celor ce m provocau, uneori ”o fug<br />
1
sntoas” m scotea din încurctur. Dar eu eram ”paznicul apei” (i îi a(teptm iar(i<br />
la ”cotitur”pentru a le mai da o”btut prieteneasc”.<br />
Aceast hruial continu, cu ”iz naionalist patriotic”, mi-a dezvoltat, pe<br />
parcurs, simul aprrii, negocierii (i al dialogului, pentru înelegere (i toleran, pe<br />
teme de dreptate (i adevr.<br />
Peste ani, la revenirea pe meleagurile natale, dup podul de flori din 1990, am<br />
fost primit cu deosebit cldur uman de toi colegii regsii, care au rezistat gulagului<br />
sovietic. Unii (i-au reamintit de disputele noastre copilre(ti, dintre care un bun, fost (i<br />
actual prieten, mi-a spus textual: - ”(tii, când ne-am btut aici sub pod, uite, mi-ai dat<br />
un pumn a(a de tare, sub coaste, chiar (i acum, la revederea ta, mai resimt durerea<br />
pumnului de atunci !”<br />
Dup o copilrie într-o lume mirific, trit (i regsit doar în „Aventurile lui Tom<br />
Sawyer”, au urmat anii cu consecinele nefaste ale rzboiului, fuga din faa armatei<br />
sovietice „eliberatoare”, abandonarea gospodriei de ctre prini în 16 august 1944 (i<br />
refugierea în condiii critice, peste Prut, în comuna Folte(ti, încadrai de o parte (i de<br />
alta de coloane de trupe germane, române (i de crue tractate de dobitoace<br />
extenuate, pline de biei oameni disperai (i fugari, plecai aiurea în bejenie. Am reu(it<br />
s salvm doar ce aveam pe noi (i câteva vite (i oi mânate din urm, însoii de câinii<br />
ce nu ne-au prsit pân la sfâr(itul vieii lor.<br />
Au urmat anii de secet, foame (i lipsuri, '45-'47 (i cu greu am reu(it s<br />
supravieuim. În aceste condiii am terminat a patra clas primar în comuna Folte(ti<br />
unde, iar(i, eram privit, de ast dat de ctre unii dintre noii colegi, ca „venetic<br />
basarabean”.<br />
Adolescen%a, gimnaziul *i liceul. Clasele gimnaziale 5-7 le-am efectuat la<br />
Liceul „<strong>Vasile</strong> Alecsandri” din Galai între anii ’45-’48, devenind coleg cu muli tineri<br />
reîntâlnii ulterior la facultate. Cursurile le-am început mai târziu, prin octombrie, pentru<br />
început în spaiul liceului comercial, (i abia în primvar am continuat în cldirea<br />
liceului „<strong>Vasile</strong> Alecsandri”, datorit consecinelor rzboiului ce abia luase sfâr(it. Muli<br />
copii primeam o mas cald la prânz, uneori (i un pacheel pentru acas, de la o<br />
cantin de ajutor suedez, ce funciona în actuala sal de tir. Printre cei care ne-am<br />
bucurat de un astfel de ajutor m-am aflat (i eu, alturi de ali colegi, îndeosebi copii<br />
provenii din familii cu posibiliti materiale reduse, destul de muli pentru acele timpuri.<br />
Dup prima reform a învmântului din 1948,<br />
între anii ’48-’52, am urmat cursurile Icolii Medii<br />
Tehnice Metalurgice din Galai, specializarea Construcii<br />
Navale, pe care am absolvit-o cu rezultate meritorii,<br />
fiind inclus în procentul de 10%, cu dreptul de susinere<br />
a examenului de admitere în învmântul superior,<br />
imediat dup absolvire, fr parcurgerea prealabil a<br />
unui stagiu minim de 3 ani în producie.<br />
Cu aceast ocazie s-a produs în viaa mea un salt<br />
calitativ deosebit. Am fost acceptat gratuit într-un cmin<br />
(colar, în care am simit pentru prima dat în via,<br />
beneficiile electrificrii (i posibilitatea de a putea face o<br />
baie cald, odat în sptmân, într-o încpere special<br />
amenajat. A fost ceva extraordinar s-mi fac leciile<br />
seara într-o clas relativ înclzit, fr igrasie (i miros<br />
de umezeal, unde beneficiam de iluminare electric (i<br />
mai presus de toate am descoperit biblioteca (colii, prin<br />
pa(ii cluzii de ctre distinsul (i eruditul profesor de limba (i literatura român Gh.<br />
HÂNCU, originar din comuna Lie(ti, judeul Galai.<br />
2
Pe toi profesorii acestei (coli îi consider, acum, peste ani, ca oameni de<br />
vocaie, care s-au strduit s ne transmit, pe lâng coninutul leciilor, (i dragostea<br />
pentru cinste (i reu(it în activitatea profesional, pentru respectul fa de colectivul în<br />
care lucrezi (i pentru o aciune bine gândit. Astfel, profesorul HÂNCU ne-a insuflat<br />
dorina pentru literatur beletristic (i istoric, profesorul Dumitru TIHAN m-a fascinat<br />
cu leciile de Studiul metalelor (i în timpul orelor sale simeam trirea unui oelar ce<br />
supravegheaz procesul de afânare a oelului în cuptorul BESSEMER sau de elaborare<br />
a (arjei de font din furnal; la Matematic, pe lâng ecuaii (i integrale, uneori<br />
ascultam cu deosebit interes povestirile marinre(ti ale d-lui contraamiral <strong>Alexandru</strong><br />
VLMDESCU (i exemplele ar putea urma. Am fost trei clase paralele însumând 137 elevi<br />
admi(i dup concursul de admitere, dintre care am ajuns 80 la absolvire; dintre ace(tia<br />
peste jumtate eram provenii din mediul rural. De(i dup absolvire numai (ase am<br />
primit dreptul de continuarea imediat a studiilor, prin învmânt superior, fr un<br />
stagiu minim de trei ani de producie, astzi, statistic, am constatat c ulterior 35 au<br />
devenit ingineri, doi profesori universitari, doi profesori în învmântul liceal, unul<br />
jurist (i doi ofieri superiori cu grad de colonel, precum (i 36 de tehnicieni, astfel c<br />
peste jumtate dintre absolveni au finalizat studii superioare de pregtire profesional.<br />
Rezult c dasclii no(tri (i-au fcut cu prisosin datoria, iar vremurile au fost de<br />
partea celor persevereni (i studio(i.<br />
Anii de studen%ie. Dup o activitate profesional ca tehnician proiectant de<br />
cca.10 luni, efectuat în sectorul de proiectri din Iantierul Naval Galai, am reu(it s<br />
trec peste necesitile materiale stringente (i în toamna anului 1953 m-am înscris la<br />
concursul de admitere organizat la Institutul Mecano-Naval din Galati, recent înfiinat<br />
în anul1950.<br />
Am devenit student în urma unui concurs de admitere susinut în august 1953 la<br />
cinci obiecte: Matematica, Limba (i literatura roman, Fizic , Chimie (i una din limbile<br />
strine studiate în liceu (Franceza sau Rus), La primele dou obiecte am susinut atât<br />
examinare oral cât (i lucrare scris; toate examinrile orale s-au derulat succesiv, în<br />
aceea(i sal, în faa comisiei, prin trecere de la un profesor la altul, sala de examinare<br />
fiind actuala sal M113 din aripa Nord a cldirii, denumit azi corpul M. A fost ceva<br />
deosebit când m-am vzut anunat , prin<br />
coresponden, dup aproape dou sptmâni, ca<br />
reu(it la o concuren de aproape trei candidai pe un<br />
loc.<br />
Am fcut cuno(tin cu viaa universitar în<br />
ipostaz de student între anii 1953-1958, perioad de<br />
timp în care (coala universitar glean nou<br />
înfiinat s-a dezvoltat continuu, prin extindere,<br />
înglobând noi specializri de studiu (piscicultur,<br />
industrie alimentar, ma(ini termice, tehnologia<br />
construciilor de ma(ini, utilaj (i tehnologia sudrii) (i<br />
prin profunzime, adugând alte noi discipline de<br />
studiu în programele de învmânt.<br />
Astzi, în Universitatea ”Dunrea de Jos”<br />
studiaz peste 18.000 de studeni, numrul facultilor<br />
s-a mrit continuu, de la 2 - 3 existente în perioada<br />
studeniei noastre ajungând la 17 în prezent.<br />
Printre profesorii no(tri, care au avut un rol<br />
deosebit în formarea seriilor de ingineri navali(ti, i-a(<br />
remarca pe urmtorii dascli: prof. dr. Dan HULUBEI –<br />
Matematic, prof. dr. ing. Mircea MANOLACHE – Studiul i tehnologia materialelor,<br />
3
conf. dr. Gh. MUNTEANU – Mecanic, prof. ing. Nicolae BEICHIA – Rezistena<br />
materialelor, conf. Mihai BÂRCM – Fizic, prof. dr. ing. Radu BESCHIA – Mecanisme,<br />
decan al Facultii de Mecanic, conf. ing. Aurel CMRBUNARU – Termotehnic, prof.<br />
dr. ing. <strong>Alexandru</strong> VASILESCU – Hidromecanic, prof. dr.ing. Ilie DINU – Arhitectur<br />
naval, prof. ing. Nicolae PÂRÂIANU (i prof. dr. ing. Costic ALEXANDRU – Ma(ini (i<br />
instalaii navale, prof. em. Ing. Iosif EGRI – Ma(ini de ridicat (i transportat (i rector al<br />
Institutului Politehnic Galai, prof. ing. Constantin NMSTASE – Calculul (i construcia<br />
navei, conf. ing. Mihai ZGRUMALA – Tehnologia fabricrii navei (. a.<br />
Mai presus de toi, un om între oameni, un pedagog eminent (i un mare erudit l-<br />
am considerat pe prof. univ. ing. <strong>Alexandru</strong> GURU – Organe de ma(ini. Leciile sale<br />
sunt înc vii pentru generaia noastr, pe lâng mesajul lor (tiinific, acestea erau<br />
însoite, indirect, prin deosebite recomandri de via (i respect pentru toate creaiile<br />
umane. Cu aceea(i deosebit u(urin ne-a vorbit , in diverse alocuiuni, despre poarta<br />
maramure(ean sau despre motorul STIRLING, despre unele realizri extreme<br />
inginere(ti sau despre pictura flamand, fcând dovada unor acumulri multilaterale; a<br />
rmas în memoria noastr ca o personalitate foarte iubit de studeni (i stimat chiar (i<br />
de opozani.<br />
De(i în timpul studeniei noastre corpul profesoral nu dep(ea cifra de cca. 100 –<br />
150 cadre didactice, astzi s-a ajuns la peste 700 de profesori, confereniari, (efi<br />
lucrri, asisteni (i preparatori.<br />
Prelegerile profesorilor no(tri erau vii, puine însoite de epidiascop, nu se<br />
inventaser înc videoproiectoarele, dar slile de curs erau pline de studeni, tablele<br />
rmase dup cursuri în urma unor emineni profesori (Alex. GUTU, Nicolae BEICHIA,<br />
Radu BESCHIA, Radu FRANGU, Aurel CMRBUNARU) rmâneau încrcate de<br />
desene (i formule impecabil scrise; ele erau modele vii pentru auditoriu (i noi ne<br />
manifestam admiraia pentru claritatea i corectitudinea expunerilor audiate.<br />
Astzi asistm la lecii prezentate cu<br />
videoproiectorul, în care profesorii depun un efort<br />
deosebit ca s transmit o lecie de sintez, cât mai<br />
sistematizat, pentru un auditoriu compus din cca 15 –<br />
20% din numrul total teoretic de studeni ce ar trebui s<br />
fie prezeni în sal.<br />
Printre particularitile pregtirii noastre, m simt<br />
dator s prezint (i câteva elemente din pregtirea militar,<br />
transmise atât prin cursuri , regulamente militare (i<br />
prezentri de armament (i tehnic de lupt naval, cât (i<br />
prin instrucie (i exerciii de instruire marinreasc , cu<br />
aplicaii pe uscat (i în condiii de îmbarcare pe nave de<br />
lupt. Noiunile (i aplicaiile de instrucie efectuate au<br />
contribuit la pregtirea noastr inginereasca, ne-a<br />
disciplinat, ordonat (i clit pentru via. Am fost încadrai<br />
ca pregtire în unitatea de lupt UL5 - Electromecanic,<br />
noiunile tehnice militare primite prin aceast instruire au completat în mod armonios<br />
cuno(tinele în domeniul ingineriei navale, iar noi studenii le-am privit cu deosebit<br />
interes.<br />
Începuturile activit%ii inginere*ti. Am debutat ca tânr inginer stagiar la data<br />
de 18 septembrie 1958, dup o perioad de cutri (i a(teptri, în Iantierul Naval<br />
Galai. în toamna anului ’58, ne-am regsit în SNG, la un interval de câteva luni,<br />
aproape 20 colegi de facultate, rspândii prin diverse servicii (i sectoare de activitate.<br />
4
Întârzierea angajrii s-a datorat unui fapt banal, la timpul acela, dar cu urmri<br />
de a(teptare nedorite pentru muli dintre noi. Motivul<br />
tergiversrii angajrii unei promoii constau, dup<br />
unele divulgri ulterioare, în relaiile ”rcite” intre SNG<br />
(i Institutul Politehnic Galai, aprute în urma<br />
restriciei impus de centrul universitar, prin care<br />
fotbalistul-student VOICU Ion nu mai putea s-(i<br />
continue activitatea de fotbalist - juctor, decât numai<br />
în echipa ITIINRA Galai (i nu la ANCORA Galai,<br />
adic în echipa (antierului ca pân atunci.<br />
În primele luni am fost repartizat la Trasaj<br />
Naval, unde împreun cu colega Clina Ecaterina,<br />
ne-am integrat în lucrrile de trasaj pentru execuia<br />
unor (abloane de fasonare a co(urilor de evacuare a<br />
gazelor de ardere pentru remorcherele de1200 CP,<br />
trasarea (i balansarea planurilor de forme ale unor<br />
motonave, (i altele.<br />
Dup aproape 3 luni de activitate am fost<br />
transferat la Serviciul de urmrirea produciei, unde,<br />
împreun cu colegul Miron <strong>Vasile</strong>, am continuat s verificm stadiul de execuie a unor<br />
componente ale instalaiilor de punte (i din compartimentul ma(ini a unor nave în<br />
execuie. Aici am învat sa devenim ”duri”, s nu mai credem pe nimeni ”pe cuvânt” (i<br />
s controlm totul prin ”vedere-palpare-msurare”. Au fost primele elemente însu(ite<br />
din activitatea curent cu furnizorii, nestudiate la nici un curs în facultate.<br />
În acest loc de activitate am avut deseori sentimentul inutilitii studiilor<br />
superioare, deoarece la admiterea în facultate posedam o Diplom de Tehnician în<br />
Construcii Navale, obinut în urma absolvirii Icolii Medii Tehnice Metalurgice , de<br />
unde eram familiarizat cu nomenclatura componentelor (i fabricarea acestora, dar îmi<br />
lipsea experiena de lucru cu oamenii (i, în deosebi, cu acei mai puin cinstii.<br />
Dup alte câteva luni am fost promovat la Sectorul de prelucrri prin a(chiere,<br />
unde am condus aproape 6 luni un schimb de 35 muncitori, strungari (i frezori, ce<br />
lucrau pe ma(ini mici (i mijlocii (i am rspuns efectiv de fabricarea (i calitatea reperelor<br />
produse de ctre acest schimb. În aceasta etap, având ma(ini unelte libere, în<br />
schimburile 2 (i 3, am exersat direct (i am învat efectiv s fac lucrri simple de<br />
strunjire exterioar, interioar (i frontal, cât (i de prelucrare a filetelor exterioare (i<br />
interioare mai simple. Aceasta experien mi-a servit în activitatea de proiectare (i de<br />
cadru didactic, profesate ulterior, la stabilirea bazelor de cotare tehnologic ale unei<br />
piese, evaluarea strii suprafeelor (a.<br />
Dup acest stagiu am fost transferat la Serviciul de proiectri din SNG, viitorul<br />
ICEPRONAV –Galai de mai târziu.În noua locaie, împreun cu colegii Bidoae Aristia<br />
(i Fein Mane(, am elaborat proiectele preliminare pentru unele nave de agrement<br />
solicitate de parteneri externi.<br />
Activitatea didactic.<br />
M-am transferat, prin concurs, la 1 martie 1960, la catedra de Organe de<br />
ma(ini (i Desen din Institutul Politehnic Galai, care ulterior, din 1974, este redenumit<br />
Universitatea din Galai (i apoi prin comasarea cu celelalte forme de învmânt<br />
superior locale , in 1991, s-a redenumit Universitatea” Dunrea de Jos” din Galai.<br />
5
În activitatea mea de cadru didactic, pe<br />
parcursul celor peste 45 de ani (1 martie 1960 –<br />
1 aprilie 2005, cu o prelungire, dup pensionare,<br />
cu statut de cadru didactic asociat pân în<br />
01.10.2007), am condus ore de seminar sau<br />
lucrri practice la urmtoarele discipline mai<br />
importante: Desen industrial pentru construcii de<br />
ma(ini, Organe de ma(ini, Organe de ma(ini (i<br />
mecanisme, Geometrie descriptiv, Geometrie<br />
descriptiv (i desen, Ergonomie, Proiectarea<br />
formei produselor, Grafic asistat de calculator<br />
(i Desen industrial pentru construcii navale.<br />
Astfel pân la 1 octombrie 1964 am fost asistenttitular<br />
(i ulterior am fost promovat (ef de lucrri<br />
suplinitor având (i sarcini de predare, iar dup<br />
25 februarie 1970 devin titular pe post, prin<br />
concurs. Începând cu data de 15 februarie 1990<br />
sunt titularizat, prin concurs, în funcia de confereniar universitar, pe un post didactic<br />
inclus în noua Catedr de Grafic mecanisme (i tolerane.<br />
În literatura de specialitate m regsesc cu 10 cursuri (i îndrumare, citat ca prim<br />
autor coordonator, sau simplu autor în colectivul de autori. De asemenea, am elaborat<br />
în perioada de activitate profesional peste 45 de lucrri (tiinifice în domeniul<br />
Geometriei descriptive, Graficii computerizate, Organe de ma(ini sau al altor domenii<br />
conexe.<br />
7
În decursul timpului, am cunoscut prin<br />
vizite de lucru, contracte de colaborare, sau<br />
conducerea practicii efectuate cu diferite grupe<br />
de studeni, majoritatea unitilor industriale din<br />
domeniul construciilor de ma(ini (i al<br />
construciilor navale din Galai, Bacu,<br />
Constana, Tulcea, Bucure(ti, Mangalia, Tr<br />
Severin, Buzu, Bra(ov, Ploie(ti, Sibiu,<br />
Hunedoara, Oelul Ro(u, Re(ia Bârlad (i<br />
Bucure(ti. Acest fapt m-a ajutat s prezint<br />
studenilor, în orele de curs (i aplicaii,<br />
exemple actuale din industria noastr.<br />
8
Despre familie. Am devenit familist în 19 noiembrie 1962, prin cstorie cu<br />
actuala soie MATEI Rodica, devenit ALEXANDRU, de profesie inginer în domeniul<br />
industriei alimentare, doctor inginer din1985, profesor universitar la Facultatea de<br />
Itiina (i ingineria alimentelor din Universitatea glean, în prezent, din octombrie<br />
2007, pensionar pentru limita de vârst.<br />
Împreun avem doua fiice: - Alina, nscut în 16 aprilie1968, absolvent a<br />
Facultii de Nave în iunie1991, absolvent MBA a Universitii din Bradford-Anglia,<br />
filiala din cadrul Universitii din Utrecht-OLANDA în 2003, în prezent manager general<br />
la ICEPRONAV –Galai. Este cstorita cu Florea Adrian, inginer absolvent al<br />
Facultii de Nave in1991 (i al Facultii de Matematica - Informatica în 1993 (i au un<br />
fiu, Andrei, de 15 ani, elev în clasa a –Vlll - a;urmtoarea fiic - Adina, nscut în 2<br />
februarie 1970, de asemeni absolvent a Facultii de Nave, în iunie 1993, cu studii<br />
doctorale în domeniul termodinamic la Universitatea din Galai, cu primul doctorat<br />
finalizat în anul 2000, efectuat în cotutel – conductori (tiinifici prof. dr. Ing.Ion<br />
IONIRM (i prof. dr. ing. Enrico SCIUBA - Universitatea Sapenia din Roma - ITALIA (i cu<br />
al doilea doctorat, susinut în SUEDIA, la Universitatea din LUND, în domeniul fizicii<br />
combustiei motoarelor termice, în anul 2005. În prezent este cercettor (tiinific în<br />
COPENHAGA , la firma de motoare termice MAN- BURGMEISTER&WEIN; are un fiu,<br />
Tudor, în vârst de 14 ani, elev în clasa a – Vll-a (i locuiesc în SUEDIA în localitatea<br />
MALMO. Despre familia noastr (i realizrile descendenilor avem numai motive de<br />
mulumire.<br />
Reflec%ii profesionale. Prin activitatea didactic desf(urat intre anii 1960-<br />
2007 în învmântul superior am contribuit la pregtirea (i formarea profesional a<br />
peste 45 de generaii de ingineri cu diferite specializri, din care majoritatea în<br />
domeniul naval, în construcia de ma(ini (i de industrie alimentar.<br />
Am participat la rezolvarea multor contracte de cercetare (tiinific, din care la<br />
unele ca titular (i coordonator, la rezolvarea unor expertize tehnice ca membru al<br />
Corpului de experi tehnici ai Arbitrajului de stat interjudeean Galai, precum (i la<br />
numeroase comisii de bacalaureat, ca pre(edinte, la diverse licee din tar, timp de<br />
aproape dou decenii.<br />
Mai în fiecare an am îndrumat activitatea de practic productiv a unor formaiuni<br />
9
de studeni în multe uniti industriale din tar.<br />
Prin coninutul programelor de studiu al disciplinelor Geometrie descriptiv,<br />
Desen industrial, Proiectarea formei produselor, Ergonomie (i Grafic computerizat<br />
mi-a revenit în mod necesar sarcina s modelez gândirea (i raionamentul tinerilor<br />
pentru a le sdi (i dezvolta vederea în spaiu, pentru a-(i imagina viitoarele creaii<br />
tehnice.<br />
În activitatea de creaie tehnic proiectantul trebuie s poat abstractiza formele<br />
10
spaiale, s le poat transpune prin desen în spaiul cu dou dimensiuni (i cu aceea(i<br />
u(urin s-(i imagineze un obiect tridimensional privind o reprezentare plan a<br />
acestuia.<br />
M-am strduit cu deosebit pasiune (i druire pentru a îndeplini acest deziderat;<br />
rmâne ca generaiile crora m-am adresat s aprecieze msura în care am reu(it (i<br />
cât de frecvent s-au întâlnit în activitatea lor profesional cu noiunile studiate în<br />
facultate.<br />
Despre colegi. Menionez c simultan la aceea(i dat a fost admis, prin<br />
concurs, pe un post de asistent similar, în catedra de Organe de ma(ini (i Desen (i<br />
colegul CIUCM Petrache, absolvent la specializarea Utilaj alimentar. în noul colectiv al<br />
catedrei m-am regsit cu urmtorii colegi de promoie : BIDOAE Ion, TARMU Ioan (i<br />
BODEA Ion - absolvent al Facultii de Exploatarea navelor (i porturilor. Împreun am<br />
format echipa care, sub coordonarea conf.ing. constructor Th. GHEORGHIAN (i a prof.<br />
em. ing. I. EGRI, am introdus pe parcurs un stil modern de activitate metodico-didactic<br />
(i (tiinific, (i ne-am fcut cunoscui prin aciunile noastre în catedrele omoloage din<br />
învmântul naional politehnic. În dou din imaginile de mai înainte m regsesc<br />
împreun cu colegul Petrache în prezena dlui Gheorghian (i ai altor colegi, la început<br />
de drum.<br />
Ulterior am stabilit relaii de colaborare (tiinific (i deplasri de specializare la<br />
catedrele de Geometrie descriptiv (i desen: din Universitatea Politehnic Bucure(ti,<br />
Universitatea Politehnic‘’Gh.ASACHI’’- Ia(i, Universitatea Politehnic<br />
’’TRANSILVANIA’’- Brasov, Universitatea Politehnic Timi(oara, Universitatea Tehnic<br />
Cluj-Napoca, Universitatea Tehnic a MOLDOVEI - Chi(inu. în decursul timpului au<br />
urmat vizitele de lucru (i colaborarea cu unele personaliti marcante din domeniul<br />
disciplinelor grafice ca: prof.dr. M. St. BOTEZ, prof. dr. J. MONCEA, conf.dr.arh.mat.<br />
A.Tnsescu - Bucure(ti., prof.dr.ing. Ctin POPA - Ia(i, prof.dr.ing. D. VELICU -<br />
Brasov, prof.ing.Th.ALB - Cluj, prof.dr.ing. Gh. POPOVICI - Chi(inu. Cu unii dintre<br />
ace(tia am realizat câteva lucrri publicate în literatura de specialitate.<br />
Fr o numire scris , pe parcurs, am coordonat activitatea colectivului de<br />
discipline cu profil preponderent grafic aproape pân la transformarea în catedr<br />
independent, am contribuit la selectarea (i completarea colectivului cu noi absolveni<br />
(MUIAT Sorin, CONSTANTIN Viorica, GROSU Rodica, FMLTICEANU Constantin,<br />
BAICU Ion, LEVCOVICI Sanda, RURCANU Ludmila, MORMRESCU Ana, POPESCU<br />
Gabriel, IONESCU Anca, (a.) Muli din cei enumerai au devenit în timp profesori (i<br />
chiar conductori de doctorat, unii trecând la alte specialiti. Câteva din fotografiile ce<br />
urmeaza prezint momente din vizitele profesorilor M. St. BOTEZ (i A. TMNMSESCU la<br />
Galai urmate de imaginea foto cu staff-ul catedrei Organe de ma(ini (i desen, în data<br />
de 29 februarie 1977, la srbtorirea zilei de na(tere a profesorului Alex. GURU.<br />
11
În anii de studenie am fost în relaii bune, echidistante, cu toi colegii de an (i<br />
chiar cu ceilali de la alte specializri; ne reîntâlneam cu ei la mas, pe terenul de sport<br />
sau în oricare activiti comune. Totu(i, m-am simit mai apropiat de colegii GUNEA<br />
<strong>Vasile</strong>, GRIGORAI Aristia, CARAMAN Grigore, ORAC Nicolae, provenii din<br />
localiti apropiate comunei Folte(ti în care se aflau prinii mei, cu unii dintre ace(tia<br />
am locuit în acelea(i camere în cminul B.<br />
In decursul activitii profesionale am reîntâlnit o serie de colegi în locurile lor de<br />
munc, care mi-au facilitat rezolvarea unor aciuni, dup cum urmeaz:in SNG am fost<br />
ajutat în activitatea de conducere a practicii studene(ti, cât (i de dotare a<br />
laboratoarelor de ctre NOVAC <strong>Vasile</strong>, BLUMENFELD Florin, MIRON <strong>Vasile</strong>,<br />
RIBIRCHI Ana, CMLINA Ion, în SNC de ctre CONSTANTINESCU Ctin (i ORAC<br />
Nicolae, în S N Tr. SEVERIN de ctre CÂRRÂNM Virgil, în SN Tulcea de ctre<br />
PESTREA Nicolae (i în deplasrile din Bucure(ti de ctre colegii BABOI Ioan,<br />
IONESCU Eugeniu, GUNEA <strong>Vasile</strong>, GOMOESCU Hr, în ICEPRONAV - Galai de ctre<br />
REBEGA Ion, PAPADOPOL Victor (i cu regret constat c astzi unii dintre ace(tia nu<br />
mai pot primi mulumirile mele (i pe aceasta cale .<br />
În mod deosebit doresc s remarc prietenia ce ne-a apropiat de familia ORAC<br />
Nicolae, cu care în fiecare an ne revedem în concediul de var pe litoral, care ne-au<br />
botezat fiica cea mic, au cununat-o (i l-au botezat (i pe fiul lor. De asemeni, in s<br />
remarc faptul c, dup absolvire, în aproape primii doi ani de activitate profesional,<br />
am locuit în primele câteva sptmâni cu colegul NOVAC <strong>Vasile</strong>, iar ulterior , la<br />
aceea(i adres, cu colegii IOSIFESCU Ctin (i MIRON <strong>Vasile</strong>.<br />
În universitatea glean din promoia noastr au mai activat cu funcia de prof.<br />
universitar (i colegii BIDOAE Ion, RMILEANU Dtru, IOSIFESCU Ctin (i IONIRM Ion,<br />
ultimul fiind unul din conductorii (tiinifici al primului doctorat susinut de fiica mea<br />
ADINA aflat în prezent în SUEDIA. Pentru o scurta etapa, dupa absolvire, si colegul<br />
Ionescu Eugen a indeplinit functia de asistent universitar la disciplinele grafice.<br />
Tuturor celor amintii le mulumesc pentru bunvoina manifestat (i îmi cer<br />
scuze fa de cei pe care poate i-am omis.<br />
Data: 25.03.2008<br />
Conf.univ.ing.ALEXANDRU <strong>Vasile</strong><br />
12