RAPORT-sem I. 2011- 2012.pdf - Inspectoratul Åcolar JudeÅ£ean Cluj
RAPORT-sem I. 2011- 2012.pdf - Inspectoratul Åcolar JudeÅ£ean Cluj
RAPORT-sem I. 2011- 2012.pdf - Inspectoratul Åcolar JudeÅ£ean Cluj
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>RAPORT</strong><br />
STAREA ÎNVĂŢĂMÂNTULUI PREUNIVERSITAR CLUJEAN<br />
Semestrul I, anul şcolar <strong>2011</strong> – 2012<br />
1
CUPRINS<br />
I. Descentralizarea învăţământului preuniversitar şi creşterea autonomiei şcolilor<br />
I.1. Monitorizarea aplicării în toate unităţile de învăţământ preuniversitar a noutăţilor<br />
legislative ( Legea Educaţiei Naţionale, legislaţia secundară)<br />
I.1.1. Descentralizare şi Management instituţional<br />
I.1.2. Evaluarea activităţii desfăşurate de directori în anul şcolar 2010-<strong>2011</strong> şi<br />
acordarea calificativelor anuale, pe baza grilei de evaluare a activităţii<br />
directorilor şi în cadrul controlului general, teritorial şi tematic.<br />
I.1.3. Gestionarea resurselor umane în contextul descentralizării învăţământului<br />
preuniversitar clujean - indicatori de eficacitate<br />
I.1.4. Managementul integrat al programelor comunitare şi proiectelor de integrare<br />
europeană postaderare – indicatori de eficacitate<br />
I.1.5. Managementul activităţilor educative<br />
I.2. Implementarea planurilor operaţionale de prevenire a violenţei și creșterea siguranţei<br />
elevilor - Strategia județeană de prevenire şi combatere a violenţei în mediul şcolar al<br />
judeţului <strong>Cluj</strong><br />
II. Realizarea unui sistem educaţional stabil, echitabil, eficient şi relevant<br />
II.1. Asigurarea accesului tuturor elevilor la servicii educaţionale de calitate<br />
II.1.1. Priorităţile manageriale ale <strong>sem</strong>estrului I al anului şcolar <strong>2011</strong>-2012 au vizat :<br />
II.1.2. Evoluţia structurii reţelei şcolare<br />
II.1.3. Efective de elevi<br />
II.1.4. Descrierea schimbărilor survenite la nivelul reţelei<br />
II.1.5. Întocmirea proiectului planului de şcolarizare pentru anul şcolar 2012-2013<br />
II.1.6. Facilitarea accesului la rute flexibile şi personalizate de învăţare şi formare<br />
profesională prin dezvoltarea învăţământului particular şi a alternativelor<br />
educaţionale (Montessori, Step by step, Waldorf)<br />
II.1.7. Analiza situatiei învătământului particular clujean<br />
II.1.8. Echivalarea studiilor efectuate în străinătate de către elevi români sau străini<br />
II 2. Reducerea absenteismului şcolar şi al riscului de abandon şcolar - prioritate din Foaia<br />
de parcurs pentru anul şcolar <strong>2011</strong>-2012 – Analiza absenteismului elevilor din şcolile din<br />
judeţul <strong>Cluj</strong> 1<br />
II.2.1. Centralizator absenteism - şcoli judeţul <strong>Cluj</strong> (urban şi rural)<br />
II.2.2. Centralizator absenteism - şcoli din MEDIUL URBAN<br />
II.2.3. Centralizator absenteism - şcoli din MEDIUL RURAL<br />
II.2.4. Cauzele absenteismului<br />
II.2.5. Analiza pe cicluri de învățământ<br />
II.2.6. Exemple din problematica prevenirii şi combaterii absenteismului, care se află<br />
în agenda permanentă a directorului<br />
II.3. Asigurarea unei evaluări standardizate pentru toţi elevii din învăţământul preuniversitar<br />
în conformitate cu reglementările în vigoare - prioritate din Foaia de parcurs pentru anul<br />
şcolar <strong>2011</strong>-2012<br />
II.4. Îmbunătăţirea competenţelor de lectură<br />
III: Profesionalizarea meseriei de cadru didactic prin activităţi de formare continuă<br />
1 Prelucrarea datelor a fost realizată de Centrul Județean de Resurse și Asistență Educațională<br />
2
III.1. Asigurarea condiţiilor pentru evoluţia în carieră şi dezvoltarea profesională a cadrelor<br />
didactice, în contextul implementării legislaţiei secundare aferente noii Legi a Educaţiei<br />
Naţionale<br />
III.1.1. Perfecţionarea prin grade didactice<br />
III.1.2. Prezentarea gradului de realizare a obiectivelor stabilite de Casa Corpului<br />
Didactic <strong>Cluj</strong>, principalul furnizor de programe de formare continuă din judeţul <strong>Cluj</strong><br />
III. 2. Asigurarea calităţii activităţilor de formare continuă a personalului didactic prin<br />
monitorizarea impactului programelor de formare la nivelul clasei şi al unităţii de<br />
învăţământ preuniversitar<br />
III. 3. Asigurarea accesului cadrelor didactice la proiectele strategice ale ISJ <strong>Cluj</strong> în scopul<br />
implementării unui sistem flexibil al managementului calităţii formării continue, prin<br />
sprijinirea activităţilor din cadrul consorţiilor educaţionale;<br />
3
<strong>RAPORT</strong><br />
STAREA ÎNVĂŢĂMÂNTULUI PREUNIVERSITAR CLUJEAN<br />
Semestrul I, anul şcolar <strong>2011</strong> – 2012<br />
<strong>Inspectoratul</strong> Școlar Județean <strong>Cluj</strong> şi-a desfăşurat activitatea în <strong>sem</strong>estrul I al anului şcolar<br />
<strong>2011</strong>/2012 în conformitate cu Planul managerial ale cărui obiective sunt:<br />
I. Descentralizarea învăţământului preuniversitar şi creşterea autonomiei şcolilor<br />
1. Monitorizarea aplicării în toate unităţile de învăţământ preuniversitar a noutăţilor<br />
legislative (Legea Educaţiei Naţionale, legislaţia secundară);<br />
2. Implementarea planurilor operaţionale de prevenire a violenţei şi creşterea siguranţei<br />
elevilor;<br />
Indicatori de performanță relevanți:<br />
I.I1. Implementarea în toate unităţile de învăţământ a prevederilor legislative<br />
I.I2. Reducerea accidentelor petrecute în spaţiul şcolar şi în împrejurimile şcolilor<br />
II. Realizarea unui sistem educaţional stabil, echitabil, eficient şi relevant<br />
1. Asigurarea accesului tuturor elevilor la servicii educaţionale de calitate;<br />
2. Reducerea absenteismului şcolar şi al riscului de abandon şcolar<br />
3. Asigurarea unei evaluări standardizate pentru toţi elevii din învăţământul<br />
preuniversitar în conformitate cu reglementările în vigoare<br />
4. Îmbunătăţirea competenţelor de lectură<br />
Indicatori de performanță relevanți:<br />
II.I1.Cuprinderea tuturor copiilor de vârstă şcolară într-o formă de învăţământ<br />
II.I2. Reducerea cu 5% a ratei absenteismului şcolar<br />
II.I3. Creşterea cu 5 % a competenţelor de înţelegere a oricărui text dat<br />
III. Profesionalizarea meseriei de cadru didactic prin activităţi de formare continuă<br />
1. Asigurarea condiţiilor pentru evoluţia în carieră şi dezvoltarea profesională a cadrelor<br />
didactice, în contextul implementării legislaţiei secundare aferente noii Legi a Educaţiei<br />
Naţionale;<br />
2. Asigurarea accesului cadrelor didactice la proiectele strategice ale ISJ <strong>Cluj</strong> în scopul<br />
implementării unui sistem flexibil al managementului calităţii formării continue, prin<br />
sprijinirea activităţilor din cadrul consorţiilor educaţionale;<br />
3. Asigurarea calităţii activităţilor de formare continuă a personalului didactic prin<br />
monitorizarea impactului programelor de formare la nivelul clasei şi al unităţii de învăţământ<br />
preuniversitar.<br />
Indicatori de performanță relevanți:<br />
III.I1. Creşterea numărului cadrelor didactice participante la cursuri de formare<br />
continuă<br />
III.I2. Asigurarea grupului ţintă propus prin proiecte ale strategice ale ISJ<br />
III.I3. Creşterea gradului de atractivitate a lecţiilor ca urmare a parcurgerii<br />
programelor de formare continuă<br />
4
I. Descentralizarea învăţământului preuniversitar şi<br />
creşterea autonomiei şcolilor<br />
Indicatori de performanță relevanți:<br />
I.I1. Implementarea în toate unităţile de învăţământ a prevederilor legislative<br />
I.I2. Reducerea accidentelor petrecute în spaţiul şcolar şi în împrejurimile şcolilor<br />
I.1. Monitorizarea aplicării în toate unităţile de învăţământ preuniversitar a noutăţilor<br />
legislative ( Legea Educaţiei Naţionale, legislaţia secundară)<br />
I.1.1. Descentralizare şi Management instituţional<br />
Activitatea de management s-a desfăşurat pe baza unui Program managerial cu obiective<br />
specifice, care au vizat :<br />
1. Creşterea eficientei muncii inspectorilor prin practicarea unui management implicativ<br />
şi transformaţional la nivelul unităţilor de învăţământ.<br />
2. Creşterea calităţii prestaţiei manageriale a directorilor pentru realizarea calităţii în<br />
educaţie. Conceperea şi implementarea unei strategii coerente şi eficiente de recrutare, motivare,<br />
formare şi dezvoltare a personalului şcolii, a personalului de conducere în conformitate cu<br />
principiile descentralizării.<br />
3.Optimizarea managementului organizaţional în vederea asigurării unui mediu şcolar şi<br />
profesional sănătos şi stimulativ pentru învăţare.<br />
4.Eficientizarea sistemului de management al calităţii şi creşterea performanţelor<br />
organizaţionale de monitorizare şi evaluare.<br />
I.1.2. Evaluarea activităţii desfăşurate de directori în anul şcolar 2010-<strong>2011</strong> şi acordarea<br />
calificativelor anuale, pe baza grilei de evaluare a activităţii directorilor şi în cadrul<br />
controlului general, teritorial şi tematic.<br />
Una din cele mai importante activităţi din <strong>sem</strong>estrul I al anului şcolar <strong>2011</strong>-2012 a fost<br />
evaluarea anuală a directorilor.<br />
Evaluarea directorilor unităţilor de învăţământ preuniversitar din judeţul <strong>Cluj</strong> pentru<br />
activitatea din anul şcolar 2010/<strong>2011</strong>, în vederea stabilirii calificativelor anuale s-a desfăşurat în<br />
perioada 20.09.-14.10.<strong>2011</strong>, în baza hotărârii Consiliului de Administraţie al ISJ <strong>Cluj</strong> din data de<br />
19.09.<strong>2011</strong>, care a aprobat calendarul desfăşurării activităţii şi componenţa comisiei.<br />
Comisia judeţeană privind evaluarea activităţii manageriale a directorilor unităţilor de<br />
învăţământ preuniversitar de stat din judeţul <strong>Cluj</strong> a fost numită prin decizia Inspectorului Şcolar<br />
General şi, conform calendarului, comisia a evaluat în intervalul 26-30. 09. <strong>2011</strong> dosarele depuse<br />
de directori în perioada 20-23.09.<strong>2011</strong>, cuprinzând fişa de autoevaluare şi rapoartele explicative.<br />
În data de 7.10.<strong>2011</strong> au fost comunicate rezultatele aprobate de Consiliul de Administraţie<br />
al ISJ <strong>Cluj</strong>, la sediul ISJ, conform unei programări ce a fost postată pe site-ul instituţiei.<br />
Au fost depuse 223 de fişe de evaluare, ceilalţi directori care nu au depus documente fiind<br />
persoane care s-au pensionat începând cu 1.09.<strong>2011</strong> şi care au considerat că nu au nevoie de<br />
calificativ. Toţi directorii evaluaţi au obţinut calificative de Foarte Bine. Nu a fost înregistrată nicio<br />
5
contestaţie, rezultatele finale rămânând cele validate de Consiliul de Administraţie al ISJ <strong>Cluj</strong> din<br />
data de 03.10.<strong>2011</strong>.<br />
• Organizarea şi desfăşurarea activităţii în cadrul cercului metodic al<br />
directorilor/ consiliul consultativ al directorilor.<br />
In <strong>sem</strong>estrul I al anului şcolar 2010-<strong>2011</strong> au fost organizate pe zone, activităţi metodice<br />
cu directorii, care au încercat să răspundă unor nevoi de informare şi formare a directorilor.<br />
Tematica întalnirilor a vizat:<br />
1. Prezentarea unităţii gazdă cu exemple de bune practici;<br />
2. Managerul Şcolar şi dezvoltarea instituţională- prezentare de către inspectorul<br />
general adjunct, Marinela Marc;<br />
3. Discuţii în vederea proiectării planului de şcolarizare pentru anul şcolar 2012/2013;<br />
4. Comunicări, discuţii.<br />
Întâlnirile s-au desfăşurat în următoarele unităţi de învăţământ:<br />
- Şcoala cu clasele I-VIII “ Mihai Eminescu” Dej<br />
- Şcoala cu clasele I-VIII Poieni<br />
- Şcoala cu clasele I-VIII “ Teodor Murăşanu”Turda<br />
- Şcoala de Agenţi de Poliţie“ Septimiu Mureşanu”<strong>Cluj</strong>-Napoca<br />
Inspecţiile tematice ce au vizat managementul unităţilor de învăţământ s-au desfăşurat în<br />
<strong>sem</strong>estrul I pe un eşantion de unităţi şi s-au desprins următoarele aspecte:<br />
Nr.crt. Aspectul urmărit<br />
conform obiectivelor<br />
inspecţiei<br />
1 Verificarea<br />
documentelor<br />
manageriale (Planul<br />
managerial al<br />
directorului, Raportul<br />
de activitate pentru<br />
2010-<strong>2011</strong>, planurile<br />
manageriale ale<br />
catedrelor);<br />
2 Verificarea modului de<br />
completare,<br />
actualizare şi aprobare<br />
a fişei postului pentru<br />
diferitele categorii de<br />
personal din unitatea<br />
de învăţământ<br />
preuniversitar;<br />
Aspecte pozitive<br />
Planul managerial al<br />
directorului şi planurile<br />
manageriale ale<br />
catedrelor au obiective<br />
comune ce derivă din<br />
priorităţile ISJ <strong>Cluj</strong> şi din<br />
Foaia de Parcurs a<br />
MECTS (Liceul<br />
Teoretic”Liviu Rebreanu”<br />
Turda, Şcoala cu clasele<br />
I-VIII „Mihai Vodă” com.<br />
Mihai-Viteazul,Colegiul<br />
Tehnic„Ana Aslan” <strong>Cluj</strong>-<br />
Napoca)<br />
Fisele posturilor pentru<br />
personalul didactic,<br />
didactic auxiliar si<br />
nedidactic au fost<br />
aprobate în şedinţele<br />
Consilului de<br />
Administraţie, sunt<br />
actualizate, completate şi<br />
<strong>sem</strong>nate pentru toate<br />
categoriile de<br />
personal(Şcoala cu<br />
clasele I-VIII „Horea,<br />
Cloşca şi Crişan”Turda,<br />
Aspecte care<br />
necesită<br />
îmbunătăţiri<br />
În Planul<br />
managerial al<br />
Consiliului<br />
profesoral nu s-au<br />
prevăzut<br />
suficiente consilii<br />
profesorale<br />
tematice( Şcoala<br />
cu clasele I-VIII<br />
„Mihai Vodă” com.<br />
Mihai-Viteazul,<br />
Există cadre<br />
didactice cu prea<br />
multe<br />
responsabilităţi în<br />
fişa postului( SAM<br />
Poiana Turda)<br />
Măsuri/Recomandări<br />
Semestrial să se<br />
planifice minimum<br />
două consilii<br />
profesorale tematice<br />
6
3 Verificarea existenţei,<br />
cunoaşterii şi<br />
respectării procedurilor<br />
privind serviciul pe<br />
şcoală şi siguranţa<br />
elevilor ( proceduri,<br />
documente)<br />
Grădiniţa „Sfânta<br />
Maria”Turda, Palatul<br />
Copiilor <strong>Cluj</strong>-Napoca)<br />
Există proceduri privind<br />
efectuarea serviciului în<br />
unităţile de învăţământ şi<br />
siguranţa elevilor şi a<br />
preşcolarilor, au fost<br />
aduse la cunoştinţa<br />
cadrelor didactice, a<br />
elevilor şi a părinţilor şi se<br />
respectă(Grădiniţa<br />
„Prichindelul Isteş”Turda,<br />
Grup Şcolar”Constantin<br />
Brâncuşi”Dej)<br />
Elevii poartă uniforma<br />
specifică<br />
şcolii<br />
(Liceul Teoretic”Liviu<br />
Rebreanu” Turda).<br />
Căutarea celor mai<br />
avantajoase oferte<br />
pentru monitorizarea<br />
accesului elevilor şi<br />
cadrelor didactice.<br />
Montarea camerelor<br />
de supraveghere<br />
video în clădirile<br />
tuturor şcolilor.<br />
Măsuri de siguranţă a<br />
elevilor în timpul<br />
desfăşurării activitătii<br />
în cadrul cercului de<br />
pictură şi<br />
modelaj(Clubul<br />
Copiilor Câmpia<br />
Turzii)<br />
Consiliul Consultativ al Directorilor a funcţionat in următoarea componenţă în<br />
<strong>sem</strong>estrul I al anului şcolar <strong>2011</strong>-2012:<br />
Nr. crt. Nume şi prenume Instituţia<br />
1. Marc Marinela <strong>Inspectoratul</strong> Şcolar Judeţean <strong>Cluj</strong> –inspector<br />
şcolar general adjunct<br />
2. Kudor Dorina Casa Corpului Didactic <strong>Cluj</strong> - director<br />
3. Oltean Octavia Colegiul Tehnic Energetic <strong>Cluj</strong>-Napocadirector<br />
4. Mateescu Dumitru Colegiul Tehnic Turda- director<br />
5. Ovadiuc Sândean Vasile Liceul de Muzică”S. Toduţa”<strong>Cluj</strong>-Napocadirector<br />
6. Deac Daniela Colegiul Naţional “G. Bariţiu ” <strong>Cluj</strong>-Napocadirector<br />
7. Ţinică Silvia Şcoala cu clasele I-VIII “Horea” <strong>Cluj</strong>- Napocadirector<br />
8. Piontchevici Zoe Liceul pt. Deficienţi de Auz <strong>Cluj</strong>- Napocadirector<br />
9. Mureşan Doina Grupul Şcolar Gherla-director<br />
10. Berte Mircea Colegiul Naţional Pedagogic”Ghe. Lazăr”<strong>Cluj</strong>-<br />
Napoca-director<br />
11. Cuibus Valentin Palatul Copiilor <strong>Cluj</strong>-Napoca- director<br />
12. Corega Constantin Colegiul National “E. Racovita” <strong>Cluj</strong>-Napocadirector<br />
13 Moldovan Mariana Şcoala cu clasele I-VIII “M. Eminescu” Dej -<br />
director<br />
14 Sonea Cristian Seminarul Teologic Liceal Ortodox <strong>Cluj</strong>-<br />
Napoca- director<br />
7
15 Voros Alpar Istvan Liceul Teoretic “A. C. Janos” <strong>Cluj</strong>- Napocadirector<br />
16 Giurgiu Alin Liviu CSS “Viitorul” <strong>Cluj</strong>- Napoca-director<br />
17 Turcu Adina Grup Şcolar „Aurel Vlaicu” <strong>Cluj</strong>-Napoca<br />
18 Negru Alina Ioana Liceul Teoretic “Avram Iancu” <strong>Cluj</strong> - Napocadirector<br />
19 Marian Angela Liceu Teoretic “Pavel Dan” C. Turzii- director<br />
20 Marchiş Ioan Şcoala cu clasele I-VIII “P. Dan”Tritenii de<br />
Jos-director<br />
21 Lobonţ Gheorghe Colegiul Naţional “Mihai Viteazul” Turdadirector<br />
22 Buzan Maria Liceul Teoretic “Petru Maior” Gherla- director<br />
23 Bob Axinte Colegiul National “ Andrei Muresanu ” Dejdirector<br />
24 Stângă Mariana Liceul Teoretic “O. Goga” Huedin- director<br />
25 Torok Zoltan Şcoala cu clasele I-VIII Capuşu Mare- director<br />
26 Hulpe Ruxandra Liceul Teoretic”Gelu Voievod” Gilău-director<br />
27 Leva Emilia Grădiniţa “Micul Prinţ” <strong>Cluj</strong>-Napoca- director<br />
28 Bejenaru Simina Şcoala Internaţională <strong>Cluj</strong>-director<br />
29 Munteanu Cristian Şcoala cu clasele I-VIII “Ion Creangă” <strong>Cluj</strong>-<br />
Napoca- director<br />
I.1.3. Gestionarea resurselor umane în contextul descentralizării învăţământului<br />
preuniversitar clujean - indicatori de eficacitate<br />
- Număr total de cadre didactice/personal didactic auxiliar /personal nedidactic, pe<br />
medii de rezidenţă, sex şi vârste<br />
A. Personal didactic<br />
Total norme didactice: 7485,57 cifră care reprezintă o scădere a numărului de norme<br />
didactice cu 2,10% faţă de anul şcolar 2010-<strong>2011</strong> prin:<br />
• scăderea numărului de elevi;<br />
• comasarea claselor de elevi sub efectiv;<br />
• restructurarea unor unităţi de învăţământ;<br />
Finanţare<br />
Total<br />
2009-2010<br />
Total<br />
2010-<strong>2011</strong><br />
Total<br />
<strong>2011</strong>-2012<br />
CL 7262,82 6864,68 6582,32<br />
CJ 618,15 614,90 735,75<br />
MECTS 181,0 166,50 167,50<br />
Total 8061,97 7646,08 7485,57<br />
8
Personal didactic<br />
Norme<br />
9000<br />
8000<br />
7000<br />
6000<br />
5000<br />
4000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
0<br />
CL<br />
CJ<br />
Finanţare<br />
MEC<br />
Total<br />
Total <strong>2011</strong>-2012<br />
Total 2010-<strong>2011</strong><br />
Total 2009-2010<br />
Total 2009-2010<br />
Total 2010-<strong>2011</strong><br />
Total <strong>2011</strong>-2012<br />
B. Personal didactic auxiliar – 920,31, cifra reprezentând o creştere cu 0,68 % a numărului<br />
de posturi faţă de anul şcolar 2010-<strong>2011</strong><br />
Finanţare<br />
Total<br />
2009-2010<br />
Total<br />
2010-<strong>2011</strong><br />
Total<br />
<strong>2011</strong>-2012<br />
CL 777,67 746,31 753,06<br />
CJ 153,75 151,75 151,25<br />
MECTS 24,75 16 16<br />
Total 956,17 914,06 920,31<br />
Personal didactic auxiliar<br />
1000<br />
900<br />
800<br />
700<br />
600<br />
Norme 500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
0<br />
CL<br />
CJ<br />
Finanţare<br />
MEC<br />
Total<br />
Total <strong>2011</strong>-2012<br />
Total 2010-<strong>2011</strong><br />
Total 2009-2010<br />
Total 2009-2010<br />
Total 2010-<strong>2011</strong><br />
Total <strong>2011</strong>-2012<br />
C. Personal nedidactic – 2081,12 cifra reprezentând o scădere cu 0,16 % a numărului de<br />
posturi faţă de anul şcolar 2010-<strong>2011</strong><br />
Finanţare Total Total Total<br />
9
2009-2010 2010-<strong>2011</strong> <strong>2011</strong>-2012<br />
CL 1986,36 1904,36 1899,62<br />
CJ 147,25 144,00 144,00<br />
MECTS 65,75 36,00 37,50<br />
Total 2199,36 2084,36 2081,12<br />
Personal nedidactic<br />
2500<br />
2000<br />
Norme<br />
1500<br />
1000<br />
500<br />
0<br />
CL<br />
CJ<br />
Finanţare<br />
MEC<br />
Total<br />
Total <strong>2011</strong>-2012<br />
Total 2010-<strong>2011</strong><br />
Total 2009-2010<br />
Total 2009-2010<br />
Total 2010-<strong>2011</strong><br />
Total <strong>2011</strong>-2012<br />
Se remarcă o scădere a personalului didactic auxiliar şi nedidactic în condiţiile scăderii<br />
efectivelor de elevi şi a restructurării unor unităţi de învăţământ.<br />
- Raportul număr elevi/număr cadre didactice, pe fiecare nivel /ciclu de învăţământ/formă<br />
de învăţământ<br />
Personal didactic:<br />
Nivelul<br />
Număr Număr Raport<br />
posturi elevi<br />
Preşcolar 1289 102322 16,86<br />
Primar 1108 21682 19,56<br />
Gimnazial 2303,10 21186 9,19<br />
Anul de completare 7,59 181 24,76<br />
Liceal 1963,91 25865 13,17<br />
Postliceal/ Şcoala de maiştri 19,22 381 19,83<br />
Învăţământ special 609,75 1889 3,09<br />
Palate şi cluburi 90 9060 100,66<br />
Cabinete de asistenţă<br />
psihopedagogică<br />
95 - -<br />
Total 7485,57 182566 24,38<br />
10
Număr posturi<br />
Preşcolar<br />
Primar<br />
Gimnazial<br />
Anul de completare<br />
Liceal<br />
Postliceal/ Şcoala de maiştri<br />
Învăţământ special<br />
Palate şi cluburi<br />
Cabinete de asistenţă<br />
psihopedagogică<br />
Număr elevi<br />
Preşcolar<br />
Primar<br />
Gimnazial<br />
Anul de completare<br />
Liceal<br />
Postliceal/ Şcoala de maiştri<br />
Învăţământ special<br />
Palate şi cluburi<br />
Cabinete de asistenţă<br />
psihopedagogică<br />
Raport elevi/post<br />
Preşcolar<br />
Primar<br />
Gimnazial<br />
Anul de completare<br />
Liceal<br />
Postliceal/ Şcoala de maiştri<br />
Învăţământ special<br />
Palate şi cluburi<br />
Cabinete de asistenţă<br />
psihopedagogică<br />
Raportul mediu număr elevi/număr cadre didactice este de 23,17, faţă de anul şcolar<br />
11
2010-<strong>2011</strong> în care raportul mediu număr elevi/număr cadre didactice a fost de 13,59.<br />
Se înregistrează valori mici la:<br />
Ø clasele din învăţământul special;<br />
Ø clasele de nivel gimnazial din zonele izolate, clasele pentru minorităţi, la nivelul<br />
şcolilor de artă, precum şi la clasele din anii terminali .<br />
- Situaţia numerică a cadrelor didactice pe niveluri de şcolarizare/gradul de acoperire<br />
a posturilor<br />
Nivelul Număr posturi Grad de acoperire<br />
Preşcolar 1289 100%<br />
Primar 1108 100%<br />
Gimnazial 2303,10 100%<br />
Anul de completare 7,59 100%<br />
Liceal 1963,91 100%<br />
Postliceal/ Şcoala de maiştri 19,22 100%<br />
Învăţământ special 609,75 100%<br />
Palate şi cluburi 90 100%<br />
Cabinete de asistenţă<br />
psihopedagogică<br />
95 100%<br />
Total 7485,57 100%<br />
- Cadre didactice/ număr posturi, pe medii de rezidenţă<br />
Mediul<br />
Total cadre<br />
didactice<br />
2009-2010<br />
Total posturi<br />
didactice<br />
2009-2010<br />
Total cadre<br />
didactice<br />
2010-<strong>2011</strong><br />
Total posturi<br />
didactice<br />
2010-<strong>2011</strong><br />
Total cadre<br />
didactice<br />
<strong>2011</strong>-2012<br />
Total posturi<br />
didactice<br />
<strong>2011</strong>-2012<br />
urban 6468 6087,34 6069 5979,17 4700 5828,80<br />
rural 2203 1974,63 1959 1666,91 2350 1656,77<br />
7000<br />
6000<br />
5000<br />
4000<br />
Total cadre didactice 2009-2010<br />
Total posturi didactice 2009-<br />
2010<br />
Total cadre didactice 2010-<strong>2011</strong><br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
0<br />
urban<br />
rural<br />
Total cadre didactice<br />
<strong>2011</strong>-2012<br />
Total cadre didactice<br />
2010-<strong>2011</strong><br />
Total cadre didactice<br />
2009-2010<br />
Total posturi didactice 2010-<br />
<strong>2011</strong><br />
Total cadre didactice <strong>2011</strong>-2012<br />
Total posturi didactice <strong>2011</strong>-<br />
2012<br />
- Număr cadre didactice calificate/necalificate/în curs de calificare<br />
12
Statut cadre<br />
didactice<br />
TCadre<br />
didactice<br />
calificate<br />
Cadre<br />
didactice<br />
necalificate<br />
Cadre<br />
didactice în<br />
curs de<br />
calificare<br />
Total posturi<br />
didactice<br />
2009-2010<br />
Procent<br />
Total posturi<br />
didactice<br />
2010-<strong>2011</strong><br />
Procent<br />
Total posturi<br />
didactice<br />
<strong>2011</strong>-2012<br />
Procent<br />
7880,08 97,74 7595,6 99,34% 7433,43 99,30%<br />
146,64 1,82 21,91 0,29% 25,37 0,33%<br />
35,25 0,44 28,57 0,37% 26,77 0,35%<br />
8000<br />
7000<br />
6000<br />
5000<br />
4000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
0<br />
Cadre didactice<br />
calificate<br />
Cadre didactice<br />
necalificate<br />
Cadre didactice în<br />
curs de calificare<br />
Procent<br />
Total posturi<br />
didactice 2009-2010<br />
Total posturi didactice 2009-<br />
2010<br />
Procent<br />
Total posturi didactice 2010-<br />
<strong>2011</strong><br />
Procent<br />
Total posturi didactice <strong>2011</strong>-<br />
2012<br />
Procent<br />
Se constată o reducere a numărului cadrelor didactice necalificate şi o creştere a<br />
numărului cadrelor didactice calificate.<br />
- Titulari şi suplinitori.<br />
Statut cadre<br />
didactice<br />
Total posturi<br />
didactice<br />
2009-2010<br />
Procent<br />
Total<br />
posturi<br />
didactice<br />
2010-<strong>2011</strong><br />
Procent<br />
Total<br />
posturi<br />
didactice<br />
<strong>2011</strong>-2012<br />
Procent<br />
Titulari 5773,64 71,62 5099,66 66,69 5564,05 74,33<br />
Suplinitori 2114,27 26,23 2546,42 33,31 1921,52 25,67<br />
13
6000<br />
5000<br />
4000<br />
Total posturi didactice 2009-<br />
2010<br />
Procent<br />
3000<br />
Total posturi didactice 2010-<br />
<strong>2011</strong><br />
2000<br />
1000<br />
0<br />
Titulari<br />
Suplinitori<br />
Total posturi didactice<br />
<strong>2011</strong>-2012<br />
Total posturi didactice<br />
2010-<strong>2011</strong><br />
Total posturi didactice<br />
2009-2010<br />
Procent<br />
Total posturi didactice <strong>2011</strong>-<br />
2012<br />
Procent<br />
Situaţia este similară cu cea din anul şcolar precedent.<br />
- Număr norme didactice în regim de cumul şi plata cu ora.<br />
Total<br />
posturi<br />
didactice<br />
2009-2010<br />
Cumul<br />
Plata<br />
cu ora<br />
Total<br />
posturi<br />
didactice<br />
2010-<strong>2011</strong><br />
Cumul<br />
Plata cu<br />
ora<br />
Total<br />
posturi<br />
didactice<br />
<strong>2011</strong>-<br />
2012<br />
Cumul<br />
Plata<br />
cu ora<br />
8061,97 213,83 316,39 7646,08 157,13 311,39 7485,57 0 420,58<br />
9000<br />
8000<br />
Total posturi didactice 2009-<br />
2010<br />
Cumul<br />
7000<br />
6000<br />
5000<br />
4000<br />
3000<br />
Total posturi<br />
didactice <strong>2011</strong>-2012<br />
Cumul<br />
Plata cu ora<br />
Total posturi didactice 2010-<br />
<strong>2011</strong><br />
Cumul<br />
2000<br />
1000<br />
0<br />
1<br />
Plata cu ora<br />
Total posturi didactice<br />
2009-2010<br />
Plata cu ora<br />
Total posturi didactice <strong>2011</strong>-<br />
2012<br />
Faţă de anul şcolar 2010-<strong>2011</strong> s-a înregistrat o scădere a numărului de norme cumul în<br />
procent de 100 %, şi respectiv o creştere prin plata cu ora cu 35,06 %.<br />
- Gradul de aoperire cu personal didactic la anumite discipline<br />
Discipline/domenii deficitare în acoperirea cu personal didactic calificat: nu mai<br />
există domenii deficitare, disciplinele fiind ocupate cu personal didactic calificat.<br />
14
- Discipline/domenii cu excedent de personal:<br />
- Matematică<br />
- Chimie<br />
- Biologie<br />
- Geografie<br />
- Istorie<br />
- Filozofie, logică şi argumentare<br />
- Pregătire instruire practică(mecanică, textile, confecţii, prelucrarea lemnului)<br />
- Mobilitatea personalului didactic<br />
Pe parcursul <strong>sem</strong>estrului I al anului şcolar <strong>2011</strong>-2012 s-au emis decizii pentru:<br />
- concediu fără salariu pentru perfecţionare: 44<br />
- concediu fără salariu în interes personal : 55<br />
- concediu pentru îngrijire copil: 93<br />
- demisii titulari: 33<br />
- demisii suplinitori: 25<br />
- concediu plătit pentru redactarea tezei de doctorat: 17<br />
I.1.4. Managementul integrat al programelor comunitare şi proiectelor de integrare<br />
europeană postaderare – indicatori de eficacitate<br />
I.1.4.1. Activităţile desfăşurate în <strong>sem</strong>estrul I, în conformitate cu priorităţile ISJ pe<br />
această componentă, au vizat:<br />
1. Facilitarea accesului la platforme educaţionale europene adresată cadrelor didactice:<br />
- European School Network - http://www.eun.org/web/<br />
- Europa Ta - şcoală - http://europa.eu/youreurope/citizens/education/school/index_ro.htm<br />
- eTwinning - http://www.etwinning.net/ro/pub/index.htm<br />
- Eurypedia - https://webgate.ec.europa.eu/fpfis/mwikis/eurydice/<br />
- Portalul EVE - http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/eve/<br />
- Spaţiul profesorului - http://europa.eu/teachers-corner/index_ro.htm găzduit de portalul<br />
Europa.<br />
2. Promovarea exemplelor de bune practici derulate în şcolile clujene cu ocazia reuniunilor<br />
de proiect, dar şi prin activităţilor parteneriatelor europene Comenius, Leonardo da Vinci,<br />
eTwinning, prin intermediul grupului ISJ <strong>Cluj</strong> Programe comunitare<br />
3. Promovarea exemplelor de bune practici derulate în şcolile clujene ca urmare a participării<br />
cadrelor didactice la stagii de formare continuă prin intermediul grupului ISJ <strong>Cluj</strong> Programe<br />
comunitare, dar şi cu ocazia evenimentului: Bursele Comenius între iniţiativă şi oportunitate,<br />
desfăşurat în 13 decembrie la Colegiul Naţional ,,Emil Racoviţă,, din <strong>Cluj</strong> Napoca.<br />
4 . Postarea pe grupul ISJ <strong>Cluj</strong> Programe comunitare a unui ghid de stimularea progresului<br />
şcolar prin lectură activă operaţional în prezent în Finlanda.<br />
5. Valorificarea experienţei furnizate de activităţile proiectului strategic e-Formare –<br />
Competenţe Integrate pentru Societatea Cunoaşterii pentru conştientizarea cadrelor didactice,<br />
directorilor asupra importanţei aplicării cunoştinţelor/abilităţilor obşinute de cadrele didactice<br />
participante la programele de formare în activitatea didactică cutentă, implicit a competenţelor TIC,<br />
curriculumului integrat, a abordărilor transcurriculare (comunicare du cel puţin 300 de cadre<br />
didactice consiliate).<br />
6. Monitorizarea integrării în curriculum a activităţilor desfăşurate în cadrul unor proiecte<br />
derulate prin parteneriatele şcolare (Comenius, Leonardo da Vinci) pentru dezvoltarea de<br />
15
competenţe cheie, prin abordarea creativă a curriculumului naţional în context interdisciplinar<br />
(Colegiul Tehnic ,,Ana Aslan,, Grup Şcolar de Protecţia Mediului <strong>Cluj</strong>-Napoca, Colegiul Tehhnic de<br />
Transporturi ,,Transilvania,, din <strong>Cluj</strong>-Napoca, Grup Şcolar ,,Constantin Brâncuşi,, Dej):<br />
I.1.4.2. Valorile indicatorilor atinşi pe fiecare componentă în parte:<br />
1. Domeniul INFORMARE<br />
OG1. Creşterea accesibilităţii locale a oportunităţilor comunitare de finanţare în domeniul<br />
educaţiei şi formării din perioada 2007-2013<br />
Indicatori<br />
Sem. I,<br />
<strong>2011</strong>-2012<br />
Nr. proiecte depuse:<br />
- 35 parteneriate şcolare multilaterale Comenius<br />
- 6 parteneriate şcolare bilaterale Comenius<br />
- 2 proiecte de mobilitate Leonardo da Vinci, IVT<br />
- 7 proiecte de parteneriat Leonardo da Vinci<br />
- 6 vizite pregătitoare<br />
- 56 de cereri de finanţare pentru burse Comenius<br />
Nr. proiectelor finanţate:<br />
- 14 parteneriate şcolare multilaterale Comenius (6 proiecte – 2010-<br />
2012, 8 proiecte – <strong>2011</strong>-2013) ,<br />
- 1 parteneriat şcolar bilateral Comenius (<strong>2011</strong>-2013)<br />
- 5 proiecte de parteneriat Leonardo da Vinci<br />
- 1 proiect Transfer of Inovation Leonardo da Vinci<br />
- 4 vizite pregătitoare<br />
- 1 vizită de studiu<br />
- 22 de proiecte prin FSE<br />
Volumul finanţărilor: 216.000 euro prin Programul Sectorial Comenius,<br />
370.000 prin Programul Sectorial Leonardo da Vinci, 5.036.000 lei prin FSE<br />
Diversitatea fondurilor accesate: maxim posibilă<br />
Nr. produselor educaţionale: cel puţin 9 produse educaţionale în pregătire<br />
2. Domeniul COORDONARE<br />
OG2. Asigurarea criteriilor privind conformitatea şi calitatea tuturor activităţilor printr-o eficientă<br />
coordonare a acţiunilor pe care şcolile şi personalul didactic din judeţ le organizează în cadrul<br />
programului LLP, FSE, eTwinning, precum şi a activităţilor de di<strong>sem</strong>inare a bunelor rezultate<br />
Indicatori<br />
Sem. I,<br />
<strong>2011</strong>-2012<br />
Nr. mobilităţilor cu rapoarte de mobilitate: 22 mobilităţi<br />
Nr. total de mobilităţi: 39 de mobilităţi la care au participat: 63 de cadre<br />
didactice, 26 de directori, 38 de elevi,<br />
Nr. activităţilor de di<strong>sem</strong>inare: 25 de activităţi de di<strong>sem</strong>inare care au avut loc<br />
în tot atâtea unităţi de învăţământ<br />
Nr. reuniunilor de proiect organizate de şcoli clujene: 3 (Grup Şcolar ,,Aurel<br />
Vlaicu,, <strong>Cluj</strong>-Napoca, Şcoala Viişoara, Şcoala ,,Andrei Şaguna,, Turda)<br />
Gradul de atingere a obiectivelor parteneriatelor şcolare: 100%<br />
Nr. produselor educaţionale: cel puţin 9 produse educaţionale în pregătire<br />
Nr. de web site-uri de promovare a produselor, rezultatelor, conţinuturilor<br />
acţiunilor derulate prin LLP, FSE, eTwinning: 6 website-uri noi<br />
3. Domeniul CONSULTANŢĂ & FACILITARE<br />
OG3. Optimizarea adresabilităţii informaţiilor despre oportunităţile comunitare de finanţare în<br />
domeniul educaţiei şi formării din perioada 2007-2013<br />
Indicatori Nr. profesorilor beneficiari: 69 de cadre didactice<br />
16
Sem. I,<br />
Nr. ore de consultanţă: 69 de cadre didactice<br />
<strong>2011</strong>-2012 Nr. de şcoli care au beneficiat de informaţie europeană: 232 de şcoli<br />
4. Domeniul FORMARE<br />
OG4. Formarea competenţelor specifice scrierii de proiecte şi managementului de proiect<br />
Indicatori Nr. profesorilor beneficiari: 54 de cadre didactice<br />
Sem. I,<br />
Nr. cursurilor de formare: 1<br />
<strong>2011</strong>-2012 Nr. activităţilor de di<strong>sem</strong>inare: 25 de activităţi de di<strong>sem</strong>inare care au avut<br />
loc în tot atâtea unităţi de învăţământ<br />
5. Domeniul PLANIFICARE, ORGANIZARE<br />
OG5. Optimizarea planificării şi organizării accesului la apelurile la propuneri<br />
Indicatori<br />
Sem. I,<br />
<strong>2011</strong>-2012<br />
Nr. profesorilor beneficiari: 54 de cadre didactice<br />
Nr. activităţilor de di<strong>sem</strong>inare: 25 de activităţi de di<strong>sem</strong>inare care au avut<br />
loc în tot atâtea unităţi de învăţământ<br />
Nr. activităţilor de informare: 143<br />
Nr. de profesori promotor: 251<br />
6. Domeniul MONITORIZARE & <strong>RAPORT</strong>ARE DE PROGRES<br />
OG6. Asigurarea cadrului standardizat de calitate al implementării proiectelor comunitare în<br />
domeniul educaţiei şi formării<br />
Indicatori<br />
Sem. I,<br />
<strong>2011</strong>-2012<br />
Studiu anual de impact inclus în raportul anual: - evaluarea indicatorului<br />
în <strong>sem</strong> al II-lea<br />
Nr. de şcoli care participă la studiul anual de impact: 4<br />
Nr. de mobilităţi valorificate educaţional: 29<br />
Nr. de produse valorificabile educaţional: - evaluarea indicatorului în <strong>sem</strong><br />
al II-lea<br />
Nr. de produse premiate: - evaluarea indicatorului în <strong>sem</strong> al II-lea<br />
Domeniul DISEMINARE, VALORIZARE<br />
OG.7. Creşterea relevanţei activităţilor locale în contextul iniţierii, implementării, valorizării,<br />
valorificării practicilor educaţionale inovative rezultat al proiectelor comunitare în domeniul<br />
educaţiei şi formării<br />
Indicatori Nr. activităţilor: 25 de activităţi de di<strong>sem</strong>inare care au avut loc în tot atâtea<br />
Sem. I, unităţi de învăţământ<br />
<strong>2011</strong>-2012 Nr. de profesori beneficiari: f.n./ 54 de cadre didactice participante<br />
Nr. de elevi beneficiari: - 38 de elevi au beneficiat de mobilităţi<br />
Nr. produselor transferabile: - evaluare indicatorului în <strong>sem</strong>. al II-lea<br />
Domeniul EVALUARE DE PRODUS & IMPACT, SUSTENABILITATE, TRANSFER<br />
OG8. Asigurarea transferului de bune practici şi valorificării de produs<br />
Indicatori<br />
Sem. I,<br />
<strong>2011</strong>-2012<br />
Nr. produselor educaţionale rezultat al unor proiecte: - evaluarea<br />
indicatorului în <strong>sem</strong>. al II-lea<br />
Nr. de utilizatori: - evaluarea indicatorului în <strong>sem</strong>. al II-lea<br />
Nr. activităţilor de di<strong>sem</strong>inare, valorizare: - evaluarea indicatorului în <strong>sem</strong>.<br />
al II-lea<br />
Nr. de noi unităţi de învăţământ care au obţinut CERTIFICATUL DE<br />
ŞCOALĂ EUROPEANĂ: - evaluarea indicatorului în <strong>sem</strong>. al II-lea<br />
Nr. de produse premiate: - evaluarea indicatorului în <strong>sem</strong>. al II-lea<br />
17
I.1.5. Managementul activităţilor educative<br />
I.1.4.1. Activitatea de monitorizare a proiectelor şi programelor educative ale şcolilor ce a<br />
relevat următoarele:<br />
Ø a devenit o preocupare şi o constantă iniţierea şi desfăşurarea de proiecte si programe<br />
educative;<br />
Ø proiectele educative dezvoltate pe nevoile educaţionale ale şcolilor / elevilor au impact în<br />
viaţa şcolii şi a comunităţii;<br />
Ø subproiectele sunt concepute în funcţie de interesele şi aptitudinile elevilor, pe niveluri de<br />
învăţământ, astfel încât o bună parte din comunitatea şcolară este cuprinsă în diferite<br />
activităţi ale unui proiect;<br />
Ø au fost propuse de către unităţile de învăţământ 26 de proiecte judeţene, 42 de proiecte<br />
interjudeţene / regionale propuse de unităţi de învăţământ pentru Calendarul activităţilor<br />
educaţionale(CAE) al MECTS, 10 de proiecte naţionale / internaţionale propuse de unităţi<br />
de învăţământ pentru a fi incluse în CAE al MECTS, 2 proiecte naţionale / internaţionale<br />
propuse de ISJ <strong>Cluj</strong> pentru CAE al MECTS: Festivalul Internaţional de Teatru în limba<br />
Engleză şi Concursul Naţional Media Kinder;<br />
Ø Sprijinirea iniţiativelor unor şcoli în mediatizarea activităţilor din cadrul proiectelor prin:<br />
postarea pe site-ul ISJ a activităţilor educative de impact la nivel judeţean, naţional,<br />
regional; stimularea profesorilor de a face cunoscute activităţile educative din şcoli prin<br />
departamentul de imagine al ISJ; apariţia în presa scrisă şi cea vorbită a acelor aspecte<br />
care să contribuie la valorizarea activităţilor educative din şcoli- Festivalul Naţional al<br />
Şanselor Tale, săptămâna educaţiei permanente;<br />
Ø Sprijinirea activităţilor nonformale, de educaţie complementară, educaţie globală, educaţie<br />
pentru dezvoltare, educaţie pentru sănătate, educaţie interculturală, antreprenorială, civică,<br />
prin încheierea de parteneriate la nivelul <strong>Inspectoratul</strong>ui Şcolar Judeţean <strong>Cluj</strong> şi<br />
monitorizarea impactului educativ al programelor extraşcolare propuse de colaboratori/<br />
parteneri în unităţile de învăţământ, prin evaluarea rapoartelor de activitate - ONG-uri:<br />
World Vision România, Napoca Rally Academy, Art Act, Noi Orizonturi, AIESEC, Fundaţia<br />
Comunitară <strong>Cluj</strong>, FRCCF, Asociaţia Preventis, Media Kinder, Expo Transilvania şi<br />
colaborarea cu comunitatea locală: ISU, IPJ, Primăria municipiului <strong>Cluj</strong>- Napoca.<br />
Proiecte / programe / campanii naţionale coordonate de MECTS / MECTS şi partenerii săi,<br />
implementate la nivel judeţean de ISJ <strong>Cluj</strong>:<br />
Ø Educaţia pentru sănătate în şcoala românească<br />
Ø Şcoli pentru un viitor verde – 83 de şcoli din judeţul <strong>Cluj</strong><br />
Ø Televiziune elevilor<br />
Ø Metro Kid, investeşte în educaţie<br />
Ø gROw, AIESEC<br />
Ø Tetra Pack<br />
Proiecte şi programe judeţene desfăşurate în parteneriat cu instituţii şi organizaţii<br />
guvernamentale sau nonguvernamentale cu impact judeţean, regional, naţional<br />
• Campania de responsabilizare socială Napoca Rally Academy<br />
• Cluburile IMPACT – partener Fundaţia “Noi Orizonturi”<br />
• Micii Iconari – partener Asociaţia Modus Vivendi<br />
• Our Children – our Futur - partener Centrul de voluntariat <strong>Cluj</strong><br />
• Youth Bank - anul VI – partener Fundaţia Comunitară <strong>Cluj</strong><br />
program administrat de tineri liceeni care urmăreşte constituirea, promovarea şi<br />
administrarea unui fond special destinat proiectelor liceenilor şi implementate de<br />
aceştia în folosul comunităţi<br />
- lansat în liceele / colegiile din <strong>Cluj</strong> - Napoca<br />
18
• Săptămâna prevenirii criminalităţii – partener IPJ <strong>Cluj</strong>, activităţi desfăşurate la<br />
Liceul Teoretic „A. Iancu”, Colegiul Naţional „E. Racoviţă” şi Colegiul Naţional „G.<br />
Coşbuc”<br />
• Ziua Mondială a Educaţiei<br />
• Ziua Europeană a Luptei împotriva Traficului de Persoane - parteneri Centrul<br />
Regional de Prevenire a Traficului de Persoane, Centrul Raţiu pentru Democraţie,<br />
Soroptimist Internaţional <strong>Cluj</strong>, IPJ <strong>Cluj</strong>, World Vision, Biroul Zonal <strong>Cluj</strong>, Centrul de<br />
Dezvoltare al Carierei <strong>Cluj</strong>, Consiliul local <strong>Cluj</strong> Napoca, Direcţia de Asistenţă Socială<br />
şi Medicală, Serviciul Protecţia Copilului, Familiei şi Dezvoltare Comunitară, Direcţia<br />
Generală de Asistenţă Socială şi Protecţia Copilului <strong>Cluj</strong><br />
• Campania antiviolenţă – Concursul Stop violenţei asupra femeilor! – parteneri:<br />
PATRIR, Soroptimist Internaţional <strong>Cluj</strong>, IPJ, <strong>Cluj</strong><br />
• Fii bun şi de Crăciun – partener Expo Transilvania<br />
• Pomul de Crăciun al companiilor clujene – organizator Primăria <strong>Cluj</strong> - Napoca<br />
• Crăciunul Copiilor - partener FRCCF şi Hipermarketul CORA<br />
I.1.5.2 Monitorizarea practicării unui management al activităților educative implicat la<br />
toate nivelurile<br />
• Activitatea de consiliere şi formare<br />
A fost coordonată şi monitorizată în cadrul activităţilor metodice organizate pe zone /<br />
cercuri, atât în mediul urban, cât şi în mediul rural, în următoarele unităţi de învăţământ:<br />
Liceul Teoretic,, Liviu Rebreanu’’ Turda, Şcoala cu clasele I-VIII “C. Brâncuşi” <strong>Cluj</strong> – Napoca,<br />
Colegiul Tehnic “Energetic”<strong>Cluj</strong> – Napoca, Liceul Teoretic,, Petru Maior’’Gherla, Şcoala cu<br />
clasele I-VIII “Iuliu Haţieganu” <strong>Cluj</strong> – Napoca, Şcoala cu clasele I-VIII, Ceanu Mare, Liceul<br />
Teoretic ,,Lucian Blaga“<strong>Cluj</strong> – Napoca, Liceul Teoretic ,,Al. Papiu Ilarian’’ Dej.<br />
Au participat peste 300 de cadre didactice, coordonatori de proiecte şi programe<br />
educative, directori adjuncţi, profesori diriginţi.<br />
Participarea la stagii de formare pe componenta educaţie permanentă / a diferitelor<br />
componente ale educaţiei complementare s-a concretizat în participarea la<br />
Ø traininguri MECTS- EDSANO, Program naţional de educaţie pentru sănătate în<br />
şcoala românească;<br />
Ø Seminarul naţional Viaţa mea: un “joc” serios; Seminarul naţional Şcoala altfel, în<br />
spiritul cercetăşiei; Programul educativ Şcoli pentru un viitor verde;<br />
Ø Schimburi de experienţă, simpozioane, <strong>sem</strong>inarii, conferinţe, dezbateri pe teme de<br />
educaţie nonformală, în parteneriat cu Asociaţia Noi Orizonturi, Fundaţia Română<br />
pentru Copii, Comunitate şi Familie, Centrul Raţiu pentru Democraţie, AIESEC<br />
România, Organizaţia Naţională Cercetaşii României.<br />
Ø derularea parteneriatului cu Asociaţia Learn and Vision, în vederea implementării<br />
cu succes a săptămânii Şcoala altfel;<br />
Ø activităţi de formare pentru profesorii diriginţi, în cadrul Cluburilor Impact.<br />
• Concursuri şi festivaluri<br />
S-a încurajat, stimulat şi asigurat participarea elevilor din şcolile clujene la concursuri si<br />
festivaluri judeţene / interjudeţene / naţionale:<br />
• Concursul Naţional Toleranţă şi Convieţuire în Spaţiu Public – organizator principal<br />
Centrul Raţiu pentru Democraţie, Colegiul “ Emil Negruţiu” Turda<br />
• Invitaţie La Castel - festival judeţean de muzică folck – parteneri Asociaţiile Modus<br />
Vivendi şi Concilium, Universitatea “Babeş Bolyai”<br />
19
• Datini şi Obiceiuri din străbuni – festival – concurs judeţean - organizator principal<br />
Liceul Teoretic“Eugen Pora” <strong>Cluj</strong> – Napoca<br />
• Raza Soarelui – festival interjudeţean de colinde – organizator principal Şcoala cu<br />
clasele I –VIII Ceanu – Mare<br />
165 de elevi din 10 unităţi de învăţământ<br />
• Proiectele Consiliului Judeţean al Elevilor<br />
S-a asigurat consilierea şi susţinerea iniţiativelor şi proiectelor Consiliului Judeţean al<br />
Elevilor:<br />
- Alegerile la nivel judeţean<br />
- Participarea la Conferinţe Naţionale / Interregionale / Regionale<br />
• Activităţile Palatului şi Cluburilor Copiilor din judeţ<br />
o Structura organizatorică – elevi înscrişi<br />
- Palatul Copiilor <strong>Cluj</strong> - 5115 elevi<br />
- sediul central<br />
- filiala Mărăşti<br />
- filiala Caps<br />
- filiala Băişoara<br />
- Clubul Copiilor Turda - 1135 elevi<br />
- Clubul Copiilor Dej - 1071 elevi<br />
- Clubul Copiilor Câmpia Turzii - 516 elevi<br />
- Clubul Copiilor Gherla - 478 elevi<br />
- Clubul Copiilor Huedin - 469 elevi<br />
o Numărul elevilor înscrişi la cercuri:<br />
o Activităţi organizate<br />
- Ziua porţilor deschise - Sediul central - octombrie <strong>2011</strong><br />
- Festivalul Zmeelor, ediţia a XII-a - Băişoara, octombrie <strong>2011</strong> - 8 judeţe participante, 65<br />
copii<br />
- Carnaval de Halloween – Palatul Copiilor – noiembrie <strong>2011</strong> - 350 participanţi<br />
- „Iarna copiilor” – spectacolul sărbătorilor de iarnă – Iulius Mall, decembrie <strong>2011</strong>- 800<br />
participanţi<br />
20
- Festivalul Naţional „Serbările zăpezii”, ediţia a XI-a - Băişoara, februarie 2012 - 12<br />
judeţe participante, 1750 de participanţi<br />
- tabere de învăţare a schiului: 6 serii, Băişoara, decembrie <strong>2011</strong> - februarie 2012 - 290<br />
copii<br />
- excursii la sfârşit de săptămână la cabanele Băişoara şi Caps – 230 copii<br />
- cursuri pentru învăţarea înotului – 542 copii<br />
- minispectacole şi expoziţii cercuri - peste 750 copii<br />
o Rezultate obţinute la competiţii naţionale şi internaţionale<br />
Competiţii internaţionale:<br />
Ø Premii I (Serbia, Cehia, Italia, Germania, S.U.A.): 5<br />
Ø Premii II (Serbia, Italia, Germania): 4<br />
Ø Premii III (Serbia, Germania, Japonia, Macedonia): 7<br />
Competiţii naţionale:<br />
Ø Premii I: 19<br />
Ø Premii II: 21<br />
Ø Premii III: 23<br />
I.2. Implementarea planurilor operaţionale<br />
de prevenire a violenţei și creșterea siguranţei elevilor<br />
- Strategia județeană de prevenire şi combatere a violenţei în mediul şcolar al judeţului <strong>Cluj</strong><br />
Complexitatea şi diversitatea fenomenului violenţei este un fapt recunoscut pe plan<br />
internaţional. Statisticile raportate în mass-media măsoară variate tipuri de violenţă observate în<br />
şcolile româneşti, de la cele mai subtile până la cele care intră sub incidenţa codului penal.<br />
Şcoala este locul unde se promovează modele, valori, se creează contextul necesar pentru<br />
dezvoltarea cognitivă, afectivă, morală a copilului. De aceea, una din cele mai importante condiţii<br />
pentru eficienţa procesului educaţional este asigurarea unui mediu sigur pentru elevi şi cadrele<br />
didactice, atât din punct de vedere fizic (siguranţa fizică), cât şi subiectiv (sentimentul de<br />
siguranţă).<br />
Pentru a preveni şi combate violenţa, este nevoie să formăm elevilor, cadrelor didactice,<br />
părinţilor competenţele necesare pentru a comunica eficient, a rezolva probleme, a se adapta la<br />
cerinţele şcolii astfel ca, printr-o colaborare autentică între factorii implicaţi, şcoala să faciliteze<br />
valorificarea optimă a potenţialului elevilor şi asistarea lor în construirea propriului drum în viaţă.<br />
Toate acestea nu sunt posibile fără a conlucra într-un parteneriat activ atât cu factorii direct<br />
implicaţi în procesul educaţional, cât şi cu alte instituţii şi organizaţii care au ca obiect al activităţii<br />
promovarea toleranţei, incluziunii şi securităţii la nivel social. În acest sens, comisia judeţeană de<br />
prevenire şi combatere a violenţei în mediul şcolar şi-a propus pentru anul şcolar <strong>2011</strong>-2012<br />
următoarele obiective:<br />
1. Crearea unui climat securizant în unităţile de învăţământ şi în proximitatea acestora;<br />
2. Consilierea psiho-pedagogică a elevilor, a cadrelor didactice, a părinţilor, privind<br />
gestionarea situaţiilor de violenţă;<br />
3. Oferirea de alternative educaţionale pentru petrecerea timpului liber, prin participarea la<br />
activităţi extracurriculare, nonformale;<br />
4. Crearea unui sistem de comunicare reală şi eficientă între unităţile de învăţământ şi<br />
comunităţile locale, privind prevenirea şi reducerea violenţei;<br />
Activităţi desfăşurate:<br />
- încheierea de protocoale de colaborarea cu <strong>Inspectoratul</strong> de Poliţie al Judeţului <strong>Cluj</strong> -<br />
Compartimentele de Analiză şi Prevenire a Criminalităţii, Serviciul de Investigaţii<br />
21
Criminale, Serviciul de Ordine Publică şi Serviciul Poliţiei Rutiere – <strong>Inspectoratul</strong> de<br />
Jandarmi Judeţean „Al. Vaida – Voevod” <strong>Cluj</strong>, <strong>Inspectoratul</strong> pentru Situaţii de Urgenţă<br />
- concursul naţional de eseuri “Toleranţă şi convieţuire în spaţiul public” – coordonat<br />
de Colegiul “Emil Negruţiu” Turda;<br />
- „Săptămâna prevenirii criminalităţii” – activităţi de tip debate Prevenirea implicării<br />
tinerilor în fapte antisociale, atât în calitate de autori, cât şi ca victime ale unor infracţiuni<br />
- monitorizarea modului de aplicare a prevederilor legislative, privind siguranţa în unităţile<br />
de învăţământ.<br />
22
II. Realizarea unui sistem educaţional stabil, echitabil,<br />
eficient şi relevant<br />
Indicatori de performanță relevanți:<br />
II.I1.Cuprinderea tuturor copiilor de vârstă şcolară într-o formă de învăţământ<br />
II.I2. Reducerea cu 5% a ratei absenteismului şcolar<br />
II.I3. Creşterea cu 5 % a competenţelor de înţelegere a oricărui text dat<br />
II.1 : Asigurarea accesului tuturor elevilor la servicii educaţionale de calitate<br />
II.1.1. Priorităţile manageriale ale <strong>sem</strong>estrului I al anului şcolar <strong>2011</strong>-2012 au vizat :<br />
- restructurarea reţelei şcolare în funcţie de indicii demografici şi programele de dezvoltare<br />
la nivel local şi regional, precum şi încadrarea în costul standard/elev;<br />
- reducerea învăţământului gimnazial cu predare simultană şi a claselor sub efectivul minim<br />
admis de lege;<br />
- sprijinirea accesului la educaţie a elevilor proveniţi din medii dezavantajate, în vederea<br />
prevenirii şi combaterii marginalizării şi a excluziunii sociale;<br />
- facilitarea accesului tinerilor la programe de educaţie şi formare profesională de tip Şansa<br />
a doua;<br />
- diversificarea ofertei de servicii educaţionale prin asigurarea şanselor egale la educaţie<br />
pentru copiii cu cerinţe educaţionale speciale.<br />
II.1.2. Evoluţia structurii reţelei şcolare<br />
Unităţi de învăţământ 2010 - <strong>2011</strong> Unităţi de învăţământ <strong>2011</strong> - 2012<br />
Cu personalitate<br />
Cu personalitate<br />
Total<br />
Structuri Total<br />
Structuri<br />
juridică<br />
juridică<br />
448 218 230 438 217 221<br />
Unităţi de învăţământ cu personalitate juridică / structuri / categorii / zone<br />
Grădiniţe Şcoli I-IV Şcoli I-VIII Licee<br />
Învăţământ special<br />
Grupuri<br />
PJ Structuri PJ Structuri PJ Structuri<br />
şcolare, SAM<br />
Colegii<br />
Şcoli Grădiniţe<br />
Tehnice<br />
<strong>Cluj</strong> 25 32 0 1 15 0 40 0 7 1<br />
Turda 5 10 0 0 5 1 6 1 0 0<br />
Câmpia<br />
Turzii 4 5 0 0 2 0 2 0 0 0<br />
Dej 5 6 0 1 3 0 4 0 1 0<br />
Gherla 3 4 0 0 1 1 3 1 0 0<br />
Huedin 1 3 0 2 0 0 2 0 1 0<br />
Rural 0 45 4 91 72 19 3 0 0 0<br />
TOTAL 43 105 4 95 98 21 60 2 9 1<br />
23
Licee<br />
teoretice<br />
Licee vocaţionale/alternative<br />
educaţionale<br />
Colegii<br />
naţionale<br />
Grupuri<br />
şcolare<br />
Colegii<br />
tehnice<br />
Arte Teologice Sportiv Waldorf<br />
<strong>Cluj</strong> 12 3 6 1 1 4 4 9<br />
Turda 2 0 0 0 0 1 0 3<br />
Câmpia-<br />
Turzii 1 0 0 0 0 0 0 1<br />
Dej 1 0 0 0 0 1 2 0<br />
Gherla 2 0 0 0 0 0 1 0<br />
Huedin 1 0 0 0 0 0 1 0<br />
Rural 1 0 0 0 0 0 2 0<br />
TOTAL 20 3 6 1 1 6 10 13<br />
II.1.3. Efective de elevi<br />
Nr. elevi înv.<br />
special<br />
Nr. elevi „A<br />
doua şansă”<br />
– secundar<br />
inferior<br />
Nr. elevi „A<br />
doua şansă”<br />
- primar<br />
Nr. elevi<br />
înv.<br />
postliceal şi<br />
şcoală de<br />
maiştri<br />
Nr. elevi<br />
an de<br />
completare<br />
Nr. elevi înv.<br />
liceal<br />
Nr. elevi înv.<br />
gimnazial<br />
Nr. elevi înv.<br />
primar<br />
Nr.<br />
preşcolari<br />
Nr. total<br />
elevi<br />
91725 21745 21682 21186 25657 181 381 90 152 1783<br />
II.1.4. Descrierea schimbărilor survenite la nivelul reţelei<br />
Nr.<br />
crt.<br />
Nr.<br />
crt.<br />
S-au operat modificări în reţeaua unităţilor de învăţământ preuniversitar, prin:<br />
a) Desfiinţarea unor unităţi cu personalitate juridică prin comasarea efectivelor la alte unităţi<br />
cu personalitate juridică sau prin transformarea acestora în unităţi fără personalitate<br />
juridică (structuri):<br />
Unitatea de învăţământ cu<br />
personalitate juridică<br />
an şcolar 2010-<strong>2011</strong><br />
1. Grupul Şcolar Material Rulant<br />
“Unirea” <strong>Cluj</strong>-Napoca<br />
Modificări an şcolar <strong>2011</strong>-2012<br />
Desfiinţare şi comasare prin absorbţie cu Grup Şcolar<br />
"Alexandru Borza"<br />
2. Şcoala cu clasele I-VIII Nr.2 Gherla Se desfiinţează PJ-ul şi devine structură la Şcoala nr.1<br />
Gherla<br />
b) Desfiinţarea unor unităţi arondate(structuri):<br />
1. Şcoala cu clasele I-IV Hăşdate<br />
2. Şcoala cu clasele I-IV Silivaş<br />
3. Şcoala cu clasele I-IV Babdiu, comuna Bobâlna<br />
Denumirea unităţii de învăţământ<br />
4. Şcoala cu clasele I-IV Călăţele Pădure, comuna Călăţele<br />
5. Şcoala cu clasele I-IV Corneşti, comuna Gârbău<br />
6. Şcoala cu clasele I-IV Cacova Ierii, comuna Iara<br />
24
7. Şcoala cu clasele I-IV Vidreni I, comuna Măguri-Răcătău<br />
8. Şcoala cu clasele I-IV Rogojel Cămin, comuna Săcuieu<br />
9. Şcoala cu clasele I-IV Ceaba, comuna Sânmartin<br />
10. Şcoala cu clasele I-IV Curtuiuşul Dejului, comuna Vad<br />
c) Înfiinţare de unităţi cu Personalitate Juridică<br />
Nr.<br />
Denumirea unităţii de învăţământ<br />
crt.<br />
1. Şcoala cu clasele I-VIII Mera, comuna Baciu<br />
d) Şcoli cu clasele I – VIII transformate în Şcoli cu clasele I-IV<br />
Nr.<br />
crt.<br />
1. Şcoala cu clasele I-VIII Mica<br />
2. Şcoala cu clasele I-VIII Bucea, comuna Negreni<br />
3. Şcoala cu clasele I-VIII Deușu, comuna Chinteni<br />
4. Şcoala cu clasele I-VIII Fizeșu Gherlii<br />
Denumirea unităţii de învăţământ<br />
II.1.5. Întocmirea proiectului planului de şcolarizare pentru anul şcolar 2012-2013<br />
La sfârşitul <strong>sem</strong>estrului I a fost întocmit proiectul planului de şcolarizare pentru anul şcolar<br />
2012-2013, care a fost înaintat spre aprobare Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi<br />
Sportului, conform calendarului.<br />
Comisia judeţeană de realizare a proiectului planului de şcolarizare pentru anul şcolar<br />
2012/2013 şi-a desfăşurat activitatea în baza Metodologiei pentru fundamentarea cifrei de<br />
şcolarizare şi stabilirea reţelei unităţilor de învăţământ preuniversitar de stat pentru anul<br />
şcolar 2012 – 20123, aprobată prin OMECTS nr.6694 din 20.12.<strong>2011</strong>. Comisia a centralizat<br />
propunerile unităţilor de învăţământ preuniversitar din judeţ, le-a analizat, corelându-le cu<br />
propunerile de restructurare a reţelei unităţilor de învăţământ discutate în cadrul consultărilor cu<br />
primarii şi directorii unităţilor de învăţământ şi cu rezultatele studiului de specialitate realizat din<br />
perspectiva argumentelor psihologice,sociologice şi economice,în care au fost implicaţi profesorii<br />
consilieri din centrele şi cabinetele de asistenţă psihopedagogică, autorităţile locale şi Comitetul<br />
Local de Dezvoltare a Parteneriatului Social pentru Formarea Profesională. Corelarea acestor date<br />
a condus la următoarele propuneri:<br />
A. În ceea ce priveşte reţeaua unităţilor de învăţământ, propunerile sunt de funcţionare a<br />
unui număr de 223 unităţi de învăţământ cu personalitate juridică ( la care se adaugă cele 7<br />
cluburi ), prin:<br />
- Desfiinţarea următoarelor unităţi (3) cu personalitate juridică:<br />
o GRADINITA "ARMONIA" CAMPIA TURZII - devine structură la GRADINITA "LUMEA<br />
PRICHINDEILOR" CAMPIA TURZII<br />
o GRADINITA "POIANA FERMECATA" CAMPIA TURZII - devine structură la<br />
GRADINITA "PINOCCHIO" CAMPIA TURZII<br />
- Înfiinţarea unei unităţi cu personalitate juridică:<br />
o SCOALA CU CLASELE I-VIII VAIDA CAMARAS COM. CAIANU<br />
- Desfiinţarea unor structuri (14):<br />
25
o GRADINITA CU PROGRAM NORMAL FAURENI COM. VULTURENI<br />
o SCOALA CU CLASELE I-IV BERINDU COM. SANPAUL<br />
o GRADINITA CU PROGRAM NORMAL LUJERDIU COM. CORNESTI<br />
o GRADINITA CU PROGRAM NORMAL CALARASI GARA<br />
o GRADINITA CU PROGRAM NORMAL LITA COM. SAVADISLA<br />
o GRADINITA CU PROGRAM NORMAL SURDUC COM. IARA<br />
o SCOALA CU CLASELE I-IV RASCA COM. MAGURI RACATAU<br />
o GRADINITA CU PROGRAM NORMAL NIMA CATUN COM. MINTIU GHERLII<br />
o SCOALA CU CLASELE I-IV GHIRISU-ROMAN COM. MOCIU<br />
o SCOALA CU CLASELE I-IV BOGOMIR COM. NEGRENI<br />
o SCOALA CU CLASELE I-IV MODONESTI COM. SACUIEU<br />
o GRADINITA CU PROGRAM NORMAL CAPS COM. VALEA IERII<br />
o GRADINITA "POIANA CU CASTANI" - STRUCTURA 3 TURDA<br />
o GRADINITA "RAZA DE SOARE" - STRUCTURA 1 CLUJ-NAPOCA<br />
- Înfiinţarea unor structuri (2):<br />
o GRADINITA CU PROGRAM NORMAL VANATORI COM. CIUCEA<br />
o GRADINITA "DUMBRAVIOARA" - STRUCTURA 1 CLUJ-NAPOCA<br />
- Transformarea unor structuri din scoli cu clasele I-IV în grădiniţe prin desfiinţarea<br />
ciclului primar (4):<br />
o SCOALA CU CLASELE I-IV DANGAU MARE COM. CAPUSU MARE<br />
o SCOALA CU CLASELE I-IV SALICEA COM. CIURILA<br />
o SCOALA CU CLASELE I-IV FUNDATURA COM. ICLOD<br />
o SCOALA CU CLASELE I-IV MICA<br />
- Transformarea unor structuri din grădiniţe în scoli cu clasele I-IV prin înfiinţarea<br />
ciclului primar (2):<br />
o GRADINITA CU PROGRAM NORMAL AGARBICIU COM. CAPUSU MARE<br />
o GRADINITA CU PROGRAM NORMAL SCRIND FRASINET COM. MARGAU<br />
- Rearondarea unor structuri în cadrul grădiniţelor:<br />
o GRADINITA "ARMONIA" - STRUCTURA 1 CAMPIA TURZII devine structura la<br />
GRADINITA "PINOCCHIO" CAMPIA TURZII<br />
o GRADINITA "POIANA CU CASTANI" - STRUCTURA 2 TURDA devine structura la<br />
LICEUL TEORETIC "JOSIKA MIKLOS" TURDA<br />
o GRADINITA "POIANA FERMECATA" - STRUCTURA 1 CAMPIA TURZII devine<br />
structura la GRADINITA "LUMEA PRICHINDEILOR" CAMPIA TURZII<br />
o GRADINITA "POIANA FERMECATA" - STRUCTURA 2 CAMPIA TURZII devine<br />
structura la GRADINITA "LUMEA PRICHINDEILOR" CAMPIA TURZII<br />
- Schimbare de denumiri:<br />
o SCOALA CU CLASELE I-VIII BELIS se va numi Scoala gimnazială "AVRAM IANCU"<br />
BELIȘ<br />
o Grup Școlar Huedin se va numi Liceul Tehnologic “Vlădeasa”Huedin<br />
- Schimbarea denumirilor tuturor unităţilor de învăţământ conform OMECTS<br />
6564/13 decembrie <strong>2011</strong>(vezi anexa 1).<br />
B. Cifrele de şcolarizare propuse:<br />
- pentru nivelul preprimar: 861 de grupe;<br />
- la ciclul primar: 1236 clase dintre care 225,8 clase pregătitoare, 244,66 clase I;<br />
- la ciclul gimnazial: 945,92 clase;<br />
- învăţământ liceal zi: s-a propus pentru cei 5264 de absolvenţi ai claselor a VIII-a,<br />
alocarea unui număr de 188 clase repartizate astfel:<br />
- filieră teoretică- 81 de clase;<br />
26
- filieră tehnologică- 85 de clase;<br />
- filieră vocaţională- 22 de clase;<br />
Clasele de la filiera tehnologică au fost repartizate în conformitate cu procentele stabilite în<br />
documentele de proiectare strategică a nevoilor pieţei muncii la nivel regional(PRAI) şi local(PLAI).<br />
La clasa a X-a şcoală profesională s-au propus 8 clase.<br />
La seral/FR s-au propus: 11 clase a IX-a ( 2 la filiera teoretică ş i9 la filiera tehnologică),<br />
13 clase a XII-a pe ruta progresivă seral, pentru a da astfel posibilitatea de a-şi continua<br />
studiilor şi absolvenţilor şcolilor profesionale din seriile anterioare.<br />
La şcoala postliceală şi de maiştri finanţate de la bugetul de stat s-au propus: 8 clase<br />
la şcoala postliceală ( 7 la zi şi 1 la seral) si 2 clase de mastri( 1 la zi şi 1 la seral).<br />
II.1.6. Facilitarea accesului la rute flexibile şi personalizate de învăţare şi formare<br />
profesională prin dezvoltarea învăţământului particular şi a alternativelor educaţionale<br />
(Montessori, Step by step, Waldorf.)<br />
Date statistice referitoare la unităţi, efective, resurse umane, dinamica înfiinţării/desfiinţării:<br />
Nr.<br />
crt.<br />
Forma de<br />
învăţământ<br />
Unităţi de<br />
învăţământ<br />
1. Preprimar 27<br />
(12 acreditate)<br />
2 Primar 5<br />
(2 acreditate)<br />
3 Gimnazial 3<br />
(2 acreditate)<br />
4 Liceal 5<br />
(3 acreditata)<br />
5 Postliceal 9<br />
(7 acreditate)<br />
TOTAL 49<br />
(25<br />
acreditate)<br />
Cadre<br />
didactice<br />
implicate<br />
Elevi/copii<br />
implicaţi<br />
Desfiinţate<br />
225 1616 - Gradinița Daniela<br />
Nou<br />
înfiinţate<br />
28 189 - Liceul Creştin Pro<br />
Deus, <strong>Cluj</strong>-Napoca<br />
34 144 - Liceul Creştin Pro<br />
Deus, <strong>Cluj</strong>-Napoca<br />
97 1368 - Liceul Virgil<br />
Madgearu şi Liceul<br />
Creştin Pro Deus,<br />
<strong>Cluj</strong>-Napoca<br />
106 2633 - -<br />
500 6051 - 2<br />
II.1.7. Analiza situatiei învătământului particular clujean<br />
Politica educaţională a anului şcolar <strong>2011</strong>/2012 care a guvernat activitatea unităţilor de<br />
învăţământ particulare a fost cea a calităţii în educaţie. Din tabel se poate desprinde că a<br />
crescut numărul grădiniţelor şi efectivele lor de copii, respectiv s-a înfiinţat încă o grădiniţă şi nivel<br />
primar, gimnazial şi liceal (în Floreşti, şi <strong>Cluj</strong>-Napoca, Liceul Virgil Madgearu şi Liceul Pro Deus).<br />
Toate grădiniţele au condiţii foarte bune de funcţionare, cu cadre didactice calificate. De<br />
a<strong>sem</strong>enea, a fost autorizată Grădiniţa Daniela din Floreşti şi acreditată Grădiniţă Millenium din<br />
<strong>Cluj</strong>-Napoca, a fost acreditat Liceul Virgil Madgearu şi două şcoli postliceale sanitare ( Ocrotirea şi<br />
Sf. Bartolomeu din <strong>Cluj</strong>-Napoca). De a<strong>sem</strong>enea, au crescut efectivele de elevi la licee (frecvenţă<br />
redusă), dar a scăzut la gimnaziu. In acest an şcolar s-a menţinut cererea foarte mare pentru<br />
şcolile postliceale sanitare, datorită cerinţelor de pe piaţa muncii.<br />
27
Principiul calităţii în educaţie se poate realiza doar acceptând că în centrul educaţiei se află<br />
elevul. Tot ce înseamnă intervenţie practică porneşte de la elev şi se finalizează tot aici, prin<br />
măsurarea impactului şi stabilirea modalităţilor de reglare, de remediere.<br />
Activităţi metodice pe <strong>sem</strong> I s-au desfăşurat la Grădiniţa Reformată C<strong>sem</strong>ete, Grădiniţa<br />
Panda, Şcoala Internaţională Spectrum şi la Grădiniţa Little Giants din <strong>Cluj</strong>-Napoca. Grădiniţa<br />
Bobocel a realizat activităţi cu copiii bolnavi de autism. De a<strong>sem</strong>enea, toate grădiniţele au linkuri,<br />
pagini web pentru promovarea imaginii.<br />
Unele unităţi de învăţământ au parteneriate naţionale şi internaţionale: Şcolile Postliceale<br />
Henri Coandă din <strong>Cluj</strong>-Napoca şi Turda, Şcoala Internaţională, Şcoala Elf, Grădiniţele Millenium,<br />
Gina, Helen, Patricia etc.<br />
Directorii unităţilor de învăţământ au participat la şedinţele cu directorii, au predat planurile<br />
manageriale, proiectele de încadrare cu personal didactic şi au completat fişele de autoevaluare,<br />
în vederea obţinerii calificativelor anuale pentru activitatea managerială desfăşurată în anul şcolar<br />
2010-<strong>2011</strong>. Unele unităţi au organizat concursuri pentru posturi didactice vacante: Grădiniţa Ary,<br />
Panda, Liceul Virgil Madgearu etc.<br />
Probleme sunt cu unele grădiniţe la care directorii care nu au gradul didactic II şi în aceste<br />
situaţii sunt obligate să angajeze pensionari, în regim de plata cu ora. De a<strong>sem</strong>enea, nu toate<br />
planurile manageriale sunt bine întocmite, impunându-se necesitatea consilierii şi monitorizării<br />
acestor unităţi.<br />
Colaborarea între Fundaţiile, Asociaţiile unităţilor de învăţământ particulare cu I.Ş.J. <strong>Cluj</strong><br />
este foarte bună. Există metodişti, mentori pentru învăţământul particular, iar Comisia Consultativă<br />
a învăţământului particular are o activitate apreciată.<br />
Unităţile de învăţământ particular sunt cuprinse de ISJ în inspecţiile de specialitate, în<br />
inspecţiile tematice şi în inspecţiile generale. Unităţi care au avut inspecţii tematice sau generale<br />
au fost Şcoala Elf, Grădiniţa Ţăndărică, Scoala Internaţională, Liceul UCECOM Spiru Haret, Liceul<br />
Horea Cloşca şi Crişan, Şcolile postliceale Ocrotirea, <strong>Cluj</strong>-Napoca, Henri Coandă, Turda,<br />
Acoperământul Maicii Domnului Turda, Grădiniţele Sfântul Stelian, Sfânta Ana, Millenium, Patricia,<br />
Ary, Bethania, <strong>Cluj</strong>-Napoca etc.<br />
II.1.8. Alternativele educaţionale<br />
Reţeaua unităţilor de învăţământ din cadrul alternativelor educaţionale<br />
Alternativa educaţională reprezintă forma de organizare şcolară care propune forme şi metode de<br />
organizare şi funcţionare a activităţii instructiv-educative, altele decât formele specifice unei epoci,<br />
sau care apar într-un anumit context social.<br />
O alternativă educaţională:<br />
- corectează unele imperfecţiuni ale sistemului oficial;<br />
- substituie unele forme de educaţie prin metodologii didactice diferite sau<br />
complementare;<br />
- restructurează cadrul de organizare şi funcţionare al instituţiei şcolare.<br />
Pluralismul educativ este promovat prin existenţa a cinci alternative în cadrul sistemului<br />
naţional de învăţământ:<br />
1. Waldorf<br />
a) Pedagogia Waldorf<br />
b) Pedagogia curativă Waldorf<br />
2. Step by Step<br />
3. Montesori<br />
4. Freinet<br />
5. Planul Jena<br />
Unităţile de învăţământ din judeţul <strong>Cluj</strong> care organizează alternative educaţionale<br />
28
• Liceul Teoretic ,,Eugen Pora” <strong>Cluj</strong>-Napoca– Step by step<br />
• Liceul Teoretic .,,Bathory Istvan” <strong>Cluj</strong>-Napoca – Step by step<br />
• Şcoala nr. 1 Gherla- Step by step<br />
• Şcoala nr. 1 Dej - Step by step<br />
• Grădiniţa şi Liceul Waldorf – <strong>Cluj</strong>-Napoca<br />
• Grădiniţa şi Şcoala Waldorf ,,Michael” – Turda<br />
• Centrul şcolar pentru Educaţie Incluzivă <strong>Cluj</strong>-Napoca– Pedagogie curativă<br />
• Grădiniţa şi Şcoala Reformată cu pedagogie Montessori – <strong>Cluj</strong>-Napoca<br />
Unitătile de învătământ din judetul <strong>Cluj</strong> care organizează alternative educaţionale<br />
1. Alternativa educaţională STEP BY STEP<br />
Nr.<br />
crt<br />
.<br />
Denumirea unitatii de<br />
invatamant<br />
1 Liceul Teoretic "Eugen<br />
Pora", <strong>Cluj</strong>-Napoca<br />
2. Şcoala cu clasele I-VIII<br />
Nr. 1, Gherla<br />
3. Şcoala cu clasele I-VIII<br />
Nr. 1 Dej<br />
4. Liceul Teoretic<br />
„Báthory István”, <strong>Cluj</strong>-<br />
Napoca<br />
Număr de clase pe ani de studii şi număr de<br />
elevi<br />
Clasa I Clasa a IIa<br />
Clasa a Clasa a IV-a<br />
III-a<br />
Nr. Nr. Nr. Nr. Nr. Nr. Nr. Nr.<br />
cls elev cls elev cls elev cls elev<br />
i<br />
i<br />
i<br />
i<br />
Limba de<br />
predare<br />
1 19 1 19 1 18 1 26 Română<br />
1 20 2 32 1 16 1 20 Română<br />
1 20 1 21 1 15 1 15 Maghiară<br />
- - 1 21 2 40 Română<br />
- - 1 12 Maghiară<br />
1 25 1 24 1 19 1 22 Maghiară<br />
<strong>Cluj</strong> – Napoca<br />
nr.<br />
crt<br />
.<br />
Denumirea<br />
unitatii de<br />
invatamant<br />
1. Liceul Waldorf,<br />
<strong>Cluj</strong>-Napoca<br />
Grădiniţa<br />
Waldorf<br />
Alternativa educaţională Waldorf<br />
Număr de clase pe ani de studii şi număr de elevi<br />
Limb<br />
Clasa a<br />
Clasa a de<br />
Clasa I Clasa a II-a III-a Clasa a V-a<br />
a IX-a pred<br />
Nr. Nr. Nr.cl Nr. Nr.cl Nr. Nr. Nr.<br />
are<br />
cls elevi s elevi s elevi cls elevi<br />
1 7 1 7 1 10 1 10 1/18 rom.<br />
1 8 1 8 - - - - - mag<br />
h.<br />
2 grupe combinate<br />
Limba română - 29 copii<br />
Limba maghiară – 30 copii<br />
Turda<br />
29
Nr<br />
Crtt<br />
Denumirea<br />
unitatii de<br />
invatamant<br />
1. Şcoala<br />
„Andrei<br />
Şaguna”<br />
Turda<br />
Grădiniţa<br />
Waldorf<br />
O grupă<br />
combinată cu 15<br />
copii<br />
Număr de clase pe ani de studii şi<br />
număr de elevi<br />
Clasele II- Clasa Clasa Clasa<br />
III-IV a V-a a VI-a a VIII-a<br />
Simultan<br />
1 10 10 11 1<br />
elevi<br />
Limba de<br />
predare<br />
Română<br />
Şcoala Reformată cu Pedagogie Montessori, <strong>Cluj</strong>-Napoca<br />
Numele<br />
unităţii de<br />
învăţământ<br />
Grădiniţa<br />
Reformată<br />
Nr. 3 Bobiţă<br />
cu Pedagogie<br />
Montessori<br />
<strong>Cluj</strong>- Napoca<br />
Şcoala<br />
Elementară<br />
Reformată cu<br />
Pedagogie<br />
Montessori<br />
<strong>Cluj</strong> Napoca<br />
Gimnaziu<br />
Reformat cu<br />
Pedagogie<br />
Montessori<br />
<strong>Cluj</strong>- Napoca<br />
Grupa<br />
mică<br />
Grupa<br />
mijlocie<br />
Grupa mare/<br />
pregatitoare<br />
Număr de clase pe ani de studii şi<br />
număr de elevi<br />
Clasa<br />
I<br />
Clasa a<br />
II-a<br />
Clasa a<br />
III-a<br />
Clasa a IVa<br />
1/15 1/15 1/13 - - - -<br />
- - - 1/9 1/10 1/5<br />
- - - Clasa<br />
a V-a<br />
Clasa a<br />
VI-a<br />
Clasa a<br />
VII-a<br />
Clasa a<br />
VIII-a<br />
1/13 1/5 1/5 -<br />
Pedagogie curativă <strong>Cluj</strong>-Napoca - Centrul Şcolar pentru Educaţie Incluzivă<br />
Activităti desfăşurate<br />
• Participarea reprezentanţilor învăţământului particular şi a alternativelor educaţionale la<br />
Consfătuirea Naţională a Învăţământului Particular şi a Alternativelor Educaţionale de la<br />
Ploieşti<br />
• Consfătuirea pe Alternativele educaţionale din judeţul <strong>Cluj</strong> unde s-au prezentat modificările<br />
şi cerinţele care au apărut cu aplicare LEN nr.1din <strong>2011</strong><br />
• Întocmirea Planurilor manageriale, Rapoartelor de activitate de fiecare unitate de<br />
învăţământ<br />
• Alegerea Comisiei Consultative a Învăţământului Alternativ şi de<strong>sem</strong>narea metodiştilor care<br />
să ajute la realizarea inspecţiei şcolare<br />
• Îmbunătăţirea site-lui pentru învăţământul alternativ<br />
• Realizarea statelor de funcţii din învăţământul alternativ pentru cadrele didactice, cu ajutorul<br />
compartimentului managementul resurselor umane<br />
30
• Graficul inspecţiilor a cuprins activităţi la Liceul Waldorf, <strong>Cluj</strong>-Napoca şi Liceul Teoretic<br />
,,Bathory Istvan” cu alternativa Sdtep by Step<br />
• Activităţi de formare – Step by step şi Waldorf<br />
• Întocmirea Rapoartelor de evaluare internă de toate unităţile de învăţământ.<br />
II.1.7. Echivalarea studiilor efectuate în străinătate de către elevi români sau străini<br />
Pe parcursul <strong>sem</strong>estrului I al anului şcolar <strong>2011</strong>/2012, 56 de elevi-cetăţeni români au<br />
solicitat echivalarea studiilor efectuate în străinătate şi înscrierea într-o unitate de învăţământ<br />
preuniversitar din judeţul <strong>Cluj</strong>, pentru continuarea studiilor: 23 au fost cuprinşi în învăţământul<br />
primar, 16 au fost cuprinşi în învăţământul gimnazial şi 17 au fost cuprinşi în învăţământul liceal.<br />
Echivalarea s tudiilor efectuate în s trăinătate<br />
25<br />
Numărul elevilor,<br />
cetăţeni români, care au<br />
solicitat echivalarea<br />
studiilor efectuate în<br />
străinătate şi înscrierea<br />
într-o unitate de<br />
învăţământ<br />
preuniversitar de pe<br />
raza judeţului <strong>Cluj</strong>,<br />
pentru continuarea<br />
studiilor<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
învăţământul primar învăţământul gimnazial învăţământul liceal<br />
Nivelul de învăţăm ânt<br />
Anul şcolar <strong>2011</strong>/2012_ <strong>sem</strong>estrul I<br />
Pe parcursul <strong>sem</strong>estrului I al anului şcolar <strong>2011</strong>/2012, 5 de elevi-cetăţeni străini au solicitat<br />
echivalarea studiilor efectuate în străinătate şi înscrierea într-o unitate de învăţământ<br />
preuniversitar din judeţul <strong>Cluj</strong>, pentru continuarea studiilor: 2 au fost cuprinşi în învăţământul<br />
primar, 1 a fost cuprins în învăţământul gimnazial şi 2 au fost cuprinşi în învăţământul liceal.<br />
Echivalarea s tudiilor efectuate în s trăinătate<br />
Numărul elevilor,<br />
cetăţeni străini, care au<br />
solicitat echivalarea<br />
studiilor efectuate în<br />
străinătate şi înscrierea<br />
într-o unitate de<br />
învăţământ<br />
preuniversitar de pe<br />
raza judeţului <strong>Cluj</strong>,<br />
pentru continuarea<br />
studiilor<br />
2<br />
1,8<br />
1,6<br />
1,4<br />
1,2<br />
1<br />
0,8<br />
0,6<br />
0,4<br />
0,2<br />
0<br />
învăţământul primar învăţământul gimnazial învăţământul liceal<br />
Nivelul de învăţăm ânt<br />
Anul şcolar <strong>2011</strong>/2012_ <strong>sem</strong>estrul I<br />
31
II 2: Reducerea absenteismului şcolar şi al riscului de abandon şcolar - prioritate din Foaia<br />
de parcurs pentru anul şcolar <strong>2011</strong>-2012 – Analiza absenteismului elevilor din şcolile din<br />
judeţul <strong>Cluj</strong> 2<br />
II.2.1. Centralizator absenteism - şcoli judeţul <strong>Cluj</strong> (urban şi rural)<br />
Luna<br />
Număr<br />
total de<br />
absenţe<br />
Rata<br />
absenteism<br />
Număr<br />
absenţe<br />
motivate<br />
Procentaj<br />
absenţe<br />
motivate<br />
Număr<br />
absenţe<br />
nemotivate<br />
Procentaj<br />
absenţe<br />
nemotivate<br />
Cauza cea mai<br />
frecventă<br />
Septembrie 118549 1,73% 62410 52,64 56000 47,36 % Cauze<br />
medicale<br />
Octombrie 364787 5,60% 221547 60,73 146021 39,36% Cauze<br />
medicale<br />
Noiembrie 323881 5,16% 187549 57,90 137256 42,10% Cauze<br />
medicale<br />
Decembrie 172025 3,21% 105803 61,5 66101 38,5% Cauze<br />
medicale<br />
Număr total de absenţe în <strong>sem</strong>estrul I – 979 242<br />
Număr total de absenţe nemotivate în <strong>sem</strong>estrul I – 405 378<br />
Număr total de absenţe motivate în <strong>sem</strong>estrul I – 573 864<br />
Luna cu cea mai mare rată a absenteismului: octombrie (5,60)<br />
Luna cu cel mai mare număr de absenţe nemotivate: septembrie 47,36%<br />
Luna cu cel mai mare număr de absenţe motivate: decembrie 61,5%<br />
Rata absenteismului = numărul total de absenţe ÷ numărul total de elevi<br />
2 Studiu realizat în colaborare cu Centrul Județean de Resurse și Asistență Educațională<br />
32
Număr total de absențe - școli județul <strong>Cluj</strong><br />
Rata absenteismului - <strong>sem</strong>estrul I<br />
400000<br />
350000<br />
300000<br />
250000<br />
200000<br />
150000<br />
100000<br />
50000<br />
0<br />
118548<br />
364787<br />
323881<br />
172025<br />
septembrie octombrie noiembrie decembrie<br />
Număr total de absen e<br />
5,16<br />
3,21<br />
1,73<br />
5,6<br />
septembrie octombrie noiembrie decembrie<br />
Comparație absențe nemotivate-motivate<br />
Comparație număr absențe nemotivate-motivate<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
60,73<br />
61,5<br />
57,9<br />
52,64<br />
47,36<br />
39,36<br />
42,1<br />
38,5<br />
septembrie octombrie noiembrie decembrie<br />
250000<br />
200000<br />
150000<br />
100000<br />
50000<br />
0<br />
221547<br />
187549<br />
146021<br />
137256<br />
105803<br />
56000 62410 66101<br />
septembrie octombrie noiembrie decembrie<br />
Procentaj absen e nemotivate<br />
Procentaj absen e motivate<br />
Număr de absen e nemotivate<br />
Număr de absen e motivate<br />
II.2.2. Centralizator absenteism - şcoli din MEDIUL URBAN<br />
Luna<br />
Număr<br />
total de<br />
absenţe<br />
Rata<br />
absenteism<br />
Număr<br />
absenţe<br />
motivate<br />
Procentaj<br />
absenţe<br />
motivate<br />
Număr<br />
absenţe<br />
nemotivate<br />
Procentaj<br />
absenţe<br />
nemotivate<br />
Cauza cea mai<br />
frecventă<br />
Septembrie 101427 1,88 55471 54,69 45983 45,31 Cauze<br />
medicale<br />
Octombrie 321665 6,18 199771 62,07 122030 37,93 Cauze<br />
medicale<br />
Noiembrie 273677 5,87 160876 58,78 112796 41,22 Cauze<br />
medicale<br />
Decembrie 148527 3,72 92875 62,53 55522 37,47 Cauze<br />
medicale<br />
Număr total de absenţe în şcolille din mediul urban în <strong>sem</strong>estrul I – 845 296<br />
Număr total de absenţe nemotivate în şcolille din mediul urban în <strong>sem</strong>estrul I – 336 331<br />
Număr total de absenţe motivate în <strong>sem</strong>estrul I – 508 965<br />
Luna cu cea mai mare rată a absenteismului: octombrie (6,18)<br />
Luna cu cel mai mare număr de absenţe nemotivate în şcolille din mediul urban: septembrie<br />
45,31%<br />
Luna cu cel mai mare număr de absenţe motivate în şcolille din mediul urban: decembrie 62,53%<br />
Rata absenteismului = numărul total de absenţe ÷ numărul total de elevi<br />
33
II.2.3. Centralizator absenteism - şcoli din MEDIUL RURAL<br />
Luna<br />
Număr<br />
total de<br />
absenţe<br />
Rata<br />
absenteism<br />
Număr<br />
absenţe<br />
motivate<br />
Procentaj<br />
absenţe<br />
motivate<br />
Număr<br />
absenţe<br />
nemotivate<br />
Procentaj<br />
absenţe<br />
nemotivate<br />
Cauza cea mai<br />
frecventă<br />
Septembrie 17122 1,17 6939 41,5 10017 58,5 Cauze<br />
medicale<br />
Octombrie 43122 3,29 21776 50,49 21346 49,51 Cauze<br />
medicale<br />
Noiembrie 48141 3,12 25614 52,12 23369 47,88 Cauze<br />
medicale<br />
Decembrie 23498 1,73 12928 55 10579 45 Cauze<br />
medicale<br />
Număr total de absenţe în şcolille din mediul rural în <strong>sem</strong>estrul I – 131 883<br />
Număr total de absenţe nemotivate în şcolille din mediul rural în <strong>sem</strong>estrul I – 65 311<br />
Număr total de absenţe motivate în <strong>sem</strong>estrul I – 66 572<br />
Luna cu cea mai mare rată a absenteismului: octombrie (3,29)<br />
Luna cu cel mai mare număr de absenţe nemotivate în şcolille din mediul rural: septembrie 58,5%<br />
Luna cu cel mai mare număr de absenţe motivate în şcolille din mediul rural: decembrie 55%<br />
Rata absenteismului = numărul total de absenţe ÷ numărul total de elevi<br />
II.2.4. Cauzele absenteismului<br />
În prelucrarea datelor s-a luat în considerare cauza care a determinat numărul cel mai mare<br />
de absenţe din fiecare şcoală. După cum se poate observa în tabele de mai sus, cel mai mare<br />
număr al absenţelor se datorează problemelor medicale, îmbolnăvirilor sezoniere, fiind amintite<br />
numeroase viroze şi cazuri de rubeolă. O analiză mai detaliată a ponderii cauzelor absenteismului<br />
se poate observa în tabelele de mai jos:<br />
Cauzele absenteismului - şcoli din judeţul <strong>Cluj</strong> (URBAN + RURAL)<br />
Cauza cea mai frecventă<br />
Număr de şcoli<br />
Septembrie Octombrie Noiembrie Decembrie<br />
Nu e cazul 10 6 5 10<br />
Cauze medicale 56 49 66 32<br />
Reţinut pentru munci agricole 12 7 7 3<br />
Elevii provin din familii rrome care manifestă<br />
14 8 11 10<br />
dezinteres faţă de şcoală<br />
Program şcolar suprasolicitant 1 3 1 1<br />
Elevi ai căror părinţi sunt plecaţi în străinătate, 3 5 4 5<br />
elevii nefiind supravegheaţi<br />
Neaducerea la timp a motivărilor 2 2 0 2<br />
Dezinteresul elevilor 11 13 7 9<br />
Întârzieri 6 10 10 9<br />
Elevii provin din familii cu statut socio-economic 4 6 11 13<br />
scăzut<br />
Dezinteresul familiei faţă de şcoală 14 16 12 15<br />
34
Regulament şcolar permisiv 0 0 1 0<br />
Teama de sancţiune 1 2 1 1<br />
Implicarea elevilor în activităţi extraşcolare,<br />
0 0 1 2<br />
cluburi sportive<br />
Abandon şcolar 2 1 0 2<br />
Înregistrarea cu întârziere a absenţelor în<br />
0 0 0 0<br />
catalog<br />
Distribuirea orelor (dimineaţa/după-masa) 1 0 0 0<br />
Învoiri părinţi 2 5 0 3<br />
Elevi care lucrează 3 3 1 2<br />
Obţinerea cu uşurinţă a motivărilor 0 2 0 1<br />
Elevi navetişti 6 1 4 8<br />
Influenţa negative a grupului 0 0 3 2<br />
Relaţie şcoală-familie deficitară 1 9 1 0<br />
Fobie socială/şcolară 0 1 2 0<br />
Fără răspuns 15 1 5 1<br />
Cauza cea mai frecventă<br />
Cauzele absenteism - şcoli din mediul urban<br />
Număr de şcoli<br />
Septembrie Octombrie Noiembrie Decembrie<br />
Nu e cazul 5 0 0 3<br />
Cauze medicale 35 28 35 17<br />
Reţinut pentru munci agricole 1 1 1 0<br />
Elevii provin din familii rrome care manifestă<br />
1 1 0 1<br />
dezinteres faţă de şcoală<br />
Program şcolar suprasolicitant 1 3 1 1<br />
Elevi ai căror părinţi sunt plecaţi în străinătate, 2 0 2 4<br />
elevii nefiind supravegheaţi<br />
Neaducerea la timp a motivărilor 2 2 0 1<br />
Dezinteresul elevilor 8 7 6 6<br />
Întârzieri 6 9 9 7<br />
Elevii provin din familii cu statut socio-economic 1 4 5 7<br />
scăzut<br />
Dezinteresul familiei faţă de şcoală 8 9 3 6<br />
Regulament şcolar permisiv 0 0 0 0<br />
Teama de sancţiune 1 2 0 1<br />
Implicarea elevilor în activităţi extraşcolare,<br />
0 0 1 2<br />
cluburi sportive<br />
Abandon şcolar 2 1 0 1<br />
Înregistrarea cu întârziere a absenţelor în<br />
0 0 0 0<br />
catalog<br />
Distribuirea orelor (dimineaţa/după-masa) 1 0 0 0<br />
Învoiri părinţi 0 3 0 0<br />
Elevi care lucrează 0 2 1 0<br />
Obţinerea cu uşurinţă a motivărilor 0 2 0 1<br />
Elevi navetişti 4 1 4 4<br />
Influenţa negative a grupului 0 0 3 1<br />
Relaţie şcoală-familie deficitară 1 8 0 0<br />
Fobie socială/şcolară 0 1 2 0<br />
Fără răspuns 11 0 2 0<br />
35
Cauza cea mai frecventă<br />
Cauzele absenteism - şcoli din mediul rural<br />
Număr de şcoli<br />
Septembrie Octombrie Noiembrie Decembrie<br />
Nu e cazul 5 5 5 7<br />
Cauze medicale 21 21 32 15<br />
Reţinut pentru munci agricole 11 6 6 3<br />
Elevii provin din familii rrome care manifestă<br />
13 7 11 9<br />
dezinteres faţă de şcoală<br />
Program şcolar suprasolicitant 0 0 0 0<br />
Elevi ai căror părinţi sunt plecaţi în străinătate, 1 5 2 1<br />
elevii nefiind supravegheaţi<br />
Neaducerea la timp a motivărilor 0 0 0 1<br />
Dezinteresul elevilor 3 6 1 3<br />
Întârzieri 0 1 1 2<br />
Elevii provin din familii cu statut socio-economic 3 2 5 6<br />
scăzut<br />
Dezinteresul familiei faţă de şcoală 6 7 9 9<br />
Regulament şcolar permisiv 0 0 1 0<br />
Teama de sancţiune 0 0 1 0<br />
Implicarea elevilor în activităţi extraşcolare,<br />
0 0 0 0<br />
cluburi sportive<br />
Abandon şcolar 0 0 0 1<br />
Înregistrarea cu întârziere a absenţelor în<br />
0 0 0 0<br />
catalog<br />
Distribuirea orelor (dimineaţa/după-masa) 0 0 0 0<br />
Învoiri părinţi 2 2 0 3<br />
Elevi care lucrează 3 1 0 2<br />
Obţinerea cu uşurinţă a motivărilor 0 0 0 0<br />
Elevi navetişti 2 0 0 4<br />
Influenţa negativă a grupului 0 0 0 1<br />
Relaţie şcoală-familie deficitară 0 1 1 0<br />
Fobie socială/şcolară 0 0 0 0<br />
Fără răspuns 4 1 3 1<br />
Pentru reprezentarea grafică comparativă a cauzelor absenteismului am dat următoarele coduri:<br />
Cauza cea mai frecventă<br />
Nu e cazul 0<br />
Cauze medicale 1<br />
Reţinut pentru munci agricole 2<br />
Elevii provin din familii rrome care manifestă dezinteres faţă de şcoală 3<br />
Program şcolar suprasolicitant 4<br />
Elevi ai căror părinţi sunt plecaţi în străinătate, elevii nefiind supravegheaţi 5<br />
Neaducerea la timp a motivărilor 6<br />
Dezinteresul elevilor 7<br />
Întârzieri 8<br />
Elevii provin din familii cu statut socio-economic scăzut 9<br />
Dezinteresul familiei faţă de şcoală 10<br />
Regulament şcolar permisiv 11<br />
Cod<br />
36
Teama de sancţiune 12<br />
Implicarea elevilor în activităţi extraşcolare, cluburi sportive 13<br />
Abandon şcolar 14<br />
Înregistrarea cu întârziere a absenţelor în catalog 15<br />
Distribuirea orelor (dimineaţa/după-masa) 16<br />
Învoiri părinţi 17<br />
Elevi care lucrează 18<br />
Obţinerea cu uşurinţă a motivărilor 19<br />
Elevi navetişti 20<br />
Influenţa negative a grupului 21<br />
Relaţie şcoală-familie deficitară 22<br />
Fobie socială/şcolară 23<br />
Fără răspuns 24<br />
Frecvenţă cauze absenteism – <strong>sem</strong>estrul i<br />
(şcoli din mediul urban şi rural)<br />
70<br />
65<br />
60<br />
55<br />
50<br />
45<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24<br />
Septembrie Octombrie Noiembrie Decembrie<br />
În graficul de mai sus se poate observa frecvenţa cauzelor absenteismului pe fiecare lună a<br />
<strong>sem</strong>estrului I. Pe abcisă sunt distribuite cauzele reprezentate prin coduri. Pe ordonată este<br />
reprezentată frecvenţa (numărul de şcoli care au precizat acea cauză ca fiind cea mai frecventă).<br />
Lunile cuprinse în <strong>sem</strong>estrul I sunt reprezentate prin culori conform legendei. Analizând graficul de<br />
mai sus se poate observa că cele mai frecvente cauze ale absenţelor atât în luna septembrie cât şi<br />
în octombrie, noiembrie şi decembrie sunt cele de ordin medical (cod 1). A doua cauză<br />
<strong>sem</strong>nalizată de şcoli (cu aceeaşi poziţie în fiecare lună) este cea reprezentată de dezinteresul<br />
familiei faţă de şcoală (cod 10). Dezinteresul faţă de şcoală a elevilor (cod 3) care provin din familii<br />
de etnie rromă este a treia cauză a absenteismului pentru luna septembrie, a patra, ca frecvenţă,<br />
pentru luna noiembrie şi pe locul cinci pentru luna decembrie. Consultând graficul şi tabelul cu<br />
codurile acordate fiecărei cauze, se poate analiza frecvenţa acestora în fiecare lună.<br />
37
SEPTEMBRIE<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
35<br />
21<br />
11 13 11<br />
8 8<br />
5<br />
6 6<br />
1 1 1 2 2 1<br />
1 2 4<br />
0 1 0 3 0 3 0 0 0 0 0 1 0 0 2 0 3 0 2 4<br />
0 1 0 0<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24<br />
URBAN<br />
RURAL<br />
OCTOMBRIE<br />
30<br />
25<br />
20<br />
28<br />
21<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
7 9 9<br />
8<br />
5<br />
6 7<br />
0<br />
1 1 3 5<br />
6 7<br />
0 2 4<br />
2 1 3 2 2<br />
0 0<br />
1 2 0 0 0 0 0 0 2 1 0 1 0 0<br />
1 1 0 0<br />
1<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24<br />
URBAN<br />
RURAL<br />
NOIEMBRIE<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
35<br />
32<br />
11<br />
9 9<br />
5 6<br />
6<br />
5<br />
0 1 0 1 3 4 3 0 0 1 1 2 2<br />
0 2 0 1 1 3<br />
1 1 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 0<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24<br />
URBAN<br />
RURAL<br />
38
DECEMBRIE<br />
18<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
17<br />
15<br />
9<br />
9<br />
7<br />
6 7 7 6 6<br />
4<br />
4<br />
3 3<br />
3<br />
0 1 1 1 2 3 2 2 1<br />
0 1 1 0 0 0 1 1 1<br />
0 0 0 0 0<br />
0 0 0<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24<br />
URBAN<br />
RURAL<br />
II.2.5. Analiza pe cicluri de învățământ<br />
Ciclul preșcolar<br />
La nivelul fiecărei unităţi de învăţământ preşcolar şi al fiecărui cadru didactic, stimularea şi<br />
monitorizarea participării şcolare a copiilor cu vârste între 3 şi 6 ani la programul oferit de grădiniţă<br />
constituie o preocupare permanentă.<br />
Rezultatele obţinute în urma cercetărilor subliniază rolul central al abilităţilor sociale şi<br />
emoţionale ale copiilor în obţinerea succesului şcolar şi a unei stări de bine, precum şi faptul că<br />
dizabilităţile sociale şi emoţionale se asociază cu rezultate negative în plan şcolar şi social.<br />
Deoarece studiile de specialitate arată că dezvoltarea competenţelor socio-emoţională duc la<br />
scăderea abandonului şcolar, la nivelul judeţului <strong>Cluj</strong> avem două proiecte în acest sens.<br />
1. Proiectul educaţional judeţean „Da, poţi!”, proiect în care sunt înscrise 16 grădiniţe,<br />
134 educatoare şi 1975 copii<br />
2. Proiectul prin Fondul Social European DEZVOLTAREA EMOŢIONALĂ ŞI SOCIALĂ<br />
A COPIILOR PREŞCOLARI CARE PROVIN DIN MEDII DEZAVANTAJATE ÎN<br />
SCOPUL PREVENIRII FENOMENULUI DE PĂRĂSIRE TIMPURIE A ŞCOLII în<br />
parteneriat cu Universitatea Babeş-Bolyai şi ISJ Alba. Din judeţul <strong>Cluj</strong> sunt înscrise<br />
32 de grădiniţe, 229 educatoare şi 2820 de copii.<br />
Direct legate de reducerea absenteismului şi de încurajarea participării şcolare sunt şi<br />
aspectele care privesc calitatea mediului educaţional şi calitatea procesului de predare-învăţareevaluare.<br />
Mediul educaţional stimuleză copilul, îl ajută să se orienteze, să-l invite la acţiune, dar îi şi<br />
oferă un model de ordine şi disciplină, un model de armonie în ceea ce priveşte culorile, formele,<br />
texturile etc. Centrele de activitate, Orarul ilustrat, Regulile clasei/grupei, Calendarul naturii şi<br />
Jurnalul grupei nu lipsesc din mediul educaţional al clasei în nicio unitate. Se regăsesc, însă, la<br />
unele grupe foarte multe materiale atârnate pe pereţi. Aglomerarea sălii de gupă poate duce la<br />
disconfort şi la o stare de agitaţie generală.<br />
Celelalte cicluri<br />
Toate școlile au comisii de monitorizare a absenteismului, care devin din ce în ce mai<br />
eficiente în a colecta și transmite corect datele din rețea.<br />
Întocmirea unei machete cu elevii care au peste 30 absențe nemotivate / luna noiembrie,<br />
care a fost adusă in atenția Consiliului Local, împreună cu solicitarea de a interveni, cu mijloacele<br />
pe care acesta le are la dispozitie, alături de școală, în vederea combaterii absenteismului elevilor.<br />
39
Vizite ale învățătorilor/diriginților/mediatorului școlar la domiciliile elevilor cu absențe, o dată<br />
pe lună, existând în portofoliile acestora dovezi ale dialogului cu familiile, înștiințări asupra situației<br />
scolare a elevilor, asupra consecințelor acumulării unui număr de absențe nemotivate.<br />
Întâlniri cu psihologul şcolii, atât elevii care sunt în evidenţă cu multe absenţe, cât şi părinţii<br />
acestora<br />
Parteneriat cu poliţia şi cu Departamentul de Asistenţă socială din Primărie<br />
Aplicare de chestionare elevilor cu absenţe şi părinţilor (Liceul Teoretic “Gelu Voevod”<br />
Gilău).<br />
Protocoale de colaborare cu Centrul de Prevenire, Evaluare şi Consiliere Antidrog <strong>Cluj</strong>,<br />
Compartimentul de Analiză şi Prevenire a Criminalităţii, Fundaţia Umanitară Rescue <strong>Cluj</strong>, Fundaţia<br />
Creştină Diakonia.<br />
Aplicarea de sancțiuni elevilor care au multe absențe nemotivate, în conformitate cu<br />
regulamentul școlar în vigoare.<br />
Prelucrarea şi înştiinţarea în scris a părinţilor şi elevilor în ce priveşte drepturile şi<br />
îndatoririle tuturor părţilor implicate în procesul instructiv-educativ, şcoala, elevi, părinţi, comunitate<br />
locală cu menţionarea expresă a modalităţilor de anunţare şi motivare a absenţelor.<br />
Întâlnire cu cadrele medicale în scopul prevenirii şi diminuării transmiterii virozelor-activitate<br />
în cadrul parteneriatului cu dispensarul „Sănătatea la raport<br />
Informarea părinţilor în legătură cu numărul absenţelor cauzate de reţinerea elevilor acasă<br />
pt. diferite munci în gospodărie.<br />
Implicarea Poliţiei in situații deosebite.<br />
Completarea de către fiecare diriginte în parte, a fişelor psihopedagogice şi a unui raport<br />
privind situaţia elevilor cu un nr.mare de absenţe.<br />
Colaborarea permanentă cu Serviciul de Asistenţă Socială şi Poliţia de Proximitate.<br />
Monitorizare strictă a elevilor care nu vin la prima oră sau pleacă de la ultimele ore<br />
Monitorizarea elevilor ce înregistrează absenţe şi a cazurilor de abandon scolar.<br />
Aplicarea de chestionare în vederea stabilirii cauzelor absenteismului şi abandonului şcolar.<br />
Adecvarea tematicii orelor de dirigenţie în vederea unei optime integrări şcolare şi sociale.<br />
Conceperea unui plan de intervenţie pentru rezolvarea situaţiei prin identificarea de către<br />
diriginte a unor măsuri amelioratorii.<br />
Discutarea, în particular, a incidentului / situaţiei cu elevul şi căutarea împreună a unor<br />
soluţii pentru evitarea repetării incidentului<br />
Organizarea şi desfăşurarea unor activităţi educative extracurriculare, concursuri sportive,<br />
excursii şi drumeţii, serbări, în care au fost antrenaţi elevii aflaţi în situaţii de risc.<br />
Susţinerea de lectorate şi şedinţe cu părinţii pe teme ce abordează comportamentul de risc.<br />
Informarea elevilor privind pericolul social al vagabondajului, implicării în grupuri<br />
infracţionale.<br />
Exemplificări pozitive şi negative în cadrul careului cu elevii.<br />
Parteneriat multiregional pentru prevenirea părăsirii timpurii a şcolii.<br />
Desfăşurarea, în cadrul orelor de dirigenţie, de activităţi menite să prevină şi să reducă<br />
fenomenul de absenteism, şi să-i motiveze pe elevi pentru studiu, de exemplu: „Cauzele şi<br />
efectele absenteismului”, „Ce este important pentru mine?”, „Strada şi capcanele ei . Ce fac dacă<br />
sunt singur acasă<br />
Desfăşurarea de proiecte / activităţi educative menite să prevină şi să reducă fenomenul<br />
absenteism, şi să-i motiveze pe elevi pentru studiu, de exemplu: POS DRU „Împreună vom reuşi”,<br />
„Traficul de persoane”<br />
Antrenarea elevilor cu probleme de absenteism în activităţile extracurriculare şi<br />
extraşcolare cât şi în proiectele educative derulate în şcoală:<br />
• Halloween (confecţionare şi prezentare de bostănei)<br />
40
• Participarea elevilor la concursul de colinde Raza Soarelui<br />
• Atelier de lucru pentru confecţionarea ornamentelor de Crăciun<br />
• Implicarea în Serbarea Crăciunului<br />
Dezvoltarea de teme care vizează reducerea absenteismului în cadrul orelor de dirigenţie.<br />
(Dezbatere – Regulament de ordine interioară)<br />
Desfăşurarea unei întâlniri de lucru a membrilor Consiliului elevilor şi discutarea<br />
problemelor de absenteism cât şi propunerea de activităţi în sprijinul reducerii acestuia;<br />
Implicarea Consiliului elevilor in monitorizarea absentelor<br />
Întocmirea, de către diriginţi, începând cu luna noiembrie, a câte unui raport detaliat al<br />
numărului de absente nu doar pe clasă şi disciplină, cât şi nominal, pentru fiecare elev.<br />
Prezentarea elevilor cu peste 20 de absenţe nemotivate în faţa comisiei de disciplină.<br />
Dialog permanent cu elevii, cu scopul responsabilizării acestora şi încurajarea participării lor la<br />
activităţile şcolare.<br />
Recompensarea elevilor care şi-au schimbat comportamentul şi au reuşit să aibă convingeri<br />
raţionale.<br />
Ieşirea din unitatea de învăţământ pe parcursul orelor doar cu bilete de învoire <strong>sem</strong>nate de<br />
diriginte sau de profesorul de la clasă, înştiinţarea părinţilor cu privire la consecinţele<br />
absenteismului şi a măsurilor luate de către unitatea de învăţământ.<br />
Sunt evidenţiaţi diriginţii claselor cu cele mai puţine absenţe<br />
În fiecare lună are loc o întâlnire cu Comitetul Şcolar al Părinţilor, sunt anunţaţi şi aceştia<br />
de situaţia absenteismului , li se solicită să propună şi ei măsuri pentru a scădea absenteismul<br />
Desfăşurarea activităţilor MODEL din Managementul prezenţei elevilor la şcoală<br />
Parteneriat cu fundaţia creştină Diakonia - burse sociale.<br />
Dezvoltarea capacităţilor de relaţionare, comunicare;<br />
Stimularea interesului şi motivarea elevilor de a se implica activ în activităţi de voluntariat<br />
Parteneriat cu departamentul de asistenta socială din Primărie.<br />
Implementarea proiectului –Prezenţa ta contează.<br />
Activităţi comune de consiliere organizate cu Serviciul Public Local de Asistenţă Socială;<br />
Programul de remediere desfăşurat în cadrul Proiectelor “Closer to school”, “Împreună vom<br />
reuşi”<br />
Realizarea planurilor de intervenţie personalizate;<br />
Intervenţia mediatorului şcolar în familiile elevilor cu risc de absenteism;<br />
Elevii aflaţi în situaţii de risc au fost cuprinşi în programe de consiliere, implicaţi în activităţi<br />
extraşcolare atractive: întâlniri cu psihologii FDP şi voluntarii Centrului Antidrog şi de la Clubul<br />
Impact pentru consiliere, participarea la excursii, concursuri şcolare, „Special Olympics”<br />
Recompensarea, în cadrul careurilor, a elevilor merituoşi, responsabili, disciplinaţi, precum<br />
şi a claselor cu cel mai mic număr de absenţe.<br />
Realizarea unui panou al elevilor cu cea mai bună frecvenţă la şcoală<br />
Crearea unui forum al părinţilor pe site-ul şcolii, publicarea, pe site-ul şcolii, a listei elevilor<br />
cu cele mai puţine absenţe.<br />
Programe de consiliere a părinţilor (de tip ,,şcoala părinţilor’’).<br />
Lectoratele cu părinţii în care acestora le-au fost prezentate beneficiile participării la cursuri<br />
şi a continuării studiilor<br />
II.2.6. Exemple din problematica prevenirii şi combaterii absenteismului, care se află în<br />
agenda permanentă a directorului<br />
Monitorizarea absenţelor la nivel de şcoală cât şi de fiecare diriginte în parte<br />
Prelucrarea tuturor situaţiilor legate de acest aspect în cadrul Comisiei Diriginţilor<br />
41
Continuarea derulării activităţilor de prevenire a absenteismului în cadrul orelor de<br />
dirigenţie/ cultură civică<br />
Atragerea părinţilor spre şcoală, informarea/ formarea acestora, deoarece familia poate fi<br />
un factor de risc pentru absenteismul şcolar (medii defavorizate, familii monoparentale, şomeri<br />
Implicarea cadrelor didactice în activităţi de perfecţionare formale sau non-formale care să<br />
le asigure un oarecare dinamism în prestaţia la catedră, dinamism menit să atragă elevul spre<br />
şcoală, să-l co-intereseze.<br />
Aplicarea Regulamentului de Ordine Interioară<br />
Monitorizarea absenţelor pe discipline, conform unei fişe model.<br />
Menţinerea unei permanente colaborări cu familia şi cu mediatorul şcolar<br />
Condiţionarea eliberării adeverinţelor pentru elevi de participarea la cursuri;<br />
Inspecţii curente în special pentru cadrele didactice debutante şi nou venite în şcoală;<br />
Prezentarea în cadrul şedinţelor cu părinţii pe clase şi pe şcoală şi discutarea problemelor<br />
care ţin de absenteism.<br />
Prezentarea situaţiei în Consiliile de Administraţie şi luarea măsurilor ce se impun.<br />
Identificarea elevilor aflaţi în situaţii de risc privind absenteismul şi abandonul şcolar.<br />
Continuarea/implementarea unor proiecte/programe educative de prevenire a<br />
absenteismului şi a abandonului şcolar.<br />
Identificarea unor programe educative extraşcolare atractive pentru elevi.<br />
Desfăşurarea de activităţi bine organizate şi proiectate care stimulează interesele,<br />
aptitudinile şi disponibilităţile individuale ale elevilor<br />
Creşterea numărului de vizite ale mediatorului şcolar la domiciliul elevilor care absentează<br />
mult şi prezentarea în scris conducerii şcolii a constatărilor, observaţiilor respectiv ale soluţiilor.<br />
Introducerea de măsuri suplimentare în regulamentul intern privind sancțiunile elevilor pentru<br />
absențe;<br />
analiza în Consiliul clasei si Comisia de disciplină a elevilor cu probleme de absenteism<br />
Monitorizarea măsurilor luate de către cadrele didactice pentru reducerea/ prevenirea<br />
absenteismului.<br />
42
II.3. Asigurarea unei evaluări standardizate pentru toţi elevii din învăţământul<br />
preuniversitar în conformitate cu reglementările în vigoare - prioritate din Foaia de parcurs<br />
pentru anul şcolar <strong>2011</strong>-2012<br />
Învăţământ primar<br />
Insp.Todea Anicuţa<br />
a. administrarea testelor iniţiale<br />
Toţi învăţătorii din judeţ au aplicat la clasele pe care le conduc testele iniţiale. Majoritatea<br />
dintre aceste teste au fost elaborate în cadrul comisiilor metodice ale învăţătorilor din fiecare<br />
şcoală. Unii învăţători au agreat testele prezentate pe site-ul MECTS şi le-au aplicat la clasă.<br />
b. analiza rezultatelor la nivel de catedră/ comisie metodică<br />
- identificarea problemelor specifice<br />
- propunerea activităţilor de reglare/ remediere/ dezvoltare<br />
Conform proceselor-verbale încheiate în cadrul comisiei metodice, rezultatele testelor iniţiale<br />
au fost prelucrate şi analizate. Au fost identificate problemele tipice la nivel de clasă şi s-au<br />
propus măsuri de ameliorare.<br />
c. Măsurile de ameliorare au fost cuprinse în documentele de proiectare, sub forma unor<br />
activităţi de învăţare diferenţiate, chiar individualizate.( Şcoala cu clasele I-VIII Ion Agârbiceanu<br />
<strong>Cluj</strong>-Napoca, Şcoala cu clasele I-VIII Iuliu Haţieganu <strong>Cluj</strong>-Napoca,<br />
Şcoala cu clasele I-VIII Avram Iancu Turda, Şcoala cu clasele I-VIII Teodor Murăşanu Turda)<br />
Învăţământ primar(limba maghiară)<br />
Insp.Szabo Gabor<br />
a. administrarea testelor iniţiale<br />
Probele de evaluare iniţială şi baremele de corectare au fost concepute la disciplinele stabilite<br />
de MECTS de către cadrele didactice încadrate la clasele I-IV cu predare în limba germană şi<br />
maghiară în cadrul comisiilor metodice ale învăţătorilor. Ele au fost administrate în perioada<br />
stabilită. Transmiterea lor spre <strong>Inspectoratul</strong> Şcolar Judeţean <strong>Cluj</strong> pentru a fi constituite culegeri de<br />
teste s-a realizat în termenii stabiliţi, respectaţi de majoritatea învăţătorilor. Excepţiile au constat<br />
în câteva cazuri izolate prin nerespectarea termenilor de transmitere a probelor de evaluare de<br />
câteva cadre didactice ( Şcoala cu clasele I-VIII ”Kós Károly” Izvoru-Crişului, Şcoala cu clasele I-<br />
VIII Tureni, Liceul Teoretic „Onisifor Ghibu” <strong>Cluj</strong>-Napoca, Liceul Teoretic „Báthory István” <strong>Cluj</strong>-<br />
Napoca).<br />
b. analiza rezultatelor la nivel de catedră/ comisie metodică<br />
- identificarea problemelor specifice<br />
- propunerea activităţilor de reglare/ remediere/ dezvoltare<br />
Rezultatele obţinute de elevi în urma evaluărilor au fost analizate individual, respectiv global,<br />
la nivelul clasei / claselor de acelaşi nivel, în cadrul comisiilor metodice ale învăţătorilor. În urma<br />
inspecţiilor tematice în specialitate şi a inspecţiilor curente efectuate pe parcursul <strong>sem</strong>estrului au<br />
constatat următoarele:<br />
- analiza rezultatelor a fost pertinentă şi obiectivă ( Liceul Teologic Unitarian „János<br />
Zsigmond”, Liceul de Muzică „Sigismund Toduţă”, Liceul Teologic Reformat, Liceul<br />
43
Teoretic „Brassai Sámuel” şi Liceul Teoretic „Apáczai Csere János” din <strong>Cluj</strong>-<br />
Napoca);<br />
- interpretarea rezultatelor şi concluziile trase a reprezentat diagnosticarea<br />
cunoştinţelor constante, de lungă durată a elevilor (Liceul Teologic Unitarian „János<br />
Zsigmond”, Liceul de Muzică „Sigismund Toduţă”, Liceul Teoretic „Brassai Samuel”<br />
şi Liceul Teoretic „Apáczai Csere János” din <strong>Cluj</strong>-Napoca);<br />
- au fost identificate domenii posibile de dezvoltare şi cele care necesită activităţi de<br />
reglare şi remediere;<br />
- planurile individualizate de învăţare au fost concepute în conformitate cu modelele<br />
oferite de MECTS, unele pe aceeaşi structură, iar altele personalizate.<br />
c. modalităţi de realizare a planurilor individualizate de învăţare în vederea particularizării<br />
acestora de către cadrele didactice<br />
Planurile individualizate de învăţare au derivat din rezultatele obţinute de elevi,<br />
respectându-se principiile metodicii evaluării în ceea ce priveşte propunerea activităţilor<br />
ameliorative, de reglare, remediere şi recuperare a conţinuturilor şi de formare / consolidare a<br />
deprinderilor şi capacităţilor care constituie punţi către competenţele de bază. O parte din<br />
planificările acţiunilor individualizate au fost realizate pe modele date (Liceul de Muzică<br />
„Sigismund Toduţă”, Liceul Teoretic „Brassai Samuel” şi Liceul Teoretic „Apáczai Csere János”<br />
din <strong>Cluj</strong>-Napoca). S-au conceput şi planuri individualizate simple, funcţionale, ale căror<br />
întocmiri nu necesită un volum mare de timp (Liceul Teologic Unitarian „János Zsigmond” <strong>Cluj</strong>-<br />
Napoca).<br />
d. realizarea raportului catedrei/ comisiei metodice privind problemele identificate şi rezultatele<br />
aşteptate<br />
Rapoartele comisiilor metodice ale învăţătorilor privind evaluările iniţiale au fost realizate şi<br />
transmise Consiliilor profesorale, respectiv conducerilor de şcoli, în conformitate cu indicaţiile<br />
MECTS. Au fost stabilite volumele de cunoştinţe pe termen lung, reprezentând valori aduse, şi<br />
au fost identificate deprinderile şi capacităţile elevilor evaluaţi. Aceşti indicatori vor sta la baza<br />
identificării stadiului de dezvoltare / progres şcolar în urma evaluărilor sumative care vor fi<br />
administrate pe parcurs.<br />
Limba și literatura română<br />
Insp.Corcheş Horia<br />
Gimnaziu<br />
PUNCTE TARI PUNCTE SLABE PROPUNERI DE<br />
REMEDIERE<br />
Organizare:<br />
• din perspectiva<br />
pregătirii elevilor<br />
pentru evaluările<br />
externe, oferirea unor<br />
modele de teste<br />
iniţiale este un punct<br />
bun;<br />
Organizare:<br />
• în condiţiile în care aceste<br />
teste nu se trec în catalog<br />
şi într-un <strong>sem</strong>estru atât de<br />
scurt, a fost prea generos<br />
termenul pentru<br />
recapitulare;<br />
Organizare:<br />
• pe viitor, testele<br />
iniţiale să se dea în<br />
prima săptămână<br />
de şcoală, pentru<br />
ca, ulterior,<br />
profesorul să<br />
dispună de mai mult<br />
44
timp pentru<br />
predare, exersare şi<br />
evaluareş<br />
Conţinutul testelor:<br />
• testul a avut un nivel<br />
mediu de dificultate.<br />
• subiectele au fost<br />
structurate în aşa fel,<br />
încât să permită<br />
sesizarea deprinderilor<br />
de producere a unui<br />
text simplu, dar şi<br />
nivelul de însuşire a<br />
noţiunilor de teorie<br />
literară , punctuaţie,<br />
vocabular, înţelegere<br />
şi analiză a textului.<br />
• Elevii stăpânesc, în<br />
general, noţiunile<br />
predate în anul<br />
anterior şi au tratat cu<br />
seriozitate testarea<br />
iniţială;<br />
Conţinutul testelor:<br />
• testul este conceput după<br />
acelaşi tipar la toate<br />
clasele;<br />
• punctaj prea mare pentru o<br />
singurǎ cerinţǎ- în condiţiile<br />
în care suntem constrânşi<br />
sǎ respectǎm modelul –<br />
fiind vorba despre o<br />
evaluare standardizatǎ.<br />
• cele mai mari probleme lea<br />
ridicat compunerea de la<br />
partea a II-a, deoarece<br />
cerinţa este foarte<br />
generală: nu se precizează<br />
tipul de text; între cele treicinci<br />
cuvinte au fost<br />
selectate şi conjuncţii sau<br />
prepoziţii, iar profesorul nu<br />
i-a putut depuncta pe elevi;<br />
• numărul de rânduri indicat<br />
este insuficient; în 5-7 sau<br />
8 -10 rânduri, este dificil de<br />
evaluat un conţinut original<br />
şi mai ales capacităţile de<br />
redactare ale elvilor:<br />
exprimare, unitatea<br />
compoziţiei etc.<br />
• ÎNCORSETAREA ÎNTR-UN<br />
NUMĂR ATÂT DE MIC DE<br />
RÂNDURI NI SE PARE<br />
EXTREM DE<br />
PĂGUBOASĂ PENTRU<br />
LIMBA ŞI LITERATURA<br />
ROMÂNĂ, în condiţiile în<br />
care urmărim dezvoltarea<br />
vocabularului, a unei<br />
exprimări nuanţate, a<br />
creativităţii etc.<br />
Baremul<br />
Conţinutul testelor:<br />
• structura testelor să<br />
difere de la o clasă la<br />
alta, în special<br />
compunerile;<br />
• Creşterea numǎrului de<br />
cerinţe, astfel încât<br />
pentru o cerinţǎ sǎ fie<br />
un punctaj mai mic;<br />
rezultatul ar reflecta<br />
mai fidel cunoştinţele şi<br />
deprinderile elevilor.<br />
• să se precizeze tipul de<br />
text: naraţiune,<br />
descriere, exprimare<br />
de opinie etc.<br />
• să fie indicate anumite<br />
părţi de vorbire pe care<br />
să le introducă în text<br />
sau domeniul tematic<br />
• în privinţa spaţiului<br />
pentru compuneri,<br />
dacă nu se poate<br />
preciza doar limita<br />
minimă, iar elevii să-şi<br />
organizeze singuri<br />
textul în funcţie de<br />
timpul de lucru,<br />
propunem ca numărul<br />
de rânduri să fie mai<br />
generos;<br />
Baremul<br />
45
• a prezentat multe<br />
neajunsuri:<br />
-‐ punctaje prea mari<br />
pentru o singură<br />
cerinţă;<br />
-‐ la compunere,<br />
pentru titlu sunt<br />
precizate 5p., însă<br />
ar fi necesară o<br />
detaliere pentru titlu<br />
mai puţin sugestiv;<br />
-‐ la conţinutul<br />
compunerii, se<br />
“coboară” de la<br />
15p. la 5 p.;<br />
profesorii consideră<br />
că este necesară<br />
încă o “treaptă”<br />
pentru un conţinut<br />
mediu;<br />
• în condiţiile în care se cer<br />
atât de puţine rânduri,<br />
prevederile din barem<br />
privind unitatea<br />
compoziţiei, de exemplu,<br />
sunt aproape inutile<br />
• ar fi în avantajul<br />
elevilor dacă pentru 6<br />
p. s-ar cere două- trei<br />
elemente într-un<br />
exerciţiu (de exemplu,<br />
trei cuvinte derivate)<br />
• pentru titlu, să fie date<br />
5 p.- titlu sugestiv; 2 p.-<br />
titlu mai puţin sugestiv;<br />
• la conţinut, sa fie<br />
inttroduse trepte<br />
intermediare: 15 p./<br />
10p./ 5 p.<br />
• pentru a putea evalua<br />
cu adevărat<br />
capacitătile de<br />
redactare ale elevilor<br />
trebuie ca numǎrul de<br />
rânduri sǎ fie în<br />
concordanţǎ cu cerinţa.<br />
Liceu<br />
Aspecte pozitive Aspecte negative Forme de remediere<br />
- identificarea adecvată a<br />
sinonimelor;<br />
-identificarea sensului<br />
denotativ şi conotativ al<br />
cuvintelor;<br />
-recunoaşterea temelor<br />
literare;<br />
-indicarea corectă a figurilor<br />
de stil, însă fără aptitudini de<br />
analiză<br />
-identificarea unor secvenţe<br />
- manifestă<br />
nesiguranţă în<br />
selectarea dintr -un<br />
vocabular de referinţă,<br />
a unor termeni<br />
adecvaţi tipului de<br />
comunicare impus;<br />
- nu identifică<br />
<strong>sem</strong>nificaţiile textului<br />
suport<br />
- interpretează<br />
Exerciţiul intensiv cu dicţionarul<br />
Aplicaţii pe texte la prima vedere<br />
Exerciţii de identificare a imaginilor<br />
artistice; de identificare și explicare a<br />
rolului figurilor de stil;<br />
Exerciţii de motivare a opiniei, pornind<br />
de la diferite texte literare sau nonliterare<br />
Se impun exerciţii de dictare, de<br />
corectare a punctuaţiei etc.<br />
Stimularea lecturii prin prezentare de<br />
carte şi concursuri de lectură<br />
de text precizate în cerinţă schematic figurile de Dezvoltarea prin exerciţii a<br />
- întelegerea textului literar şi<br />
nonliterar<br />
-recunoaşterea valorii<br />
expresive a categoriilor<br />
morfo-sintactice<br />
-identificarea elementelor de<br />
stil<br />
- nu dovedesc<br />
creativitate şi<br />
originalitate şi<br />
manifestă reţinere<br />
atunci când trebuie să<br />
competenţelor de argumentare<br />
46
compozitie/versificaţie în<br />
textul liric<br />
-cunoaşterea unor concepte<br />
operationale (gen literar,<br />
tema, motiv, perspectiva<br />
narativă etc)<br />
exprime un punct de<br />
vedere personal, sau<br />
abordează<br />
necorespunzător tema<br />
eseului;<br />
- nu respectă, din<br />
necunoaştere,<br />
neatenţie sau din<br />
neglijenţă regulile<br />
ortografice ale limbii<br />
române (scriu fără<br />
cratimă, fără <strong>sem</strong>ne<br />
diacritice) şi regulile de<br />
punctuaţie<br />
- susţinerea<br />
superficială a unui<br />
punct de vedere<br />
Grupuri şcolare şi colegii tehnice<br />
PUNCTE TARI (aproximativ 40%)<br />
ü cunoaşterea aprofundată a<br />
elementelor de fonetică,<br />
vocabular şi <strong>sem</strong>antică;<br />
ü identificarea relativ corectă a<br />
temelor şi/sau motivelor literare;<br />
ü în exerciţiile de vocabular, se<br />
stăpânesc relaţiile dintre cuvinte<br />
(sinonimie,<br />
antonimie,<br />
paronimie, poli<strong>sem</strong>ie etc.);<br />
ü formularea corectă a ideilor<br />
principale dintr-un text sau de<br />
redactare a unui rezumat al<br />
fragmentului / textului dat / citat;<br />
ü redactarea argumentată a unei<br />
opinii privind textul sau citatul<br />
suport;<br />
ü identificarea trăsăturilor fizice şi<br />
morale ale personajelor prezente<br />
în diverse fragmente de texte<br />
literare;<br />
ü identificarea corectă a<br />
procedeelor de expresivitate<br />
artistică;<br />
ü reflectarea liberă în cadrul<br />
redactării eseului este un<br />
exerciţiu apreciat de mulţi elevi.<br />
PUNCTE<br />
SLABE(aproximativ 60%)<br />
ü probleme de ortografie<br />
şi punctuaţie;<br />
§ însuşirea precară a<br />
elementelor de fonetică<br />
şi vocabular;<br />
§ dificultăţi de exprimare<br />
corectă, coerentă,<br />
expresivă şi adecvată<br />
diferitelor tipuri de texte<br />
pe care trebuie să le<br />
redacteze;<br />
§ dificultăţi de identificare<br />
a valorii expresive şi a<br />
<strong>sem</strong>nificaţiei unor figuri<br />
de stil din textele<br />
literare;<br />
§ probleme de<br />
comentare /<br />
interpretare a unor<br />
secvenţe textuale;<br />
§ însuşirea mai puţin<br />
temeinică a structurii şi<br />
a tehnicii de redactare<br />
§<br />
a<br />
eseurilor<br />
nestructurate;<br />
dificultăţi de exprimare<br />
a unui punct de vedere<br />
Clasele IX-X<br />
Dictare;<br />
Exerciţii de despărţire a<br />
cuvintelor în silabe;<br />
Exerciţii de utilizare corectă a<br />
<strong>sem</strong>nelor de ortografie şi<br />
punctuaţie;<br />
Exerciţii de construcţie a unor<br />
enunţuri în care să utilizeze<br />
ortograme;<br />
a propoziţiilor simple şi<br />
dezvoltate;<br />
Exerciţii de formulare a ideilor<br />
principale şi a celor secundare<br />
dintr-un text citit / ascultat;<br />
Exerciţii de expunere orală –<br />
individual sau în grup – a unui<br />
plan simplu şi/sau a unui plan<br />
dezvoltat de idei, pornind de la<br />
o temă dată;<br />
Exerciţii de stabilire a ideilor în<br />
jurul cărora se organizează o<br />
temă dată (idee principală,<br />
idee secundară);<br />
Exerciţii de utilizare corectă, în<br />
textul oral, a limbii literare;<br />
Exerciţii de redactare a unui<br />
47
§<br />
§<br />
argumentat sau a<br />
propriei opinii în raport<br />
cu o temă dată;<br />
dificultăţi de integrare<br />
adecvată a unor<br />
argumente în<br />
exprimarea unui punct<br />
de vedere;<br />
nu deţin capacitatea de<br />
a corela teme sau idei<br />
aparţinând unităţilor de<br />
învăţare;<br />
§ sărăcia limbajului şi<br />
neglijenţa în exprimare<br />
denotă lipsa de<br />
seriozitate<br />
în<br />
abordarea subiectelor,<br />
dar şi nivelul redus de<br />
lecturi.<br />
text după un plan simplu<br />
construit de elevi sau dat de<br />
profesor (compunerea<br />
imaginativă – povestirea;<br />
relatarea unor fapte,<br />
experienţe personale,<br />
întâmplări);<br />
Exerciţii de redactare a unui<br />
text, pornind de la cuvinte<br />
date; alcătuirea de compuneri<br />
după un suport vizual;<br />
Exerciţii de redactare de texte<br />
în contexte şi în scopuri<br />
variate;<br />
Activităţi de scriere imaginativă<br />
care să valorifice creativitatea<br />
elevilor; activităţi de scriere<br />
reflexivă (jurnal,<br />
relatarea unor evenimente) în<br />
care să-şi expună<br />
opiniile/sentimentele;<br />
Clasele XI-XII<br />
Exerciţii de lectură şi de<br />
receptare a diferitelor mesaje<br />
(literare, nonliterare);<br />
Exerciţii de utilizare a<br />
vocabularului în contexte<br />
variate;<br />
Exerciţii de determinare a<br />
sensurilor unor cuvinte şi de<br />
explicare a <strong>sem</strong>nificaţiei<br />
acestora în contexte diferite;<br />
Exerciţii de determinare a<br />
sensurilor unor cuvinte şi de<br />
explicare a <strong>sem</strong>nificaţiei<br />
acestora în contexte diferite;<br />
Exerciţii de identificare a<br />
caracteristicilor operelor epice:<br />
naraţiunea la persoana a III-a<br />
şi lapersoana I, subiectul<br />
operei literare, momentele<br />
subiectului, timpul şi spaţiul în<br />
naraţiune, autor, narator,<br />
personaj;<br />
Exerciţii de sesizare a rolului<br />
dialogului şi al descrierii într-o<br />
naraţiune; sesizarea rolului<br />
descrierii în realizarea<br />
portretului şi a tabloului;<br />
48
observarea rolului dialogului în<br />
caracterizarea personaj;<br />
Identificarea şi comentarea<br />
rolului figurilor de stil învăţate<br />
în diferite texte; identificarea<br />
tipurilor de rimă în catren şi a<br />
măsurii în textele în versuri;<br />
Exerciţii de formulare a ideilor<br />
principale, de structurare a<br />
detaliilor în jurul ideii<br />
principale; exerciţii de<br />
redactare a unor scrisori şi a<br />
unor anunţuri;<br />
Exerciţii de identificare şi<br />
ordonare a secvenţelor<br />
narative dintr-un text dat, în<br />
vederea rezumării acestuia;<br />
Exerciţii de transformare a<br />
textului dialogat în text narativ;<br />
Exerciţii de rezumare, în scris,<br />
a textelor citite;<br />
Exerciţii de povestire a unor<br />
texte narative văzute etc.;<br />
exerciţii de redactare a unor<br />
descrieri de tip tablou şi de tip<br />
portret; sau dialogate; exerciţii<br />
de scriere imaginativă,<br />
compuneri libere;<br />
Exerciţii de scriere a eseurilor<br />
structurate şi libere sau<br />
argumentative;<br />
Exerciţii de recunoaştere a<br />
părţilor de vorbire si de<br />
propoziţie; exerciţii de analiză<br />
morfo-sintactică şi sintacticomorfologică;<br />
Exerciţii de construire a unui<br />
monolog sau a unui dialog;<br />
exerciţii de descriere a unor<br />
obiecte, a unor tablouri din<br />
natură, a unor fenomene;<br />
exerciţii de construire a unor<br />
naraţiuni simple; exerciţii de<br />
utilizare expresivă a limbii<br />
Lectura unor texte diverse, cu<br />
scopul de a înţelege<br />
<strong>sem</strong>nificaţiile acestora şi de a<br />
putea comenta sensul lor<br />
global; Exerciţii de identificare<br />
49
OPORTUNITĂŢI (40%) AMENINŢĂRI (60%)<br />
ü promovarea cu succes a § corigenţa şi / sau<br />
evaluărilor interne şi externe de repetenţia;<br />
pe parcursul actualului an şcolar;<br />
ü finalizarea cu succes a anului<br />
§ dezinteresul şi / sau<br />
abandonul şcolar;<br />
şcolar şi a ciclului liceal; § dezinteresul pentru<br />
ü existenţa unor materiale mijloacele clasice de<br />
didactice atractive şi moderne; documentare (lectura<br />
ü posibilitatea de a continua cărţilor, fişe de lectură,<br />
studiile în universităţi sau şcoli bibliografii<br />
a structurii textelor epice şi<br />
lirice; exerciţii de identificare a<br />
trăsăturilor specifice celor<br />
două genuri în textele literare<br />
studiate;<br />
Exerciţii de identificare şi de<br />
interpretare a unor procedee<br />
de expresivitate artistică;<br />
Exerciţii de redactare nuanţată<br />
în raport cu structura şi<br />
motivaţiile personale: exerciţii<br />
de descriere a unor personaje<br />
sau persoane considerate<br />
drept modele şi de motivare a<br />
opţiunilor; exerciţii de<br />
comentare a unor secvenţe;<br />
Comentarea unor secvenţe din<br />
textele studiate sau a titlului;<br />
Exerciţii de exprimare a<br />
propriei opinii şi de motivare a<br />
acesteia în raport cu o situaţie<br />
reală sau cu o secvenţă<br />
textuală dată / text studiat şi de<br />
integrare corectă a<br />
argumentelor şi a conectorilor<br />
adecvaţi la nivelul propoziţiei şi<br />
al frazei; exprimarea gusturilor,<br />
expunerea unor opinii despre<br />
ceva sau cineva, stabilirea<br />
unei analogii, a unei<br />
comparaţii, exprimarea unei<br />
impresii personale; exerciţii de<br />
folosire a unor grupuri verbale<br />
şi nominale pentru a spori<br />
expresivitatea comunicării;<br />
Exerciţii de redactare a unor<br />
texte narative, descriptive şi<br />
dialogate, exerciţii de scriere<br />
imaginativă;<br />
§<br />
50
postliceale;<br />
ü posibilitatea integrării active,<br />
responsabile şi competente în<br />
societate şi pe piaţa muncii, şi<br />
chiar realizarea unei cariere de<br />
succes;<br />
suplimentare);<br />
§ reducerea şi / sau<br />
absenţa perspectivelor<br />
educaţionale ulterioare<br />
şi abandonul şcolar;<br />
§ imposibilitatea de a<br />
obţine rezultate bune la<br />
examenul<br />
de<br />
bacalaureat;<br />
§ timpul scurt alocat<br />
programelor prea<br />
încărcate, indiferenţa<br />
specialiştilor faţă de<br />
problema elaborării<br />
unui bacalaureat<br />
diferenţiat;<br />
§ lipsa unor opţionale<br />
care ar avantaja elevii<br />
prin teme de interes şi<br />
exerciţii aprofundate la<br />
clasă, şi nu acasă;<br />
§ imposibilitatea integrării<br />
active, responsabile şi<br />
competente în<br />
societate şi pe piaţa<br />
muncii<br />
şi<br />
marginalizarea socială<br />
şi profesională;<br />
Observaţii generale :<br />
Evaluarea iniţială s-a axat pe demersuri anticipative, fiind punctul de plecare spre dimensiunea<br />
de performanţă, vizând achiziţia de competente specifice disciplinei.<br />
La disciplina Limba şi literatura română, testul a urmărit corelarea componenţelor cu<br />
conţinuturile, urmărite gradual, în funcţie de nivelul de studiu.<br />
Având drept exemplu modelele MECTS, profesorii au formulat teste proprii în urma consultării<br />
care a avut loc în şedinţe pe catedre.<br />
Nemulţumirea cadrelor legată de aceste teste merge până la a afirma că nu au fost relevante<br />
pentru elevi, mai ales că notele obţinute nu s-au trecut în catalog. Aceste teste ar fi utile dacă s-ar<br />
susţine doar la începutul claselor a VIII-a şi a XII-a, dar în alte condiţii.<br />
De a<strong>sem</strong>enea, perioada de recapitulare a fost prea lungă şi se recomandă accentuarea lecturii<br />
în vederea dezvoltării vocabularului.<br />
Analiza rezultatelor obţinute demonstrează că mulţi elevi au carenţe la nivelul memoriei de<br />
medie şi lungă durată, a însuşirii deprinderilor şi competenţelor minime cerute de programe.<br />
Majoritatea rezultatelor slabe se datorează lipsei lecturii ca practică permanentă şi dirijată,<br />
reflectată în sărăcia vocabularului şi frecvenţa greşelilor de exprimare şi de ortografie. De<br />
a<strong>sem</strong>enea, desfiinţarea şcolii profesionale a produs o avalanşă de efecte nedorite, prin integrarea<br />
tuturor elevilor în clasele liceale, deşi foarte mulţi nu sunt echipaţi intelectual pentru cerinţele<br />
unitare ale acestui nivel. De a<strong>sem</strong>enea, nu ne-am dori ca această evaluare iniţială să cadă în<br />
51
pericolul formalismului şi al supraîncărcării, al birocraţiei care oricum depăşeşte aşteptările tuturor<br />
factorilor implicaţi în sistem.<br />
Limba și literatura maghiară<br />
Insp.Ömböli Irma<br />
Gestionarea activităţilor de evaluare iniţială în cadrul disciplinei de limba şi literatura maghiară s-a<br />
efectuat conform obiectivelor stabilite şi termenii propuşi în Planul operaţional.<br />
La limba şi literatura maghiară testele iniţiale au fost concepute conform modelelor oferite<br />
de MECTS şi în urma dezbaterilor de la Consfătuirile judeţene cu metodiştii şi ulterior cu colegii pe<br />
zonă. Testele au fost concepute în cadrul comisiilor metodice cuprinzând cele doua părţi, cu timpul<br />
de lucru de 45 minute.<br />
La licee şi grupuri şcolare, în cadrul şedinţei profesorilor care predau la nivel liceal s-a<br />
hotărât utilizarea unei anumite categorii de teste pentru clasele din filiera teoretică şi a altei<br />
categorii pentru clasele din filiera tehnologică.<br />
La întocmirea testelor, matricelor de specificaţii şi a baremului de corectare au contribuit toţi<br />
profesorii catedrei, şi înainte de data de 15 octombrie fiecare profesor a trimis prin e-mail<br />
instrumentele utilizate în acest scop la responsabilul de cerc şi acesta la inspectorul de specialitate<br />
Ömböli Irma.<br />
Administrarea şi corectarea fişelor de evaluare a fost făcută de către fiecare profesor la<br />
termenul stabilit. Inspectorul de specialitate a monitorizat această etapă prin inspecţii tematice în<br />
specialitate.<br />
In urma corectării lucrărilor, fiecare profesor a clasat notele, a calculat media pe clasă,<br />
stabilind punctele tari, punctele slabe si modalităţile de remediere. În cadrul comisiilor metodice a<br />
avut loc analiza rezultatelor şi a problemelor specifice şi s-a discutat modalităţile de realizare a<br />
planurilor de învăţare individualizate în vederea particularizării acestora.<br />
Fiecare profesor de limba şi literatura maghiară a întocmit un plan operaţional în urma<br />
problemelor identificate, care are ca obiective remedierea neajunsurilor şi care include planurrile<br />
de învăţare individualizate. Această etapă a activităţii de evaluare iniţială a fost monitorizată de<br />
către inspectorul de specialitate prin efectuarea unor inspecţii la comisiile metodice şi la clasă.<br />
Limba Engleză, Limba Franceză, Limba Germană<br />
Insp.Filip Luisa<br />
LIMBA ENGLEZA<br />
Tipuri itemi<br />
Gimnaziu<br />
obiectivi:<br />
-‐ de tip pereche;<br />
-‐ cu alegere multipla;<br />
<strong>sem</strong>iobiectivi:<br />
-‐ cu raspuns scurt;<br />
-‐ de completare;<br />
-‐ intrebari structurate;<br />
subiectiv:<br />
-‐ de tip eseu –<br />
structurat<br />
Liceu<br />
obiectivi:<br />
-‐ de tip pereche;<br />
-‐ cu alegere multipla;<br />
-‐ de asociere;<br />
-‐ de alegere duala - adevarat-fals;<br />
-‐ de formare a cuvintelor – derivare;<br />
timpurile verbale<br />
-‐ de recunoastere a greselilor<br />
<strong>sem</strong>iobiectivi:<br />
-‐ cu raspuns scurt;<br />
-‐ de completare;<br />
-‐ intrebari structurate;<br />
52
Nivel itemi<br />
cf. Cadrului<br />
European<br />
Comun<br />
Competent<br />
e vizate<br />
Arii<br />
lingvistice<br />
vizate<br />
subiectiv:<br />
-‐ identificarea ideilor principale<br />
-‐ de tip eseu – <strong>sem</strong>istructurat / structurat<br />
(o scrisoare, descriere, recenzia unui film, text<br />
argumentativ, text narativ)<br />
Clasa a 7-a Clasa a 8-a Clasa a 9-a Clasa a Clasa a Clasa a<br />
10-a 11-a 12-a<br />
A1 A1/ A2 A2/ B1 B1/ B1 B2/ C1 B2/ C2<br />
-Sa desprinda informatii<br />
dintr-un text citit<br />
- Sa identifice elemente din<br />
universul familiar<br />
- Sa deduca sensul<br />
cuvintelor necunoscute din<br />
context<br />
- Sa transfere informatiile<br />
dintr-un text citit inserindu-le<br />
intr-un tabel/diagrama<br />
- Reformularea unor enunturi<br />
conform unor structuri<br />
studiate<br />
- Sa relateze evenimente la<br />
timpul prezent/trecut<br />
- Sa completeze mesaje<br />
lacunare<br />
- Sa redacteze texte/eseuri<br />
ghidate<br />
-Verbul – timpuri verbale,<br />
trecutul verbelor neregulate<br />
- Structuri interogative<br />
- Adjectivul - sinonime in<br />
context<br />
- Copilul si lumea<br />
inconjuratoare,<br />
corespondenta, activitati<br />
pentru timpul liber<br />
- Redactarea unor texte<br />
functionale (mesaje, scrisori<br />
personale, scurte<br />
- Identificarea sensului global al unui mesaj<br />
- Identificarea de detalii din mesaje scrise<br />
- Descrierea în scris a unor activităţi cotidiene,<br />
obiceiuri<br />
- Identificarea de informaţii cheie din texte<br />
autentice<br />
- Identificarea sensului elementelor de vocabular<br />
nefamiliare cu ajutorul contextului sau prin<br />
asocieri / conexiuni<br />
- Capacitatea de a forma cuvinte noi prin derivare<br />
cu sufixe şi prefixe<br />
- Selectarea de informaţii din mai multe texte în<br />
scopul îndeplinirii unei sarcini structurate de lucru<br />
- Identificarea de informaţii şi opinii relevante<br />
pentru sarcina de lucru în texte de informare<br />
generală/ referitoare la domeniul ocupaţional<br />
- Scanarea unui text mai lung pentru identificarea<br />
rapidă de informaţii/detalii specifice pentru<br />
rezolvarea unei sarcini<br />
- Corelarea in mod coerent a mai multor informaţii<br />
din diverse părţi ale unui text/din texte diferite<br />
- Realizarea de acţiuni adecvate pe baza<br />
informaţiilor identificate in texte cu conţinut<br />
operaţional complex<br />
- Adecvarea formatului şi limbajului la context şi la<br />
tipul de text<br />
- Redactarea unor texte funcţionale variate mai<br />
complexe, structurate şi cu folosirea de conectori<br />
Vocabular, colocaţii, expresii idiomatice<br />
Substantivul: substantive cu plural neregulat,<br />
substantive defective de numar, substantive<br />
colective<br />
Articolul<br />
Pronumele şi adjectivele relative<br />
Verbul: timpuri verbale, diateza pasiva; verbe<br />
modale; constructii cu infinitivul si cu participiul,<br />
functii sintactice ale participiului trecut<br />
Adjectivul: ordinea adjectivelor, gradele de<br />
comparaţie<br />
Adverbul<br />
53
Medii pe<br />
clase<br />
*Pt. filiera<br />
tehnologica<br />
, cele mai<br />
mici medii<br />
Tehnofrig,<br />
cele mai<br />
mari<br />
Economic<br />
instrucţiuni)<br />
5.96(Voc)<br />
2.75-4.83<br />
(Tehn)<br />
Turda/Camp<br />
ia:<br />
2.33 - 6.54<br />
Gherla: 5.27<br />
Dej: 5-8<br />
<strong>Cluj</strong>: 3.78 –<br />
8.05<br />
6.60(Voc)<br />
4.70-5.88<br />
(Tehn)<br />
Turda/Camp<br />
ia:<br />
2.94 -7.35<br />
Gherla:4.43<br />
Dej: 5-7<br />
<strong>Cluj</strong>: 4.18 –<br />
8.23<br />
Numeralul<br />
Cuvinte de legatura<br />
Sintaxa: ordinea cuvintelor; fraza conditionala;<br />
corespondenta timpurilor; vorbirea directa /<br />
indirecta; propoziţia temporală<br />
funcţii communicative specific unui email sau unei<br />
scrisori/ eseu etc<br />
6.44 (Voc)<br />
2.00-<br />
6.85(Tehn)<br />
Turda/Campi<br />
a:<br />
Liceu (nu s-a<br />
trmis detaliat<br />
pe clase):<br />
2.30 -8.40<br />
Majoritatea<br />
nu au depasit<br />
media 6<br />
6.17(Voc)<br />
1.22-7.04<br />
(Tehn)<br />
Gherla:5.<br />
74<br />
Dej: 5-8<br />
6.24 (Voc)<br />
1.85-7.45<br />
(Tehn)<br />
Gherla:5.<br />
10<br />
Dej: 6-8<br />
6.19<br />
(Voc)<br />
2.28-<br />
8.02<br />
(Tehn)<br />
Gherla:<br />
5.28<br />
Dej: 6-8<br />
Gherla: 4.80<br />
Dej: 5-7<br />
Lipsuri<br />
constatate<br />
-ordinea cuvintelor în<br />
propozitie (topica frazei)<br />
-folosirea incorectă a<br />
prezentului simplu, a<br />
prezentului progresiv şi a<br />
trecutului simplu (verbe<br />
neregulate)<br />
- greseli la formele<br />
interogative<br />
- confuzii intre timpuri<br />
-lipsa verbelor auxiliare<br />
-alegerea si folosirea<br />
incorectă a cuvintelor<br />
-există elevi care nu cunosc<br />
elementele de construcţie a<br />
comunicării şi nici<br />
mecanismul de funcţionare a<br />
limbii<br />
-Elevii nu si-au insusit in<br />
totalitate notiunile de<br />
gramatica ( probleme la<br />
fraza conditionala, diateza<br />
pasiva)<br />
-Unii elevi intampina<br />
-elevii nu sunt destul de atenti la cerintele textului<br />
citit si in cazul redactarii unui text<br />
-nu raspund in propozitii complete la intrebarile<br />
formulate<br />
- vocabular limitat, repetitiv,<br />
-notiuni gramaticale foarte slabe<br />
-ordinea cuvintelor în compunere<br />
-confundarea timpurilor verbale<br />
- dificultati in a redacta un text de lungime medie<br />
sau in a formula idei personale / argumente cu<br />
oferirea de exemple<br />
- dificultăţi de organizare coerentă, logică şi<br />
expresivă a ideilor în scris<br />
- există elevi care nu cunosc elementele de<br />
construcţie a comunicării şi nici mecanismul de<br />
funcţionare a limbii<br />
-nu toţi elevii se încadrează în limita de timp<br />
impus<br />
-folosirea limbajului colocvial<br />
-la unele licee, majoritatea elevilor din cl. a IX-a<br />
provin din mediul rural si am constatat ca ei au<br />
un vocabular foarte slab, nu cunosc notiunile<br />
gramaticale, si din aceasta cauza trebuie sa luam<br />
totul de la inceput din punct de vedere lexical si<br />
54
probleme in ceea ce priveste<br />
redactarea unui text<br />
- greseli de ortografie<br />
gramatical<br />
- Confuzii intre timpurile verbale si intre<br />
conditionale<br />
- Au fost cazuri in care elevii au refuzat sa<br />
rezolve, in cea mai mare parte, subiectul de<br />
producere a unui mesaj scris<br />
Măsuri de<br />
remediere<br />
avute în<br />
vedere<br />
-Lectură; fişe de lucru;<br />
proiecte<br />
-exerciţii de gramatică: fill in<br />
the gaps with the right form<br />
of the verb, modal verbs,<br />
plural of nouns; exerciţii de<br />
alcătuire de enunţuri:<br />
-activităţi pe microgrupuri în<br />
cadrul cărora elevii să<br />
colaboreze pentru realizarea<br />
sarcinilor.<br />
-insistarea pe teme de<br />
redactare şi exprimare liberă.<br />
-îndrumarea şi controlul<br />
atent şi permanent al temelor<br />
elevilor;<br />
-comunicare interactivă,<br />
dialoguri situaţionale: at the<br />
restaurant, at school,<br />
meeting people, asking for<br />
directions<br />
-dictare: short paragraphs<br />
-Identificarea nevoilor<br />
individuale si ierarhizarea<br />
sarcinilor de lucru<br />
-Munca suplimentara pentru<br />
elevii cu rezultate slabe,<br />
administrarea de fise de<br />
recuperare<br />
-recapitularea unor noţiuni<br />
esenţiale din anii scolari<br />
anteriori.<br />
-Planuri individualizate<br />
-Se va trece in revista nivelul<br />
fiecarui elev in parte<br />
formandu-se grupuri de elevi<br />
capabili sa se ajute reciproc<br />
si sa-i ajute si pe cei al caror<br />
nivel este mai scazut;<br />
- lectură suplimentară; fişe de lucru<br />
- elevii vor lucra in portofoliul elevilor in care se<br />
vor gasi fise de lectura suplimentare<br />
- exercitii prin care se evidentiaza capacitatea<br />
elevilor de a intelege un text dar si de a produce<br />
singuri un text; exercitii de vocabular, ortografie,<br />
gramatica<br />
- in functie de orarul elevilor s-a stabilit o ora pe<br />
saptamana cand vor face exercitii suplimentare;<br />
Stabilirea unui program de consultatii cu clasele<br />
terminale in vederea sustinerii probei de<br />
competenta lingvistica<br />
- Insistare pe teme de redactare si exprimare<br />
scrisa, accentual punandu-se pe creativite<br />
- Munca suplimentara pentru elevii incepatori,<br />
administrarea unor fise de recuperare<br />
- suplimentarea manualului folosit la clasă cu<br />
materiale din diverse surse astfel încât să se<br />
acopere cerinţele programei, respectiv să se facă<br />
posibilă munca pe grupe de nivele diferite<br />
Concluzii Aspecte pozitive Aspecte negative<br />
55
legate de<br />
eficiența si<br />
administrar<br />
ea testelor<br />
- elevii vor fi orientaţi spre<br />
alegerea strategiilor menite<br />
să asigure progresul şcolar<br />
- prezentarea si discutarea<br />
lucrărilor cu părinţii<br />
- Formarea unei imagini de<br />
ansamblu in ceea ce<br />
priveste nivelul real al<br />
clasei<br />
- testul a fost realizat după<br />
modelul C.N.E.E deci a<br />
existat un grad de<br />
obiectivitate mult mai ridicat<br />
ca in anii precedenti<br />
- evaluarea este centrată<br />
pe verificarea<br />
competenţelor, pe aplicarea<br />
şi pe transferul<br />
cunoştinţelor în receptarea<br />
şi în producerea mesajelor<br />
- itemii sunt formulaţi clar,<br />
precis, respectând<br />
programa şcolară / nivel de<br />
clasă<br />
- aplicarea testului<br />
favorizează evaluarea unor<br />
comportamente asociate<br />
unor nivele taxonomice<br />
diferite (cunoaştere,<br />
înţelegere, aplicare şi<br />
sinteză)<br />
- testul oferă fiecărui elev o<br />
imagine asupra nivelului<br />
individual de competenţe -<br />
identificarea punctelor tari<br />
si a celor slabe<br />
- aplicarea testului ajută<br />
elevul să se obişnuiască cu<br />
evaluarea standardizată<br />
- analiza generala pe clase si<br />
adaptarea planificarilor la<br />
situatia reala<br />
- colaborarea eficientă în<br />
cadrul catedrelor,<br />
promovarea muncii în echipă<br />
- recapitularea noţiunilor<br />
înainte de testele iniţiale au<br />
sporit încrederea elevilor în<br />
abordarea subiectelor<br />
- Raportarea excesiva care duce la supraincarcarea<br />
profesorilor si care nu este necesara,<br />
avand in vedere faptul ca aceste evaluari s-au<br />
realizat si pana acum si sunt deja un instrument<br />
utilizat de toate cadrele didactice.<br />
- elevii au abordat cu superficialitate aceasta<br />
evaluare datorită lipsei de motivaţie extrinsecă<br />
(notele obţinute nu au fost trecute în catalog) timp<br />
insuficient alocat organizarii si prelucrarii<br />
rezultatelor<br />
- nu s-a putut realiza o imagine de ansamblu a<br />
capacităţilor de comunicare pentru toate cele<br />
5 competenţe de format pe parcursul studiului<br />
unei limbi moderne<br />
- S-a pierdut mult timp cu pregatirea, aplicarea si<br />
discutarea testelors-a diminuat mult timpul alocat<br />
parcurgerii materiei.<br />
- Au fost prea multe teste in aceeasi saptamana,<br />
elevii au fost suprasolicitati, iar parintii au<br />
reactionat negativ<br />
- testul poate avea caracter inhibitoriu pentru<br />
subiecţii introvertiţi (poate genera stres)<br />
- nu asigură evaluarea întregii materii predate<br />
elevilor rezultatele obţinute de elevi reflectă parţial<br />
nevoile şi competenţele lor lingvistice (sunt<br />
parţial valide)rezultatele sunt slabe; nu<br />
evidentiaza nivelul real al claselor, numarul mare<br />
de evaluari initiale sustinute pe zi/saptamana,<br />
simplul rol predictiv al evaluarii, secretizarea<br />
punctajelor, precum si necon<strong>sem</strong>narea<br />
rezultatelor in cataloage determina subiectii sa<br />
trateze cu oarecare superficialitate testarea<br />
initiala<br />
- utilizarea frecventă a testării standardizate poate<br />
favoriza apariţia răspunsului-şablon<br />
- Sa se faca trecerea la portofoliul electronic al<br />
profesorului si al catedrei, pentru a nu mai risipi<br />
hartie, (suntem scoli verzi!)<br />
- elevii sunt suprasolicitati intr-o perioada destul<br />
de scurta de timp la toate disciplinele<br />
- Volum foarte mare de munca pentru profesor,<br />
incepand de la planificarea recapitularilor,<br />
concerepea testelor, corectarea, analiza si<br />
interpetarea acestora (sute de teste pe profesor),<br />
precum si intocmirea masurilor remediale este<br />
mult prea mare intr-un timp foarte scurt raportat la<br />
eficienta reala a acestei activitati<br />
- Scolile si profesorii individual au facut un efort<br />
mare de asigurare a materialelor necesare<br />
56
- Pentru unii elevi, testele<br />
au constituit un <strong>sem</strong>nal de<br />
alarma si si-au propus o<br />
abordare mai serioasa<br />
(hartie, toner) pentru care nu existau fonduri<br />
alocate.<br />
LIMBA FRANCEZA, Licee teoretice<br />
Liceu<br />
Tipuri itemi<br />
itemi obiectivi, itemi <strong>sem</strong>iobiectivi, itemi subiectivi<br />
Nivel itemi cf. Clasa a IX-a Clasa a X-a Clasa a XI-a Clasa a XII-a<br />
Cadrului European<br />
Comun de Referinta<br />
A1/A2<br />
A2/B1 bilingv<br />
A1/A2/B1<br />
A2/B1+<br />
A2/B1/B2<br />
B1/B2<br />
B1/B2<br />
B1/B2+<br />
Competente vizate - identificarea sensului global al unui mesaj<br />
- identificarea de detalii din mesaje scrise<br />
- deducerea sensului unui cuvânt din context;<br />
- competente lexicale si gramaticale<br />
- producerea unui text scris: exprimarea opiniei personale(IX-X), text<br />
argumentativ (XI-XII)<br />
Medii pe clase 2.70-9.20 1.80-9.50 1.70-9.60 3.50-9.40<br />
Aspecte pozitive S-a constatat că majoritatea elevilor sunt capabili să:<br />
• Extragă ideile esenţiale dintr-un text, pe baza unor întrebări de<br />
sprijin;<br />
• Deducă din context înţelesul unor elemente necunoscute dintr-un<br />
text citit;<br />
• Redacteze mesaje/scrisori personale simple.<br />
• Majoritatea elevilor sunt capabili să înţeleagă sensul global al unui<br />
text citit. Sunt capabili să identifice anumite detalii care le permit<br />
rezolvarea unor itemi.<br />
Aspecte negative - La cerinţele care vizează cunoştinţe gramaticale, elevii s-au descurcat<br />
mai slab. O parte dintre aceştia nu cunosc conjugarea verbelor la<br />
indicativ şi nu recunosc indicatorii temporali care impun folosirea<br />
anumitor timpuri verbale.<br />
- Unii elevi au neglijat sau au tratat insuficient itemii subiectivi ai testului<br />
deoarece dispun de lexic insuficient dezvoltat pentru a se exprima cu<br />
propriile cuvinte.<br />
- Unii elevi au demonstrat dificultăţi de redactare/ de comentare /<br />
interpretare sumară a unor secvenţe textuale precum si de integrare<br />
adecvată a unor argumente în exprimarea unui punct de vedere;<br />
- Nu pot să-si exprime ideile/sentimentele. Lipsa argumentării.<br />
majoritatea elevilor posedă doar un vocabular sărac, comit frecvent<br />
greşeli de ortografie şi gramaticale ;<br />
Există numeroase greşeli privind folosirea timpurilor verbale (perfect<br />
compus ⁄ imperfect).<br />
- evaluarea iniţială vizează doar receptarea mesajelor transmise in scris<br />
57
Masuri de remediere -‐<br />
avute in vedere<br />
-‐<br />
-‐<br />
-‐<br />
Concluzii<br />
si producerea mesajelor scrise, aspect defavorizant pentru unii elevi<br />
- recapitularea noţiunilor, urmată de administrarea testelor şi<br />
comunicarea feedbackului la clasă a luat mult timp raportat la durata<br />
primului <strong>sem</strong>estru, ceea ce a diminuat din timpul destinat parcurgerii<br />
materiei<br />
Pentru aplicarea regulilor gramaticale şi mai ales a structurilor specifice<br />
limbii, elevii vor lucra regulat cu fişe de exerciţii recapitulative.<br />
Stabilirea unui program de recuperare pentru elevii care au obţinut<br />
rezultate slabe la testele iniţiale.<br />
Diversificarea metodelor de predare – învăţare - evaluare, cu accent pe<br />
învăţarea centrată pe elev.<br />
Exerciţii de sinonimie, antonimie, familii de cuvinte, poli<strong>sem</strong>ie.<br />
Remedierea ortografiei prin dictare<br />
- perioada recomandata de minister pentru recapitulări (2 săptămâni)<br />
este prea lunga, ţinând cont ca întreg <strong>sem</strong>estrul I are 15 săptămâni;<br />
- notele ar trebui trecute in catalog pentru ca, in caz contrar, mulţi elevi<br />
nu iau in serios primele 2 săptămâni de şcoală<br />
- corectarea acestor teste, redactate după modelul dat de CNEE, ii ia<br />
profesorului un timp îndelungat (un profesor de limbi străine preda la 9<br />
clase a cate 30 de elevi), prezentarea rezultatelor (mai ales in forma<br />
recomandata de minister si care, oricum, nu se poate respecta)<br />
îndepărtează si mai mult momentul in care elevul ia la cunoştinţă nivelul<br />
de la care porneşte, astfel încât efectul pe care testele iniţiale ar trebui<br />
sa le aibă in procesul de învăţare se diluează foarte mult<br />
Aceste teste au fost oricum date în fiecare an de către fiecare profesor<br />
şi această testare « centralizată » nu face decât să creeze o presiune şi<br />
mai mare asupra cadrelor didactice, prin numărul mare de raportări şi<br />
evidenţe ce au trebuit făcute. In acelaşi timp, susţinerea obligatorie a<br />
testelor după trei săptămâni de şcoală a creat o mare presiune asupra<br />
aparaturii din dotarea şcolii şi mari probleme organizatorice. De<br />
a<strong>sem</strong>enea, trei săptămâni de recapitulare înaintea testelor au dus la<br />
îngreunarea parcurgerii programei şcolare în săptămânile ulterioare.<br />
LIMBA FRANCEZA, Grupuri şcolare şi colegii tehnice<br />
Tipuri itemi<br />
Nivel itemi cf.<br />
Cadrului European<br />
Comun de Referinţă<br />
Competențe vizate<br />
Liceu<br />
Itemi obiectivi, <strong>sem</strong>iobiectivi şi subiectivi<br />
Clasa a IX-a Clasa a X-a Clasa a XI-a Clasa a XII-a<br />
A1(producere) A1+ (producere) A2+ (producere) B1 (producere)<br />
A1(înţelegere) A2 (înţelegere) B1 (înţelegere) B2 (înţelegere)<br />
Extragerea ideilor esenţiale dintr-un text, pe baza unor întrebări de<br />
sprijin<br />
Deducerea din context a înţelesului unor elemente necunoscute dintr-un<br />
text citit<br />
Elaborarea in scris a unor descrieri simple cu referire la evenimente sau<br />
experiente personale pe baza de support vizual<br />
Redactarea unor mesaje/ scrisori personale simple<br />
Medii pe clase Clasele a IX-a :medii intre 1 – 5.09<br />
58
Clasele a X-a: medii intre 1 – 5.46<br />
Clasele a XI-a: medii intre 1 – 7,80<br />
Clasele a XII-a: medii intre 1.80 – 8,70<br />
Clasele a XIII-a : medii intre 2,28 – 3,71<br />
Aspecte pozitive - întelegerea cerintelor formulate<br />
- selectarea unor informatii dintr-un text dat<br />
- capacitatea de a alege cuvântul corect din mai multe variante<br />
- desprinderea sensului global si a ideilor esenţiale, pe baza<br />
intrebărilor de sprijin (bifarea răspunsurilor corecte)<br />
- selectarea unor informaţii relevante pentru a indeplini o sarcină de<br />
lucru (justificarea răspunsurilor prin rescrierea unor enunţuri)- doar la<br />
unii elevi<br />
- integrarea structurilor lexicale adecvate in formularea frazelor si in<br />
redactarea textelor scrise (scrisoarea amicală)- în foarte putine cazuri<br />
Aspecte negative - gradul de seriozitate în abordarea testului<br />
- desprinderea sensului global al unui text<br />
- vocabular precar<br />
- selectarea informatiilor relevante din fragmentele de texte date<br />
- integrarea structurilor lexicale adecvate in formularea frazelor pe un<br />
anumit subiect si in redactarea textelor scrise<br />
- incapacitatea de a repera în text informaţiile necesare pentru<br />
rezolvarea exerciţiilor de lexic sau de gramatică<br />
- nivelul de cunoştinţe lexicale este nesatisfăcător, greşelile fiind, în<br />
general, comune majorităţii elevilor.<br />
- elevii nu stapânesc elementele de construcţie a comunicării şi nu pot<br />
să le utilizeze corect, acesta fiind motivul pentru care unii dintre ei<br />
nu au fost capabili să redacteze nici măcar idei simple pe temele<br />
familiare care le-au fost propuse.<br />
Măsuri de<br />
remediere avute în<br />
vedere<br />
- momente de vocabular<br />
- momente de ortografie<br />
- înţelegerea unor texte simple, redactate într-un limbaj uzual, pe teme<br />
de interes personal.<br />
- recunoaşterea şi utilizarea structurilor gramaticale<br />
- recapitularea si fixarea acelor elemente de construcţie a comunicării<br />
pe care elevii au dovedit că nu le stapânesc<br />
- exerciţii de redactare a unor texte simple şi coerente, pe teme<br />
familiare sau de interes personal.<br />
Concluzii - Testele iniţiale au reflectat nivelul real de cunoştinţe al elevilor.<br />
- S-a constatat, la majoritatea liceelor, o abordare superficială şi lipsită<br />
de seriozitate - din partea elevilor - a subiectelor testelor iniţiale.<br />
Acest lucru s-a datorat faptului că elevii ştiau că notele obţinute nu<br />
vor fi trecute în catalog.<br />
Limba germană – gimnaziu<br />
1. Tipuri de itemi la clasele 7-8 si 9-12<br />
In majoritatea cazurilor testele de evaluare iniţială au fost alcătuite pe baza modelelor oferite de<br />
minister din două părţi.<br />
59
Partea a I-a cuprinde itemi obiectivi pentru care au fost alocate 60 de puncte.<br />
Partea a II-a cuprinde un item <strong>sem</strong>iobiectiv pentru care s-a acordat 30 de puncte. Testele de<br />
evaluare au cuprins în măsură egală cunoştinţele de vocabular şi de gramatică. Au fost<br />
aplicate de a<strong>sem</strong>enea itemi tip pereche, itemi tip lacunar, rezolvare de probleme, eseu liber. De<br />
a<strong>sem</strong>ena s-a testat şi deprinderea de întelegere a unui text citit.<br />
2. Nivelul lor pe Cadrul European Comun al Limbilor<br />
In elaborarea testelor iniţiale majoritatea profesorilor s-au orientat după Cadrul Comun<br />
European al Limbilor tinând cont de descriptorii pentru nivelurile A1, A2 şi B1.<br />
3. Competentele/Ariile limgvistice vizate<br />
Testele initiale au urmărit in general următoarele competenţe specifice:<br />
1.1 să identifice sensul global al unui text<br />
1.3 să desprindă informaţii particulare dintr-un text citit în gând<br />
1.6 să recunoască organizarea logică a unui text<br />
2.3 să producă în scris scurte mesaje<br />
3.1 să identifice <strong>sem</strong>nificaţia unor cuvinte sau propoziţii<br />
4.1 să reproducă în scris cuvinte, enunţuri, sintagme<br />
4.3 să producă în scris mesaje pe baza unui suport vizual<br />
4. Lipsuri constatate<br />
In unele şcoli un s-a inteles exact ca se elaboreaza cate un test la un nivel de studiu si acesta<br />
se aplica la toate clasele paralele de acelasi nivel. Astfel fiecare profesor si-a elaborat propriu<br />
lui test facandu-se practic de doua ori acelasi lucru. Adica in loc sa fie mai putin de lucru, de<br />
fapt s-a lucrat mai mult. Astfel nici nu s-au putut compara obiectiv rezultatele testului.<br />
Unii profesori nu cunosc destul de bine programa scolara si un stiu cum sa elaboreze teste<br />
care sa urmareasca anumite competente din programă, respectiv din Cadrul de Referinta<br />
European. In unele cazuri un se cunosc descriptorii Cadrului European al Limbilor si se<br />
apreciaza cu greu carui nivel ii corespunde un anumit tip de item .<br />
5. Mediile pe clase sunt niste marimi relative deoarece mai ales la liceu clasele sunt foarte<br />
eterogene si de multe ori invata in aceeasi clasa elevi de nivel A2, B1 si chiar si B2 deoarece<br />
dupa “Testele Nationale” din clasa a 9-a elevi proveniti de la gemana intensiv, bilingv şi chiar şi<br />
materna ajung la licee unde limba germana se studiaza la un nivel inferior.<br />
Majoritatea profesorilor este de parere ca mediile de la liceu nu reflecta nivelul real de<br />
cunostinta al elevilor, deoarece notele un s-au trecut in catalog.<br />
6. Comparații între filiera teoretică și tehnologică/vocațională<br />
O comparație între filiera teoretică și vocațională este practic imposibilă la limba germană<br />
deoarece doar la un singur Colegiu Tehnic se preda limba germana. Aici elevii din ambele<br />
clase se afla in proportie de aproximativ 50% la nivelul A1 iar restul de 50% sunt incepatori<br />
absoluti. In cazul scolilor din filiera teoretica se regasesc nivelurile A1, A2 si B1 chiar daca<br />
limba germană este a doua limba straină.<br />
7. Masurile de remediere ar fi:<br />
- O conlucrare mai buna intre profesorii de la aceeasi scoala în elaborarea testelor<br />
- Studierea programei scolare si a descriptorilor Cadrului Comun European al Limbilor<br />
- Organizarea de perfectionari, wokshopuri pentru intocmirea de itemi, exercitii si sarcini de<br />
lucru axate pe dezvoltarea de competente si pe aplicarea documentelor specifice in acest<br />
sens (Programa Scolara si Cadrul de Referinta European)<br />
- Aplicarea testelor pe baza numarului de ore de limba germana studiata anterior de fincare<br />
elev si un pe clasa. Eventual aplicarea unor teste care acopera mai multe nivele (test de<br />
plasament) A1-B1.<br />
8. Concluzii:<br />
Testele initiale sub aceasta forma au oferit avantaje dar si dezavantaje.<br />
60
Un dezavantaj ar fi , ca fara o nota, deci un rezultat, care conteaza, unii elevi un sunt dispusi sa<br />
depuna efort.<br />
Dar tocmai faptul ca nu se trec notele in catalog este si un avanataj. Elevul are astfel<br />
posibilitatea sa-si cunoasca nivelul de cunostinte, fara ca acest lucru sa-i afecteze media si<br />
poate sa ia masuri din timp. Testul initial aplicat dupa o perioada mai lunga de vacanta nu<br />
aduce cu sine stresul notei.<br />
Majoritatea profesorilor sunt însă de părere că aceste teste au avut marele dezavantaj, ca au<br />
constituit multa munca in plus, datorita documentelor insotitoare de analiza si comparatie<br />
solicitate.<br />
Avantajul in aceasta privinta ar fi ca s-a incercat o testare unitara (pe baza unor modele) care<br />
si-a propus obtinerea unor rezultate comparabile, ceea ce in cazul unor discipline umaniste<br />
este un lucru difícil. Prin analizarea si compararea rezultatelor profesorii au fost nevoiti să ia<br />
legătura unii cu alţii şi să colaboreze.<br />
Matematică<br />
Insp.Pop Cristian<br />
• La matematică testele iniţiale au fost concepute după modelele MECTS şi în urma<br />
indicaţiilor primate de inspectorul general de matematică în cadrul Consfătuirilor naţionale<br />
de matematică. Testele au fost concepute în cadrul comisiilor metodice cuprinzând cele<br />
două părţi, cu timpul de lucru de 45 minute.<br />
• La întocmirea testelor, matricelor de specificaţii şi a baremului de corectare au contribuit toţi<br />
profesorii catedrei, testele s-au conceput pe nivel de clase, fiecare şef de catedră trimiţând<br />
prin email la responsabilul de cerc si acesta la ISJ <strong>Cluj</strong> - inspectorului de specialitate<br />
.Testele s-au aplicat în perioada prevăzută în Foaia de parcurs fiind precedate de două<br />
săptămâni de recapitulare.<br />
• În urma evaluării lucrărilor, fiecare profesor a interpretat rezultatele, a întocmit o analiză<br />
SWOT şi s-a propus în cadrul catedrelor un plan de remediere.<br />
Clasa Puncte tari Puncte slabe Măsuri remediale<br />
după aplicarea<br />
testelor iniţiale<br />
Clasa 5<br />
-majoritatea elevilor<br />
sunt capabili să<br />
opereze cu numere<br />
naturale, să aplice<br />
corect ordinea<br />
efectuării operatiilor<br />
si folosirea<br />
parantezelor<br />
-Cunoaşterea celor<br />
patru operaţii şi a<br />
unor tehnici de<br />
rezolvare a<br />
problemelor de<br />
aritmetică de către<br />
aproape toţi elevii<br />
- majoritatea elevilor<br />
efectuează corect<br />
-nu toţi elevii sunt<br />
capabili să finalizeze<br />
corect problemele<br />
-Majoritatea elevilor<br />
citesc greşit datele<br />
dintr-un desen.(ex:<br />
nu ştiu a câta parte<br />
înseamnă partea<br />
haşurată din desen).<br />
-Majoritatea elevilor<br />
au probleme atât cu<br />
înţelegerea<br />
problemelor<br />
aritmetice, cât şi cu<br />
rezolvarea acestora.<br />
-Rezolvarea cu<br />
greutate a<br />
-se vor utiliza fişe de<br />
recuperare şi fişe de<br />
dezvoltare.<br />
-Exerciţiul repetitiv atât<br />
la tablă cât şi ca<br />
muncă independentă<br />
diferenţiată pe grupe.<br />
-recapitularea prin<br />
exerciţii suplimentare,<br />
muncă independentă,<br />
muncă diferenţiată, fişe<br />
de lucru<br />
-Monitorizarea<br />
modului de realizare<br />
zilnică a temelor<br />
-se vor recapitula si<br />
completa cunostintele<br />
Concluzii privind<br />
progresul/regresul<br />
după teza pe <strong>sem</strong> I<br />
-S-a realizat un<br />
progres după teza<br />
pe <strong>sem</strong>estrul I<br />
pentru că materia<br />
propusă pentru<br />
evaluare în cadrul<br />
tezei a vizat numai<br />
o parte a materiei<br />
anuale, iar testul<br />
iniţial s-a dat din<br />
materia anuală<br />
după o perioadă de<br />
vacanţă de 3 luni.<br />
-Elevii au fost<br />
interesaţi de notele<br />
obţinute la teză<br />
pentru că aceste<br />
61
Clasa 6<br />
cele 4 operaţii<br />
principale<br />
- majoritatea elevilor<br />
identifică figura<br />
cerută<br />
- compară corect<br />
numerele naturale<br />
- cunosc figurile<br />
geometrice şi le<br />
recunosc într-un<br />
desen ;<br />
- ştiu să efectueze<br />
corect adunări şi<br />
scăderi de numere<br />
naturale<br />
- elevii ştiu ce<br />
operaţii trebuie să<br />
efectueze atunci<br />
când întâlnesc în<br />
textul problemei<br />
expresii de forma :<br />
« cu atât mai mult »,<br />
« cu atât mai puţin »,<br />
« de atâtea ori mai<br />
mult », de atâtea ori<br />
mai puţin » ;<br />
- cunosc ordinea<br />
operaţiilor<br />
- Dorinţa de a<br />
asimila lucruri noi<br />
-Majoritatea elevilor<br />
utilizează corect<br />
operaţiile aritmetice,<br />
proprietăţile<br />
acestora în calcule<br />
cu numere naturale,<br />
identifică criteriile de<br />
divizibilitate studiate<br />
în acest an şcolar.<br />
Aplica regulile de<br />
calcul cu puteri<br />
correct in exerciţiile<br />
în care acestea<br />
intervin.<br />
-Insuşirea şi<br />
aplicarea unor<br />
noţiuni învăţate în<br />
clasa a V-a<br />
-Majoritatea dintre<br />
problemelor de logică<br />
-există elevi care<br />
întâmpină dificultăţi la<br />
înţelegerea corectă a<br />
limbajului matematic<br />
- greşeli de calcul<br />
-nu cunosc metode şi<br />
paşi de parcurs în<br />
rezolvarea unei<br />
probleme<br />
- dificultăţi în<br />
aplicarea metodelor<br />
de rezolvare a<br />
problemelor specifice<br />
claselor I – IV (ex.<br />
metoda figurative);<br />
- unii elevi nu sunt<br />
atenti la enuntul unor<br />
probleme şi chiar<br />
dacă rezolvă corect<br />
aleg răspuns greşit<br />
- sunt elevi care nu s-<br />
au încadrat în timpul<br />
alocat rezolvării<br />
testului.<br />
- elevii nu citesc cu<br />
atenţie enunţul<br />
problemelor şi prin<br />
urmare nu reuşesc să<br />
stabilească corect<br />
datele şi operaţiile<br />
prin care se rezolvă<br />
-Părinţii nu se implică<br />
sufucient în educaţia<br />
copiilor lor<br />
-Greşeli la calcule<br />
simple<br />
-Sunt şi elevi care nu<br />
utilizează corect<br />
noţiunile studiate<br />
privind cele 4 operatii<br />
cu numere naturale<br />
- se va pune accent pe<br />
folosirea limbajului<br />
matematic corect<br />
- diversificarea<br />
metodelor de<br />
rezolvare a<br />
problemelor cu<br />
algoritmi<br />
specifici claselor<br />
gimnaziale;<br />
- verificarea şi<br />
corectarea<br />
ritmică a temei<br />
pentru acasă.<br />
- pentru formarea<br />
deprinderilor de calcul:<br />
- exerciţii - de<br />
adunare, scădere,<br />
înmulţire si împărţire,<br />
de recunoaştere a<br />
numerelor pare ţi<br />
impare, de identificare,<br />
în contexte variate, a<br />
unor corespondenţe<br />
după reguli date, de<br />
utilizarea numerelor<br />
fracţionare pentru a<br />
exprima subdiviziuni<br />
ale întregului<br />
- rezolvarea unor<br />
probleme prin metode<br />
aritmetice, în vederea<br />
dezvoltării gândirii<br />
concrete şi abstracte.<br />
-Folosirea muncii<br />
diferenţiate<br />
-Organizarea de<br />
consultaţii<br />
-Elevii vor primi<br />
note s-au trecut în<br />
catalog (notele de la<br />
testele iniţiale nu s-<br />
au trecut în catalog).<br />
-Media de le teze<br />
este apropiată de<br />
media de la testele<br />
iniţiale pe fondul<br />
unui nivel de<br />
dificultate mai ridicat<br />
la teze.<br />
-S-a observat un<br />
mic progres faţă de<br />
rezultatele obţinute<br />
la testele iniţiale.Se<br />
propun şi pentru<br />
viitor respectarea<br />
măsurilor remediale<br />
propuse la începutul<br />
acestui an.<br />
-Eficienţa<br />
consultaţiilor şi a<br />
muncii diferenţiate<br />
- S-a observat un<br />
mic progres faţă de<br />
62
elevi aplică corect în<br />
exerciţii cunoştiinţele<br />
legate de<br />
divizibilitatea<br />
numerelor naturale,<br />
operează cu<br />
uşurinţă în mulţimea<br />
numerelor raţionale<br />
pozitive.<br />
- elevii sunt<br />
familiarizaţi cu<br />
noţiunile<br />
pregătitoare ale<br />
geometriei,<br />
utilizează cu<br />
uşurinţă<br />
instrumentele<br />
geometrice.<br />
- Majoritatea elevilor<br />
stăpânesc regulile<br />
de calcul în N,<br />
aflarea unui procent<br />
dintr-un număr,<br />
rezolvarea ecuaţiilor<br />
Unii elevi greşesc<br />
frecvent la calcule<br />
sau calculeaza greu<br />
cu fracţiile.,nu cunosc<br />
şi deci nu sunt<br />
capabili să aplice<br />
formula mediei<br />
aritmetice ponderate<br />
în probleme<br />
simple.Unii stăpînesc<br />
insuficient noţiunile<br />
introductive în<br />
geometrie au<br />
probleme cu<br />
reprezentarea prin<br />
desen.<br />
-Nu toţi elevii cunosc<br />
criteriile de<br />
divizibilitate , divizor<br />
multiplu<br />
-Nu toţi elevii cunosc<br />
formulele<br />
perimetrelor<br />
-Nu toţi elevii știu<br />
transformarea<br />
unităţilor de măsură<br />
-O parte dintre elevi<br />
nu stăpânesc<br />
calculele cu puteri şi<br />
fracţii zecimale<br />
-Pondere mică a<br />
elevilor performanţi.<br />
- lipsa timpului<br />
necesar pregătirii<br />
suplimentare a<br />
elevilor în mare parte<br />
datorită navetei<br />
acestora.<br />
regulat muncă<br />
independentă, care se<br />
verifică la anumite<br />
intervale de timp<br />
stabilite.<br />
creşterea motivaţiei<br />
elevilor pentru<br />
matematică prin<br />
aplicarea unor metode<br />
moderne de predareînvăţare-evaluare<br />
-Verificarea ritmică<br />
prin lucrări scrise<br />
-Fixarea orelor de<br />
pregătire suplimentară<br />
-Colaborarea cu<br />
părinţii şi dirigintele<br />
clasei, analiza<br />
periodică a nivelului<br />
de pregătire al elevilor<br />
în şedinţele cu părinţii<br />
-Ajutorarea elevilor<br />
care întâmpină<br />
dificultăţi prin activităţi<br />
cu caracter diferenţiat<br />
-Stimularea activităţii<br />
de performanţă<br />
rezultatele obţinute<br />
la testele iniţiale.Se<br />
propun şi pentru<br />
viitor respectarea<br />
măsurilor remediale<br />
propuse la<br />
începutul acestui<br />
an<br />
- Se observă o<br />
dificultate în<br />
acumularea<br />
noţiunilor de<br />
geometrie, iar la<br />
algebră elevii se<br />
descurcă în general<br />
bine.<br />
63
Clasa Puncte tari Puncte slabe Măsuri remediale<br />
după aplicarea<br />
testelor iniţiale<br />
clasa 7<br />
-Se aplică corect<br />
operaţiile învăţate<br />
-Se cunoaşte modul<br />
de abordare a<br />
exerciţiilor şi<br />
problemelor<br />
- elevii stăpânesc<br />
bine calculele în<br />
mulţimea numerelor<br />
raţionale şi apoi în<br />
mulţimea numerelor<br />
reale, sunt în stare<br />
să rezolve ecuaţii în<br />
aceste mulţimi de<br />
numere. Se observă<br />
o preocupare în<br />
pregătirea orelor de<br />
geometrie , în<br />
pregătirea temelor de<br />
casă.<br />
- majoritatea elevilor<br />
rezolvă corect<br />
probleme în care<br />
intervin rapoarte,<br />
proporţii, mărimi<br />
direct şi invers<br />
proporţionale<br />
-Unii fac confuzii între<br />
diverse noţiuni<br />
-Nu se cunoaşte<br />
ordinea efectuării<br />
operaţiilor<br />
-Unii greşesc<br />
frecvent la calcule<br />
algebrice<br />
-Nu aplică corect<br />
formulele de calcul<br />
ale ariilor unor figuri<br />
geometrice studiate<br />
-Nu sunt în stare să<br />
aplice corect teorema<br />
lui Thales în probleme<br />
simple.<br />
-subiect cu exercitii cu<br />
grad mediu / ridicat<br />
de dificultate (după<br />
modelul propus de<br />
CNEE), comparativ<br />
cu subiectele de<br />
matematică propuse<br />
pentru celelalte clase<br />
de gimnaziu .<br />
- elevii nu au acordat<br />
o atenţie deosebită<br />
-Se vor face fişe cu<br />
exerciţii<br />
-Se va evidenţia prin<br />
exerciţii modul de<br />
aplicare a noţiunilor<br />
studiate<br />
-Mai multe aplicaţii şi<br />
exerciţii rezolvate în<br />
clasă<br />
-Temele de casă<br />
verificate şi discutate<br />
în fiecare oră<br />
-Program de meditaţii<br />
săptămânal<br />
având în vedere<br />
distribuţia notelor<br />
obţinute de elevi la<br />
testul de evaluare<br />
iniţială, se impune<br />
împărţirea clasei pe<br />
două grupe de elevi,<br />
în funcţie de nota<br />
obţinută şi se va lucra<br />
diferenţiat, pe grupe<br />
omogene de elevi sau<br />
individual<br />
- se vor recapitula de<br />
Concluzii privind<br />
progresul/regresul<br />
după teza pe <strong>sem</strong> I<br />
-Progresul s-a<br />
realizat şi prin<br />
implicarea părinţilor<br />
în viaţa şcolii<br />
-Progresul se vede<br />
şi prin mai multă<br />
seriozitate<br />
- s-a observat un mic<br />
progres faţă de<br />
rezultatele obţinute<br />
la testele iniţiale .Se<br />
propun şi pentru<br />
viitor respectarea<br />
măsurilor remediale<br />
propuse la începutul<br />
acestui an.<br />
Dorinţa de<br />
competiţie a elevilor<br />
peste media clasei;<br />
Diferenţa mare intre<br />
elevii buni si cei<br />
slabi.<br />
64
- cunosc proprietăţile<br />
figurilor geometrice<br />
învăţate şi le aplică în<br />
rezolvarea<br />
problemelor<br />
- cunosc criteriile de<br />
divizibilitate<br />
- subiectele testelor<br />
au vizat cunoştinţe de<br />
nivel mediu<br />
- aproape toţi elevii<br />
aplică cu uşurinţă<br />
aria şi perimetrul<br />
triunghiului<br />
acestui test ştiind că<br />
notele nu se vor trece<br />
în catalog ;<br />
- întâmpină dificultăţi<br />
în alegerea metodei<br />
adecvate de rezolvare<br />
a problemelor în care<br />
intervin rapoarte,<br />
proporţii şi mărimi<br />
direct proporţionale şi<br />
invers proporţionale<br />
- nu aplică corect<br />
proprietăţile<br />
triunghiului isoscel şi<br />
suma măsurilor<br />
unghiurilor unui<br />
triunghi.<br />
câte ori este nevoie<br />
definiţiile şi<br />
proprietăţile figurilor<br />
geometrice<br />
- alcătuirea de fişe<br />
individuale de lucru,<br />
care să contină<br />
probleme simple din<br />
conţinuturile la care<br />
însuşirea este<br />
defectuoasă<br />
- rezolvarea unui<br />
volum mai mare de<br />
probleme cu conţinut<br />
practic aplicarea unor<br />
metode de<br />
« stimulare » a<br />
elevilor care rezolvă<br />
facultative probleme<br />
la matematică<br />
65
Clasa Puncte tari Puncte slabe Măsuri remediale<br />
după aplicarea<br />
testelor iniţiale<br />
Clasa 8<br />
-Se aplică corect<br />
formule de calcul<br />
prescurtat, teoreme<br />
studiate în clasa a<br />
VII-a<br />
-Marea majoritate a<br />
elevilor ai acestei<br />
clase şi-au însuşit<br />
noţiunile predate în<br />
acest an şcolar. Mai<br />
mult prin pregătirea<br />
examenul de<br />
Evaluare Naţională<br />
se recapitulează<br />
materia anilor de<br />
gimnaziu.<br />
-elevii claselor a VIIIa<br />
abordează<br />
exercitiile de la<br />
Partea I, majoritatea<br />
dintre ei fiind capabili<br />
să aplice formula de<br />
calcul prescurtat,<br />
formulele pentru aria<br />
si perimetrul<br />
dreptunghiului,<br />
sinusul unui unghi<br />
ascuţit al unui tr.<br />
-Sunt şi elevi care nu<br />
aplică corect în<br />
rezolvări formulele<br />
studiate<br />
-Apar unele dificultăţi<br />
de calculul algebric,<br />
unii nu reuşesc să<br />
descompună în<br />
factori, construiesc cu<br />
dificultate un corp<br />
geometric studiat.<br />
-Dificultăţi au avut unii<br />
elevi la rezolvarea<br />
ecuaţiilor, la<br />
recunoașterea nr.<br />
raţionale, operaţii cu<br />
radicali, nu au scos<br />
de sub radical în<br />
modul , ci au ridicat la<br />
patrat<br />
nu stiu toţi elevii să<br />
construiască figurile<br />
geometrice învăţate<br />
-Nu ştiu sa<br />
interpreteze datele<br />
problemei conform<br />
algoritmilor matematici<br />
prezentati la orele de<br />
-Consultaţii<br />
-Sistematizarea<br />
materiei<br />
-Fişe de lucru în<br />
vederea pregătirii<br />
pentru Evaluarea<br />
Naţională<br />
-Mai multe aplicaţii şi<br />
exerciţii rezolvate în<br />
clasă<br />
-Temele de casă<br />
verificate şi discutate<br />
în fiecare oră<br />
-Exerciţii simple,fişe<br />
de lucru suplimentare<br />
pentru unii elevi<br />
-Program de meditaţii<br />
săptămânal<br />
desfăsurarea unor<br />
consultaţii -pregătiri<br />
suplimentare- cu<br />
elevii claselor a VIII-a<br />
, în vederea sprijinirii<br />
lor pentru susţinerea<br />
examenului de<br />
evaluare naţională la<br />
matematică.<br />
Concluzii privind<br />
progresul/regresul<br />
după teza pe <strong>sem</strong><br />
I<br />
-Implicarea familiei<br />
-Apropierea<br />
Evaluării Naţionale<br />
şi valoarea mediei<br />
pentru admitere<br />
- S-a observat un<br />
progres faţă de<br />
rezultatele obţinute<br />
la testele<br />
iniţiale,însă pentru<br />
o reuşită sigură la<br />
liceul optat de<br />
fiecare elev din<br />
acest an de studiu,<br />
se va insista în<br />
continuare pe<br />
pregătirea<br />
examenului<br />
naţional.<br />
-La teze,<br />
majoritatea elevilor<br />
a trecut peste<br />
pragul notei 5,<br />
progresul nefiind<br />
unul spectaculos,<br />
cu diferenţe mari<br />
faţă de testele<br />
iniţiale, dar cu paşi<br />
66
Clasa 9<br />
clasa 10<br />
dreptunghic, media<br />
geometrică a două<br />
numere reale<br />
pozitive<br />
-Cunosc mulţimile,<br />
operaţii cu numere şi<br />
rezolvarea ecuaţiei<br />
de gradul I<br />
-Pe perioada <strong>sem</strong> I<br />
s-a putut observa o<br />
îmbunătăţire a<br />
activităţii şcolare,<br />
interes crescut<br />
pentru rigurozitatea<br />
temelor.<br />
utilizarea corectă a<br />
formulelor de calcul<br />
prescurtat<br />
- cunoaşterea<br />
temeinică a noţiunilor<br />
de geometrie<br />
studiate<br />
-reprezentarea în<br />
reperul cartezian.<br />
-Cunosc definiţiile<br />
plus proprietătile<br />
funcţiei de gradul II<br />
-Aplică corect<br />
noţiunile studiate la<br />
vectori<br />
-Rezolvă triunghiul<br />
cu ajutorul<br />
trigonometriei<br />
-Stăpânesc<br />
proprietăţile<br />
operaţiilor cu puteri şi<br />
a celor cu radicali<br />
curs<br />
-elevii nu cunosc<br />
teoria, nu ştiu ce au<br />
de făcut<br />
-elevii rezolvă<br />
exerciţiile după şablon<br />
- Lipsa deprinderilor<br />
de calcul,a<br />
deprinderilor de<br />
lucru,nu stăpânesc<br />
formule de calcul<br />
prescurtat ,lipsa<br />
capacităţii de a<br />
decodifica figurile în<br />
spaţiu greutate în<br />
aplicarea teoremelor<br />
de geometrie în<br />
corpuri,nu stăpânesc<br />
formulele de arie şi<br />
volum,nu ştiu să<br />
extragă o<br />
proporţionalitate dintro<br />
figură geometrică.<br />
-În absenţa notării în<br />
catalog interesul<br />
pentru test a scazut<br />
simţitor, iar nota nu e<br />
relevantă.<br />
-Nu reuşesc să<br />
utilizeze correct<br />
proprietăţile funcţiei<br />
de gradul II<br />
-Aplicarea teoremelor<br />
şi a relaţiilor dintre<br />
vectori<br />
-Lipsa deprinderilor de<br />
calcul,lipsa<br />
exerciţiului.<br />
-Dificultăţi în<br />
rezolvarea<br />
problemelor de<br />
geometrie vectorială<br />
-Carenţe în studiul<br />
graficului şi a<br />
proprietăţilor funcţiei<br />
-Implicarea părinţilor<br />
-Fişe de progress<br />
-Fişe cu teoria<br />
-Se impune ca<br />
înaintea fiecărei ore<br />
de curs,pe masură ce<br />
se predă programa<br />
specifică clasei,să se<br />
facă o scurtă<br />
recapitulare a<br />
conceptelor<br />
acumulate în<br />
gimnaziu,care sunt<br />
strict necesare<br />
parcurgerii materiei.<br />
-Se organizează<br />
echipe de<br />
întrajutorare.<br />
-Se cere o muncă<br />
mai intensş cu cartea<br />
şi culegerea.<br />
-Se solicită o mai<br />
bună supraveghere<br />
din partea familiei<br />
-Plan lunar de<br />
recuperare a materiei<br />
-Consultaţii<br />
-Verificarea noţiunilor<br />
înţelese din text<br />
(moment de lectură)<br />
-Recapitularea pe<br />
parcurs în funcţie de<br />
necesitate a<br />
carenţelor avute<br />
-O mai asiduă muncă<br />
suplimentară.<br />
-Strânsă legatură cu<br />
familia<br />
-Colaborarea<br />
dascălilor ce predau<br />
la aceeaşi clasă<br />
mici şi cu interes<br />
susţinut vor<br />
realiza, sperăm,<br />
un progres mai<br />
mare<br />
-Progres<br />
-Implicarea<br />
profesorilor<br />
-Valoarea mediei,<br />
a notei<br />
-După un timp<br />
scurt de<br />
acomodare se<br />
observă o creştere<br />
simţitoare a puterii<br />
de adaptabilitate la<br />
cerinţele noului<br />
colectiv de elevi şi<br />
de profesori.<br />
-Se constată un<br />
progres pentru unii<br />
şi un regres pentru<br />
alţii.<br />
- A crescut<br />
interesul elevilor<br />
fată de<br />
matematică<br />
-Lipsa de interes a<br />
multora pentru<br />
carte în general şi<br />
pentru matematica<br />
în particular<br />
-Reticenţa la tot ce<br />
înseamnă muncă<br />
acasă(temă sau<br />
suplimentară)<br />
67
de gr.I şi de gr. II<br />
-Nu stăpânesc<br />
problemele de<br />
trigonometrie, fie ele<br />
legate de identităţi<br />
trigonometrice,fie de<br />
reducere la primul<br />
cadran,fie de<br />
periodicitate<br />
Clasa Puncte tari Puncte slabe Măsuri remediale<br />
după aplicarea<br />
testelor iniţiale<br />
clasa 11<br />
-Cunosc tipurile de<br />
funcţii<br />
-Rezolvă ecuaţii pe<br />
baza proprietăţilor<br />
funcţiilor şi aplică<br />
noţiuni de<br />
combinatorică<br />
-Aplică noţiunile la<br />
dreaptă<br />
- O îmbunătăţire a<br />
calităţii muncii<br />
prestate.<br />
-Atenţie sporită din<br />
partea elevilor, având<br />
în vedere că<br />
subiectele de<br />
-Noţiunile de<br />
combinatorică sunt<br />
greu întelese şi<br />
aplicate în probleme<br />
de numărare<br />
-Lipsa deprinderilor de<br />
calcul,lipsa<br />
exerciţiului.<br />
-Dificultăţi în aplicarea<br />
cunoştinţelor din<br />
capitolul numere<br />
complexe,şi a<br />
elementelor de<br />
combinatorică.<br />
Dificultăţi în<br />
rezolvarea ecuaţiilor<br />
-Plan individual de<br />
lucru<br />
-Monitorizarea<br />
progresului<br />
-Teme<br />
suplimentare,notarea<br />
teme-lor,extemporale<br />
săptămânale din<br />
recapitulare<br />
Concluzii privind<br />
progresul/regresul<br />
după teza pe <strong>sem</strong><br />
I<br />
-Valoarea notei<br />
-Implicarea familiei<br />
-Eficienţa<br />
consultaţiilor şi a<br />
muncii diferenţiate<br />
Progres constatat<br />
la nivelul muncii<br />
independente date<br />
la clasă.<br />
Perseverenţa în<br />
parcurgerea<br />
constantă a<br />
materiei<br />
68
clasa 12<br />
Bacalaureat conţin<br />
subiecte din toate<br />
clasele de liceu<br />
-Uşurinţă în<br />
parcurgerea algebrei.<br />
-Mai bună mobilizare<br />
în rezolvarea temelor<br />
-Cunosc noţiunea de<br />
derivată<br />
-Cunoştiinţele de<br />
algebră sunt bune<br />
-O bună mobilizare a<br />
elevilor pentru testul<br />
iniţial, având în vedere<br />
sesiunea de<br />
bacalaureat ce îi<br />
asteapta<br />
(iraţionale, logaritmice<br />
şi trigonometrice)<br />
datorate în mare parte<br />
nestăpânirii condiţiilor,<br />
proprietăţilor şi<br />
algoritmilor de<br />
rezolvare<br />
-Dificultăţi în<br />
parcurgerea<br />
capitolului “Şiruri”<br />
-Nu stăpânesc<br />
noţiunea de<br />
continuitate, exerciţiile<br />
cu grad superior de<br />
dificultate nu se<br />
doresc a fi rezolvate<br />
-Carenţe în<br />
reactualizarea<br />
cunoştinţelor legate<br />
de materia clasei a IXa<br />
în general.<br />
-Capacitate mai<br />
scazută de lucru de la<br />
o zi la alta,având în<br />
vedere faptul că se<br />
pregătesc intensiv la<br />
mai multe discipline<br />
-Oboseala resimţită în<br />
ritmul mai scazut de la<br />
clasă<br />
-Consultaţii<br />
-Rezolvarea de<br />
exerciţii pentru<br />
bacalaureat<br />
-Sistematizarea<br />
materiei<br />
-Un program<br />
constant ,săptămânal<br />
de recapitulare<br />
intensivă a materiei<br />
de liceu<br />
-Prestarea unei<br />
munci organizate şi<br />
coordonate a<br />
activităţii lor în ce<br />
priveşte variantele de<br />
bacalaureat<br />
- O mai bună<br />
implicare a familiei<br />
-Apropierea<br />
examenului de<br />
bacalaureat şi a<br />
admiterii la<br />
facultăţi<br />
-S-a simţit o<br />
uşoară cădere pe<br />
perioada <strong>sem</strong> I din<br />
considerente lesne<br />
de înţeles şi care<br />
ne aşteptăm să se<br />
păstreze la unii şi<br />
chiar să se<br />
agraveze la alţii.<br />
69
Clasa Puncte tari Puncte slabe Măsuri remediale<br />
după aplicarea<br />
testelor iniţiale<br />
9-12 Tehnic<br />
Se constată ceva<br />
mai multă atenţie la<br />
exerciţiile de calcul şi<br />
la aplicarea unor<br />
formule<br />
Evaluarea<br />
permanentă a<br />
modului de gândire în<br />
abordarea unei<br />
probleme<br />
Anumite noţiuni de<br />
matematică aplicativă<br />
(procente, elemente<br />
de geometrie plană),<br />
sunt folosite cu<br />
succes in cadrul<br />
proiectelor şcolare<br />
locale, naţionale şi<br />
transnaţionale -<br />
Comenius .<br />
Colaborarea cu alte<br />
discipline prin<br />
predarea matematicii<br />
interdisciplinar şi<br />
transdisciplinar.<br />
Integrarea<br />
Elevii au cunoştinţe<br />
superficiale privind<br />
mulţimile de<br />
numere(N,Z,Q,R) sau<br />
regulile de calcul<br />
Se comit greşeli<br />
specific: confuzii între<br />
adunarea şi înmulţirea<br />
fracţiilor, simplificarea<br />
în sumă<br />
-Puţini elevi finalizează<br />
un exerciţiu de calcul<br />
numeric<br />
-Elevii nu cunosc<br />
ordinea operatiilor.<br />
Elevii greşesc la<br />
operaţii algebrice<br />
elementare(desfacerea<br />
parantezelor,aducerea<br />
la acelaşi numitor,<br />
separarea termenilor).<br />
Nu cunosc noţiuni<br />
referitoare la funcţia de<br />
gradul I (reprezentare<br />
grafică, deter-minarea<br />
funcţiei în condiţii<br />
-Cunoaşterea fiecărui<br />
elev şi depistarea<br />
tuturor lacunelor de<br />
cunoştinţe<br />
-Verificarea riguroasă<br />
a însuşirii noţiunilor<br />
predate<br />
-Aplicarea metodelor<br />
interactive<br />
-Recapitularea<br />
notiunilor de bază<br />
dobândite în gimnaziu<br />
-munca suplimentară<br />
Repetarea şi fixarea<br />
noţiunilor care ridică<br />
probleme .<br />
Diversificarea tipurilor<br />
de exerciţii pentru a<br />
eficientiza rezolvarea<br />
problemelor.<br />
Introducerea unor<br />
exerciţii şi probleme<br />
cu un nivel superior<br />
de dificultate pentru<br />
însuşirea noţiunilor<br />
din curricula şcolară.<br />
Concluzii privind<br />
progresul/regresul<br />
după teza pe <strong>sem</strong> I<br />
Se observa un<br />
progres la teză faţă<br />
de testele iniţiale<br />
Elevii încep să se<br />
adapteze cerinţelor<br />
Prin efectuarea în<br />
mod constant a<br />
unor exerciţii<br />
adecvate cu nivelul<br />
elevilor şi cu<br />
obiectivele curriculei<br />
, s- a observat un<br />
progres care s-a<br />
materializat prin<br />
creşterea notelor la<br />
teză comparativ cu<br />
notele de la testul<br />
iniţial.<br />
În momentul în care<br />
se constată un<br />
regres , se trece<br />
imediat la<br />
efectuarea<br />
problemelor care să<br />
corecteze şi să<br />
eficientizeze<br />
70
matematicii în<br />
sistemul de<br />
învăţămînt european<br />
prin traducerea ,<br />
uneori , în franceză şi<br />
engleză, a anumitor<br />
probleme<br />
matematice, dezvoltînd<br />
astfel,<br />
capacitatea elevilor<br />
de a gîndi matematic<br />
şi într -o limbă<br />
străină.<br />
-elevii au participat la<br />
testul iniţial<br />
-există un limbaj de<br />
comunicare adecvat<br />
Notele de la teze au<br />
fost trecute în catalog<br />
spre deosebire de<br />
cele de la testele<br />
iniţiale, iar elevii au<br />
fost motivaţi să înveţe<br />
Un nr. mare de elevi<br />
s-au obișnuit cu<br />
trecerea de la<br />
gimnaziu la liceu<br />
- elevii au cunoştinţe<br />
despre existenţa<br />
categoriilor variate de<br />
itemi;<br />
date).<br />
Nu cunosc noţiuni de<br />
corpuri rotunde şi<br />
formulele<br />
corespunzătoare.<br />
-dezinteres faţă de<br />
testul iniţial<br />
-nu doresc să<br />
recupereze materia<br />
sperând că vor găsi<br />
alte soluţii de<br />
promovare<br />
- Aducerea unei<br />
expresii la forma cea<br />
mai simplă<br />
- formule de calcul<br />
prescurtat<br />
- valoarea unei<br />
expresii<br />
-intersecţiile graficului<br />
cu axele de<br />
coordonate<br />
- calculul tangentei<br />
unghiului format de<br />
graficul funcţiei cu axa<br />
ordonatelor<br />
Multe lacune<br />
acumulate în gimnaziu<br />
– majoritatea elevilor<br />
au grave lacune în ce<br />
priveşte utilizarea unor<br />
formule<br />
– cea mai mare parte a<br />
elevilor nu deţin<br />
cunoştinţele generale<br />
despre numerele reale<br />
-organizarea de ore<br />
de consultaţii la care<br />
însă elevii nu au<br />
participat<br />
-exerciţii pe fişe de<br />
lucru diferenţiate<br />
-verificarea constantă<br />
a temelor de casă<br />
Legãturã strânsã cu<br />
dirigintele și pãrinţii<br />
Fișe de recuperare a<br />
cunoștinţelor lacunare<br />
Aplicarea în timpul<br />
activitãţilor a<br />
metodelor cu caracter<br />
formativ<br />
Metode alternative de<br />
evaluare<br />
- reluarea unor noţiuni<br />
de bază şi<br />
aprofundarea celor ce<br />
constituie baza de<br />
pornire pentru<br />
însuşirea de noi<br />
cunoştinţe;<br />
- elaborarea unor fişe<br />
de lucru, care<br />
urmăresc rezolvarea<br />
unor sarcini de la<br />
general la particular şi<br />
de la noţiuni mai<br />
simple, la cele mai<br />
complexe;<br />
această situaţie,<br />
pentru a nu produce<br />
lacune în<br />
cunoştinţele<br />
elevilor.<br />
Acest lucru are în<br />
vedere pregătirea<br />
elevilor pentru<br />
lucrările<br />
<strong>sem</strong>estriale, testele<br />
progresive şi finale,<br />
precum şi pentru<br />
examenele<br />
naţionale.<br />
-se observă un<br />
progres la unii elevi,<br />
în timp ce alţii au<br />
rămas la acelaşi<br />
nivel având<br />
probleme şi de altă<br />
natură (ex.<br />
absenteimul) şi fac<br />
faţă foarte greu<br />
-numărul mic de ore<br />
din programa<br />
şcolară nu oferă<br />
posibilitatea de<br />
recuperare a tuturo<br />
lacunelor chiar şi<br />
dacă elevii ar<br />
depune efort<br />
-este o problemă cu<br />
parcurgerea<br />
materiei conform<br />
programei pentru că<br />
au nevoie de mai<br />
mult timp pentru a<br />
asimila noţiunile, la<br />
unii baza din<br />
gimnaziu e ca şi<br />
inexistentă<br />
71
Informatică<br />
Insp.Pintea Adrian<br />
a. administrarea testelor iniţiale<br />
Au fost respectate etapele stabilite conform foii de parcurs specifice disciplinei Informatica/TIC. La<br />
disciplinele informatice au fost aplicate teste iniţiale la toate clasele atât la licee teoretice cât şi la<br />
grupuri şcolare. Structura testelor iniţiale a respectat recomandările CNEE. A fost constituită o<br />
bază de date cu testele iniţiale aplicate la clasă, conform formatului recomandat.<br />
b. analiza rezultatelor la nivel de catedră/ comisie metodică, identificarea problemelor<br />
specifice<br />
Aspecte negative:<br />
• Elevii întâmpină dificultăţi în înţelegerea si/sau interpretarea corectă şi atentă a cerinţelor<br />
• Nesiguranţa unor elevi în:<br />
o utilizarea subprogramelor predefinite (in special cele specifice tipului string)<br />
o conceperea unor subprograme recursive<br />
o elaborarea independentă a algoritmilor de rezolvare a unor probleme mai complexe<br />
o evaluarea corectă a unor expresii logice complexe<br />
o utilizarea aparatului matematic specific tablourilor bidimensionale<br />
o Necunoaşterea unor termeni tehnici şi noţiuni teoretice specifice disciplinelor TIC<br />
sau Informatică<br />
o Nu identifica conceptele specifice aplicaţiilor studiate;<br />
o Fac confuzie între componentele calculatorului;<br />
o Nu pot explica ceea ce executa practic;<br />
o Cunoştinţe reduse în lucrul pe calculator<br />
o cunostiinte slabe in ceea ce priveste scriereea algoritmilor<br />
o deficienta accentuata cu privire la cunoasterea algoritmilor elementari dar si a<br />
modului de implementare a lor in algoritmi pentru rezolvarea unor probleme<br />
o elevii nu au reusit sa faca corect analiza problemelor, sa identifice datele de intrare<br />
si iesire, sa dea exemple, nu cunosc algoritmii de baza (det. cifrelor, inversarea<br />
variabilelor, numere prime)<br />
Aspecte pozitive<br />
72
o Majoritatea claselor au înregistrat medii pe clase bune, care pun în evidenţă interesul<br />
elevilor pentru studiul disciplinelor Informatică, TIC sau CDŞ - Să învăţăm cu calculatorul.<br />
o Abilităţile practice de muncă cu calculatorul sau utilizarea unor programe sunt în general<br />
bune.<br />
o La Informatică majoritatea elevilor au dovedit că:<br />
§ Au o gândire logică şi algoritmică bună.<br />
§ Cunosc structura unui program şi/sau subprogram<br />
§ Definesc şi utilizează corect tipurile de variabile simple şi structurate<br />
§ Utilizează corect instrucţiunile Pascal<br />
§ Deţin abilităţi de lucru cu fişierele<br />
§ Fac corect urmărirea autoapelurilor şi revenirilor la subprograme recursive<br />
Propunerea activităţilor de reglare/ remediere/ dezvoltare<br />
o Demers didactic centrat pe elev<br />
o Dezvoltarea la elevi a limbajului specific disciplinelor Informatică şi TIC prin:<br />
o sarcini de elaborare a unor eseuri, proiecte, referate originale cu conţinut ştiinţific şi<br />
tehnic<br />
o conceperea de către elevi a unor probleme, sarcini, cerinţe şi rezolvarea acestora<br />
o solicitarea venită din parte profesorilor ca elevii să formuleze răspunsuri în scris sau<br />
orale cu folosirea corectă a termenilor tehnici.<br />
o evitarea testelor care conţin numai itemi cu alegere simplă şi multiplă.<br />
o Munca diferenţiată la clasă în funcţie de nivelul şi stilurile diferite de învăţare ale elevilor.<br />
o Rezolvarea de exerciţii şi probleme care necesită:<br />
§ elaborare şi evaluare de expresii aritmetice, logice şi relaţionale<br />
§ utilizare de subprograme predefinite<br />
§<br />
§<br />
conceperea unor subprograme recursive<br />
transferabilitatea cunoştinţelor (prin utilizarea la Informatică şi TIC a<br />
cunoştinţelor şi competenţelor dobândite la alte discipline : matematică, fizică,<br />
etc.)<br />
o Antrenarea elevilor în rezolvarea de probleme cu grad mediu şi ridicat de dificultate şi<br />
recompensarea eforturilor făcute de elevi în acest sens;<br />
o Dezvoltarea autonomiei intelectuale şi creativităţii elevilor prin sarcini de muncă<br />
independentă şi de grup în clasă şi acasă<br />
o Elevii recunosc noţiuni care sunt obiect de studiu al disciplinei Informatică şi le diferenţiază<br />
faţă de TIC. Ei sunt capabili să realizeze legătura între datele de intrare şi datele de ieşire<br />
ale unei probleme.<br />
Fizică<br />
Insp.Chicinaş Luminiţa<br />
• Evaluarea iniţială a fost pregătită și s-a desfășurat conform etapelor enumerate în<br />
foaia de parcurs.<br />
• Deoarece, datorită scăderii populaţiei școlare și a reducerii numărului de ore la fizică,<br />
mulţi profesori sunt în situaţia de a funcţiona în două sau mai multe școli, evaluarea<br />
iniţială a fost organizată pe grupuri de unităţi de învăţământ, pe cartiere (în cazul<br />
urban) sau pe zone geografice învecinate astfel încât nu a existat o mare diversitate<br />
a subiectelor și s-au putut face comparaţii între performanţele elevilor.<br />
• Structura subiectelor a respectat modelul furnizat de CNEE. De a<strong>sem</strong>enea, itemii<br />
propuși au respectat tipologia și ponderea specifică astfel încât să măsoare cât mai<br />
obiectiv abilităţile cognitive, practice și atitudinale ale elevilor. În majoritatea cazurilor<br />
73
testele de evaluare au avut un grad de dificultate mediu și au conţinut cel puţin un<br />
item deschis sau un item tip întrebare structurată contextual, preluând modelul<br />
itemilor din evaluările TIMSS / PISA.<br />
• Testele de evaluare au vizat competenţele specifice de bază ale elevilor fiind<br />
centrate pe verificarea gradului de înţelegere și operare cu noţiunile, conceptele,<br />
legile și principiile fizicii.<br />
• Notele obţinute la evaluarea iniţială nu sunt relevante deoarece elevii au știut că<br />
acestea nu se trec în catalog și au tratat superficial această activitate. Comparativ cu<br />
evaluarea iniţială, evaluările realizate pe parcursul <strong>sem</strong>estrului (inclusiv teza în cazul<br />
claselor de liceu), păstrând structura subiectului, au avut rezultate mult mai bune,<br />
elevii fiind interesaţi să obţină performanţe cât mai înalte notele trecându-se în<br />
catalog. Trecerea notelor în catalog este motivantă pentru elevi sau cel puţin<br />
construirea unei note care să cuprindă și rezultatul evaluării iniţiale.<br />
• Perioada de pregătire a evaluării iniţiale (oricum această evaluare este uzuală la<br />
început de an școlar) a ocupat un număr mare de ore la începutul <strong>sem</strong>estrului ceea<br />
ce a determinat o presiune suplimentară pentru parcurgerea conţinuturilor noţionale<br />
conform programei școlare fiind resimţită atât de elevi cât și de profesori.<br />
• În urma aplicării testului de evaluare iniţială rezultatele obţinute au fost analizate și<br />
interpretate de fiecare profesor, atât individual cât și în grup. Pe lângă mediile pe<br />
clase și pe nivel de studiu, compararea acestora cu mediile unor clase similare și<br />
realizarea de histograme cu disctribuţia cantitativă a notelor, profesorii de fizică au<br />
realizat și analiza calitativă a rezultatelor, respectiv, la solicitarea mea, au identificat:<br />
itemii de succes/itemii de eșec la fiecare clasă; greșelile specifice cele mai frecvente;<br />
tipul de dificultate / neînţelegere cel mai frecvent. Pentru acestea, în evaluările<br />
curente de pe parcursul <strong>sem</strong>estrului I au păstrat și revenit cu cerinţe similare pentru<br />
a verifica progresul în înţelegerea conceptului respectiv. De a<strong>sem</strong>enea, în perioada<br />
următoare evaluării iniţiale elevilor aflaţi în dificultate li s-au propus exerciţii și sarcini<br />
de învăţare care vizau elementele de dificultate.<br />
• Modul de valorificare a rezultatelor evaluării iniţiale pentru ameliorarea calităţii<br />
demersului didactic a fost monitorizat atât prin inspecţia curentă de specialitate cât și<br />
prin aplicarea unui chestionar cadrelor didactice care predau disciplina fizică<br />
(indiferent de formarea lor iniţială). Rezultatele acestui chestionar vor fi analizate și<br />
discutate în activităţile metodice din <strong>sem</strong>estrul II al acestui an școlar.<br />
• Există diferenţe mari și foarte mari între notele obţinute de elevi la evaluarea iniţială<br />
și notele obţinute de aceeași elevi la evaluările sumative ulterioare lucrări de control /<br />
extemporale (gimnaziu) sau teze (liceu).<br />
Chimie<br />
Insp.Dragoş Mircea<br />
a) Adminstrarea testelor :<br />
Puncte tari Puncte slabe Propuneri<br />
-a existat in majoritatea şcolilor<br />
un plan de recapitulare<br />
-a fost respectată structura<br />
testelor propusă de MECTS<br />
-la clasele cu 1ora/săptămână<br />
au fost doar 2 ore de<br />
recapitulare<br />
-au existat cazuri când elevii au<br />
avut 3-4 teste/zi<br />
-elevii ştiind că nu sunt notaţi<br />
au tratat cu superficialitate<br />
-nr.de ore de recapitulare in<br />
funcţie de nr.ore/săptămână<br />
- la nivel de unitate şcolară să<br />
existe o planificare a testării<br />
-testarea să fie unica/tip de<br />
unit.şc/in acelaşi timp<br />
74
testarea<br />
b) Analiza rezultatelor la nivel de catedra /comisie metodică<br />
-s –a realizat la nivel de catedre /comisii metodice analiza rezultatelor<br />
Clasa a VII<br />
Clasa a VIII<br />
Clasa a IX a<br />
Clasa a X a<br />
Clasa a X I a<br />
Clasa a X II a<br />
Puncte slabe<br />
-nu recunosc măsurile fizice<br />
-confuzii intre unităţile de măură<br />
-greşeli de calcul<br />
-dificultăţi in recunoasterea fenomenelor chimice<br />
-greşele in completarea ecuaţiilor chimice<br />
-dificultăti in clasificarea substanţelor<br />
-calculul stoechiometric puţin stăpânit<br />
-nu ştiu să coreleze noţiunile de structură cu clasa de substanţe<br />
- dificultăţi in efectuarea calculului stoechiometric<br />
-- dificultăţi in recunoasterea clasei de substante,nomenclaturii<br />
-greşeli in scrierea schemelor de reacţii<br />
-dificultăti in recunoasterea claselor de substanţe,modelarea reacţiilor chimice, in<br />
interpretarea fenomenelor studiate<br />
c) Modalităţi de realizare a planurilor de invăţare<br />
-documentele de proiectare astfel concepute incât să cuprindă noţiunile la care elevii au<br />
intâmpinat difcultăţi<br />
-in toate unit.şcolare s-au propus activităţi diferenţiate pe grupe de elevi.Nu s-au propus act.<br />
individualizate<br />
-elevii cu rezultate foarte bune au fost inscrişi pentru selecţia la grupele de excelenţă<br />
Biologie<br />
Insp.Kerekes Adelhaida<br />
La biologie testele iniţiale au fost concepute conform modelelor oferite de MECTS şi în<br />
urma dezbaterilor de la Consfătuirile de biologie cu metodiştii şi ulterior cu colegii pe zonă. Testele<br />
au fost concepute în cadrul comisiilor metodice cuprinzând cele doua părţi, cu timpul de lucru de<br />
45 minute.<br />
La licee şi grupuri şcolare, în cadrul şedinţei profesorilor din catedra de biologie s-a hotărât<br />
utilizarea unei anumite categorii de teste pentru clasele din filiera teoretică şi a altei categorii<br />
(adaptate programei), pentru clasele de sport din filiera vocaţională.<br />
La întocmirea testelor, matricelor de specificaţii şi a baremului de corectare au contribuit toţi<br />
profesorii catedrei, înainte de data de 13 octombrie, fiecare profesor trimiţând prin email la<br />
responsabilul de cerc si acesta la ISJ <strong>Cluj</strong>-inspector de specialitate Kerekes Adelhaida,<br />
instrumentele utilizate în acest scop.<br />
In urma corectării lucrărilor, fiecare profesor a clasat notele, a calculat media pe clasă,<br />
stabilind punctele tari, punctele slabe si modalităţile de remediere.<br />
CLUJ-NAPOCA<br />
Analiza răspunsurilor elevilor claselor a IX-a arată că sunt puţini elevi care nu cunosc<br />
noţiunile elementare despre natură. Dar sunt elevi din clasa a IX-a care nu au folosit microscopul<br />
la ore de biologie, în gimnaziu, nu au folosit atlase sau materiale didactice specifice biologiei.<br />
75
La celelalte clase, deşi s-a făcut recapitularea noţiunilor mai importante din clasa anterioară<br />
celei actuale, notele nu au fost mari, media claselor fiind in jur de 5. Aceste lucru se explică prin:<br />
volumul mare de cunoştinţe ce trebuiau repetate la toate materiile, nu numai la biologie, lipsa<br />
motivaţiei – nu se trec notele in catalog – neseriozităţii elevilor şi, nu în ultimul rând nu am reuşit,<br />
noi profesorii de biologie, să trezim mai mult interesul elevilor pentru învăţare. Gravă ni se pare<br />
situaţia elevilor din clasele a XII-a, care sunt în pragul bacalaureatului, dar nu au conştientizat<br />
importanţa recapitulării deşi majoritatea şi-au exprimat dorinţa să susţină bacalaureatul din<br />
biologie<br />
Pentru ridicarea nivelului cunoştinţelor profesorii de biologie îşi propun:<br />
§ să reia noţiunile elementare de biologie, la ore, chiar dacă tema este alta<br />
§<br />
§<br />
§<br />
§<br />
§<br />
să analizeze greşelile în clasă şi să le corecteze<br />
să realizeze cât mai multe lucrări practice de microscopie şi experimente de laborator<br />
în orele de Tehnici de laborator care să trezească mai mult interesul elevilor pentru<br />
biologie<br />
să indice elevilor folosirea dicţionarelor de biologie pentru clarificarea noţiunilor<br />
să utilizeze metode variate, moderne de evaluare pentru ca elevii să-şi cunoască<br />
nivelul şi să se poată autoevalua<br />
să stimuleze interesul pentru ştiinţă prin notarea referatelor din domeniul ştiinţific şi a<br />
portofoliilor<br />
Pentru elevii claselor terminale care doresc să susţină bacalaureatul din biologie vom lua<br />
următoarele măsuri:<br />
§ până în 7 octombrie elevii vor fi solicitaţi să-şi exprime opţiunile pentru bacalaureat –<br />
proba scrisă la alegere – care, chiar dacă nu sunt definitive, ne vor ajuta în planificare<br />
pregătirilor<br />
§<br />
§<br />
§<br />
§<br />
§<br />
§<br />
programa de bacalaureat va fi dezbătută cu elevii<br />
pentru că majoritatea elevilor optează pentru materia claselor a XI-a – a XII-a, se va<br />
recapitula toată materia clasei a XI-a, şi în măsura posibilităţilor şi cele ale claselor a<br />
IX-a şi a X-a<br />
se vor rezolva multe probleme<br />
profesorul de biologie care predă la clasele a XII-a va realiza modele de subiecte<br />
pentru toate capitolele din programa de bacalaureat pe care le va rezolva cu elevii<br />
tezele, pentru elevii care susţin bacalaureatul din biologie, se vor realiza după modelul<br />
subiectelor de bacalaureat, atât în <strong>sem</strong>estrul I cât şi în al doilea<br />
în <strong>sem</strong>estrul al II-lea în luna aprilie, apoi în mai, când se estimează că se vor termina<br />
recapitulările din anii anteriori, se vor organiza pretestări ale cunoştinţelor la biologie,<br />
în vederea evaluării nivelului la data respectivă<br />
Note<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
1-1.99 2-2.99 3-3.99 4-4.99 5-5.99 6-6.99 7-7.99 8-8.99 9--10<br />
Nr. note 1 11 37 55 70 33 16 6 1<br />
76
Dej, Zona Dej<br />
GRUPE DE ELEVI:<br />
GRUPA A – CU NOTE ÎNTRE 7,99-10 /FOARTE BUNI<br />
GRUPA B – CU NOTE ÎNTRE 5,99-7,99/ BUNI<br />
GRUPA C - CU NOTE ÎNTRE 3,99-5,99/SLABI<br />
GRUPA D – CU NOTE ÎNTRE 1,00-3,99/FOARTE SLABI<br />
NOTE<br />
OBŢINUT<br />
E/NR<br />
ELEVI<br />
1-<br />
1,99<br />
2-<br />
2,99<br />
3-<br />
3,99<br />
GIMNAZIU URBAN<br />
4- 5- 6-<br />
4,99 5,99 6,99<br />
7-<br />
7,99<br />
8-<br />
8,99<br />
9-<br />
9,99<br />
Clasa V 1 14 42` 71 53 45 99 81 14<br />
Clasa VI 32 49 101 40 72 57 63 6<br />
Clasa VII 21 38 99 65 37 53 72 5<br />
Clasa<br />
VIII<br />
19 59 89 60 54 78 29 12<br />
10<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
NOTE OBŢINUTE/NR ELEVI<br />
Clasa a V-a<br />
Clasa a V-a<br />
I<br />
Clasa a VII<br />
Clasa a VIII<br />
20<br />
0<br />
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10<br />
NOTE<br />
OBŢINUT<br />
E/NR<br />
ELEVI<br />
Clasa a<br />
V-a<br />
Clasa a<br />
VI<br />
Clasa a<br />
VII<br />
1-<br />
1,99<br />
2-<br />
2,99<br />
3-<br />
3,99<br />
GIMNAZIU RURAL<br />
4- 5- 6-<br />
4,99 5,99 6,99<br />
7-<br />
7,99<br />
8-<br />
8,99<br />
9-<br />
9,99<br />
14 9 34 14 27 9 8 4<br />
21 19 27 29 21 15 5 2<br />
1 11 21 14 18 27 29 14 4<br />
10<br />
77
Clasa<br />
VIII<br />
11 18 31 16 27 11 15 8<br />
Teste initiale gimnaziu rural <strong>2011</strong>-2012<br />
numar elevi<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10<br />
note<br />
NOTE OBŢINUTE/NR ELEVI<br />
Clasa a V-a<br />
Clasa a V-a<br />
Clasa a VII<br />
Clasa a VIII<br />
LICEU<br />
NOTE<br />
OBŢINUT<br />
E/NR<br />
ELEVI<br />
1-<br />
1,99<br />
2-<br />
2,99<br />
3-<br />
3,99<br />
4-<br />
4,99<br />
5-<br />
5,99<br />
6-<br />
6,99<br />
7-<br />
7,99<br />
8-<br />
8,99<br />
9-<br />
9,99<br />
Clasa IX 2 4 18 56 86 58 58 8 8 4<br />
Clasa X 4 12 32 54 68 52 34 42 4 1<br />
Clasa XI 4 10 36 32 50 48 16 12 8 4<br />
Clasa XII - 12 46 58 48 29 15 8 2 2<br />
10<br />
Teste initiale liceu <strong>2011</strong>-2012<br />
numar elevi<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
1 2 3 4 5 6 7 8 9<br />
note<br />
NOTE OBŢINUTE/NR ELEVI<br />
1-1,99<br />
Clasa IX 2<br />
Clasa X 4<br />
Clasa XI 4<br />
Clasa XII -<br />
78
NOTE<br />
OBŢINUT<br />
E/NR<br />
ELEVI<br />
1-<br />
1,99<br />
2-<br />
2,99<br />
3-<br />
3,99<br />
GRUPURI SCOLARE<br />
4-<br />
4,99<br />
5-<br />
5,99<br />
6-<br />
6,99<br />
7-<br />
7,99<br />
8-<br />
8,99<br />
9-<br />
9,99<br />
Clasa IX 2 14 28 26 66 38 58 2 1 -<br />
Clasa X 4 22 24 24 68 28 34 1 1 -<br />
10<br />
Concluzie<br />
Cu toate că instrumentul de evaluare a fost de nivel mediu, rezultatul NESATISFĂCĂTOR<br />
(note intre 2 si 5) si SATISFACATOR (note intre 5 si 7 a dovedit existenţa unei ponderi scăzute a<br />
răspunsurilor corecte în special cele ce vizau competenţele specifice ce au făcut obiectul<br />
competenţelor evaluate. Aspectele negative evidenţiate în urma aplicării testării iniţiale au ca<br />
justificare dezinteresul manifestat de elevi vis-à-vis de acest gen de evaluare ce nu presupune<br />
notarea în catalog a rezultatelor obţinute. De remarcat ca la gimnaziu atât in mediul urban cat si<br />
rural au predominat notele intre 7-10 ceea ce impune calificative de Bine sau Foarte bine. Foarte<br />
mulţi elevi nu au răspuns corect la itemii legaţi de activităţile practice sau cele cu aplicabilitate<br />
practica.<br />
Măsuri de ameliorare a situaţiei învăţării, particularizate după caz, prin:<br />
- alocarea unor resurse de timp la fiecare oră pentru aprofundarea unor noţiuni, concepte,<br />
formularea de puncte de vedere proprii, argumentate etc.<br />
- creşterea ponderii activităţilor practice si a celor cu aplicabilitate practica in viata cotidiana;<br />
- utilizarea autoevaluării, interevaluării a portofoliului sau a proiectului ca alternative de evaluare<br />
care vor conştientiza mai mult elevul asupra a ceea ce are de făcut;<br />
- testarea orală/scrisă a nivelului competenţelor la final de <strong>sem</strong>estru/an (fără notare în catalog)<br />
- lectură<br />
- fişe de lucru diferenţiate.<br />
79
CLASA : a V-a<br />
DISCIPLINA: Biologie<br />
NOTE 1-<br />
OBŢINUT 1,99<br />
E<br />
NR.<br />
ELEVI<br />
2-<br />
2,99<br />
3-<br />
3,99<br />
4-<br />
4,99<br />
Zona Huedin<br />
5-<br />
5,99<br />
6-<br />
6,99<br />
7-<br />
7,99<br />
8-<br />
8,99<br />
9-<br />
9,99<br />
2 5 6 19 32 35 50 34 28 19<br />
NR. ELEVI PARTICIPANŢI: 230 ÎN PROCENTE: 95,43%<br />
MEDIA GENERALĂ<br />
6,69<br />
REPREZENTAREA GRAFICĂ A REZULTATELOR OBŢINUTE:<br />
Analize teste cls.V<br />
10<br />
nr.elev<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11<br />
note<br />
Serie1<br />
CLASA : a VI-a<br />
DISCIPLINA: Biologie<br />
NOTE 1-<br />
OBŢINUT 1,99<br />
E<br />
NR.<br />
ELEVI<br />
Fig. ANALIZA REZULTATELOR<br />
EVALUĂRII PRIN PROBE SCRISE (TEST INIŢIAL)- <strong>2011</strong>/2012<br />
Zona Huedin<br />
2-<br />
2,99<br />
3-<br />
3,99<br />
4-<br />
4,99<br />
5-<br />
5,99<br />
6-<br />
6,99<br />
7-<br />
7,99<br />
8-<br />
8,99<br />
9-<br />
9,99<br />
3 12 22 25 34 37 35 28 17 11<br />
NR. ELEVI PARTICIPANŢI: 224 ÎN PROCENTE: 95,72%<br />
MEDIA GENERALĂ<br />
5,87<br />
REPREZENTAREA GRAFICĂ A REZULTATELOR OBŢINUTE:<br />
10<br />
80
Analiza testelor cls.VI<br />
nr.elevi<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11<br />
note<br />
CLASA : a VII-a<br />
DISCIPLINA: Biologie<br />
NOTE 1-<br />
OBŢINUT 1,99<br />
E<br />
NR.<br />
ELEVI<br />
Fig. ANALIZA REZULTATELOR<br />
EVALUĂRII PRIN PROBE SCRISE (TEST INIŢIAL)- <strong>2011</strong>/2012<br />
Zona Huedin<br />
2-<br />
2,99<br />
3-<br />
3,99<br />
4-<br />
4,99<br />
5-<br />
5,99<br />
6-<br />
6,99<br />
7-<br />
7,99<br />
8-<br />
8,99<br />
9-<br />
9,99<br />
2 8 12 22 35 29 38 37 21 19<br />
NR. ELEVI PARTICIPANŢI: 223 ÎN PROCENTE: 85,76%<br />
MEDIA GENERALĂ<br />
6,42<br />
REPREZENTAREA GRAFICĂ A REZULTATELOR OBŢINUTE:<br />
Analiza teste cls.VII<br />
10<br />
nr.elev<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11<br />
note<br />
Serie1<br />
Fig. ANALIZA REZULTATELOR EVALUĂRII PRIN PROBE SCRISE (TEST INIŢIAL)- <strong>2011</strong>/2012 Zona Huedin<br />
CLASA : a VIII-a<br />
81
DISCIPLINA: Biologie<br />
NOTE 1-<br />
OBŢINUT 1,99<br />
E<br />
NR.<br />
ELEVI<br />
2-<br />
2,99<br />
3-<br />
3,99<br />
4-<br />
4,99<br />
5-<br />
5,99<br />
6-<br />
6,99<br />
7-<br />
7,99<br />
8-<br />
8,99<br />
9-<br />
9,99<br />
3 17 26 37 35 42 26 22 8 -<br />
NR. ELEVI PARTICIPANŢI: 217 ÎN PROCENTE: 96,44%:<br />
MEDIA GENERALĂ<br />
5,16<br />
REPREZENTAREA GRAFICĂ A REZULTATELOR OBŢINUTE:<br />
Analiza teste cls.VIII<br />
10<br />
50<br />
40<br />
nr.elev<br />
30<br />
20<br />
10<br />
Serie1<br />
0<br />
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11<br />
note<br />
CLASA : a IX-a<br />
DISCIPLINA: Biologie<br />
NOTE 1-<br />
OBŢINUT 1,99<br />
E<br />
NR.<br />
ELEVI<br />
Fig. ANALIZA REZULTATELOR<br />
EVALUĂRII PRIN PROBE SCRISE (TEST INIŢIAL)- <strong>2011</strong>/2012<br />
Zona Huedin<br />
2-<br />
2,99<br />
3-<br />
3,99<br />
4-<br />
4,99<br />
5-<br />
5,99<br />
6-<br />
6,99<br />
7-<br />
7,99<br />
8-<br />
8,99<br />
9-<br />
9,99<br />
2 5 29 36 47 51 41 22 17 6<br />
NR. ELEVI PARTICIPANŢI: 256 ÎN PROCENTE: 91,42%<br />
MEDIA GENERALĂ<br />
5,64<br />
REPREZENTAREA GRAFICĂ A REZULTATELOR OBŢINUTE:<br />
10<br />
82
Analiza teste cls.IX<br />
nr.elev<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11<br />
note<br />
Serie1<br />
CLASA : a X-a<br />
DISCIPLINA: Biologie<br />
NOTE 1-<br />
OBŢINUT 1,99<br />
E<br />
NR.<br />
ELEVI<br />
Fig. ANALIZA REZULTATELOR<br />
EVALUĂRII PRIN PROBE SCRISE (TEST INIŢIAL)- <strong>2011</strong>/2012<br />
Zona Huedin<br />
2-<br />
2,99<br />
3-<br />
3,99<br />
4-<br />
4,99<br />
5-<br />
5,99<br />
6-<br />
6,99<br />
7-<br />
7,99<br />
8-<br />
8,99<br />
9-<br />
9,99<br />
17 49 40 28 22 33 17 10 3<br />
NR. ELEVI PARTICIPANŢI: 210 ÎN PROCENTE: 90,12%<br />
MEDIA GENERALĂ<br />
4,85<br />
REPREZENTAREA GRAFICĂ A REZULTATELOR OBŢINUTE:<br />
10<br />
analiza teste cls.X<br />
nr. elev<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10<br />
note<br />
Serie1<br />
Fig. ANALIZA REZULTATELOR EVALUĂRII PRIN PROBE SCRISE (TEST INIŢIAL)- <strong>2011</strong>/2012 Zona Huedin<br />
83
CLASA : XI A<br />
DISCIPLINA: Biologie<br />
NOTE 1-<br />
OBŢINUT 1,99<br />
E<br />
NR.<br />
ELEVI<br />
2-<br />
2,99<br />
3-<br />
3,99<br />
4-<br />
4,99<br />
5-<br />
5,99<br />
6-<br />
6,99<br />
7-<br />
7,99<br />
8-<br />
8,99<br />
9-<br />
9,99<br />
1 5 9 10 4 10 9 14 8<br />
NR. ELEVI PARTICIPANŢI: 70 ÎN PROCENTE: 92,1%<br />
MEDIA GENERALĂ<br />
6,78<br />
REPREZENTAREA GRAFICĂ A REZULTATELOR OBŢINUTE:<br />
Analiza teste cls.XI<br />
10<br />
nr.elevi<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10<br />
note<br />
Serie1<br />
CLASA : a XII-a<br />
DISCIPLINA: Biologie<br />
NOTE 1-<br />
OBŢINUT 1,99<br />
E<br />
NR.<br />
ELEVI<br />
Fig. ANALIZA REZULTATELOR<br />
EVALUĂRII PRIN PROBE SCRISE (TEST INIŢIAL)- <strong>2011</strong>/2012<br />
Zona Huedin<br />
2-<br />
2,99<br />
3-<br />
3,99<br />
4-<br />
4,99<br />
5-<br />
5,99<br />
NR. ELEVI PARTICIPANŢI: 60 ÎN PROCENTE: 92,30%<br />
SITUAŢIA PE GRUPE DE NIVEL LA CLASĂ:<br />
6-<br />
6,99<br />
7-<br />
7,99<br />
8-<br />
8,99<br />
9-<br />
9,99<br />
6 12 13 13 8 7 - 1<br />
MEDIA GENERALĂ<br />
5,51<br />
REPREZENTAREA GRAFICĂ A REZULTATELOR OBŢINUTE:<br />
10<br />
84
analiza teste cls.XII<br />
nr. elevi<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10<br />
note<br />
Serie1<br />
Fig. ANALIZA REZULTATELOR<br />
EVALUĂRII PRIN PROBE SCRISE (TEST INIŢIAL)- <strong>2011</strong>/2012<br />
Zona Huedin<br />
Concluzii zona Huedin<br />
Nr<br />
crt<br />
Clasa Aspecte pozitive Aspecte negative Acţiuni viitoare<br />
1 a V-a Elevii prezinta cunostinte<br />
privind structura generala a<br />
plantelor si animalelor ,<br />
interactiunile dintre acestea<br />
precum si interactiunea<br />
organismelor cu mediul<br />
inconjurator<br />
Cunostintele privind masurile<br />
de protejare a mediului<br />
inconjurator sunt limitate.<br />
Nu lectureaza cu atentie<br />
cerinta,<br />
Vocabular de specialitate<br />
deficitar<br />
Aplicarea metodelor<br />
interactive centrate pe elevi<br />
Realizarea de activitati<br />
practice si proiecte.<br />
2 a VI-a Itemii prevazuti pentru<br />
competentele C1, C2 au fost<br />
rezolvate de catre majoritatea<br />
elevilor,<br />
3 a VII- a Aplica cunsotintele in<br />
contexte noi<br />
Au cunostinte bogate de<br />
protectia animalelor<br />
4 a VIII-a Rezolvă corect itemii care<br />
vizeaza cunoasterea<br />
terminologiei<br />
Pentru C3 si C5 rezolvarea<br />
itemilor s-a realizat in<br />
proportie de 30%.<br />
Dificultati in exprimarea in<br />
scris,dificultati in aplicarea in<br />
practica a notiunilor teoretice<br />
insusite<br />
Intampina dificultati in<br />
rezolvarea itemilor subiectivi<br />
si <strong>sem</strong>iobiectivi<br />
Fac confuzii in utilizarea si<br />
aplicare unor termeni<br />
Desfasurarea unor activităti<br />
diferentiate in cadrul orelor<br />
Reluari ale unor teme<br />
Pregatiri suplimentare cu<br />
elevii rămasi in urma, dar si<br />
cu cei capabili de<br />
performanta<br />
Realizarea de activitati<br />
practice<br />
Elaborarea unor fise de<br />
lucru ,care urmaresc<br />
rezolvarea unor sarcini de la<br />
general la particular<br />
Munca diferentiata cu elevii.<br />
Realizarea de activitati<br />
practice<br />
Elaborarea unor fise de<br />
lucru ,care urmaresc<br />
rezolvarea unor sarcini de la<br />
85
5 IX Rezolvă corect itemii care<br />
vizeaza intelegerea<br />
terminologiei<br />
Aplica corect cunostinţe<br />
dobandite anterior in contexte<br />
noi<br />
6 X Inteleg si utilizeaza corect<br />
terminlogia specifica<br />
Aplică cunostintele in<br />
contexte noi<br />
7 XI Intelegerea si utilizarea<br />
terminologiei stiintifice<br />
Aplica corect cunostinţe<br />
dobandite anterior in contexte<br />
noi<br />
8 XII. La C1 si C2 rezolvarea<br />
itemilor s-a realizat de catre<br />
majoritatea elevilor<br />
specifici biologiei<br />
Intampina dificultati in<br />
rezolvarea itemilor de tip<br />
problema care se bazeaza<br />
pe calcul matematic<br />
Fac dovada unor lacune în<br />
cunostinte<br />
Fac confuzii in utilizarea<br />
unor termeni specifici<br />
biologiei<br />
Nu dispun de capacitatea de<br />
esentializare si nu sunt<br />
capabili sa extraga concluzii<br />
prin analogie<br />
Intimpina dificultati la<br />
rezolvarea problemelor de<br />
genetica<br />
Superficialitate in rezolvarea<br />
itemilor care vizează<br />
capacitatea de sinteza<br />
Capacitatea de sinteza a<br />
elevilor este<br />
redusa,dificultutati in<br />
corelarea notiunilor teoretice<br />
cu aplicarea lor in practica<br />
general la particular<br />
Munca diferentiata cu elevii.<br />
Desfasurarea unor activităti<br />
diferentiate in cadrul orelor<br />
Reluari ale unor teme<br />
Pregatiri suplimentare cu<br />
elevii rămasi in urma, dar si<br />
cu cei capabili de<br />
performanta<br />
Desfasurarea unor activităti<br />
diferentiate in cadrul orelor<br />
Reluari ale unor teme<br />
Pregatiri suplimentare cu<br />
elevii rămasi in urma, dar si<br />
cu cei capabili de<br />
performanta<br />
Desfasurarea unor activităti<br />
diferentiate in cadrul orelor<br />
Reluari ale unor teme<br />
Pregatiri suplimentare cu<br />
elevii rămasi in urma, dar si<br />
cu cei capabili de<br />
performanta<br />
Desfasurarea unor activităti<br />
diferentiate in cadrul orelor<br />
Reluari ale unor teme<br />
Pregatiri suplimentare cu<br />
elevii rămasi in urma, dar si<br />
cu cei capabili de<br />
performanta<br />
GRAFICUL REZULTATELOR PE CLASE<br />
Analiza mediilor pe clase in zona Huedin<br />
medii<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
1 2 3 4 5 6 7 8 9<br />
clasele( V,VI,VII,VIII,IX,X,XI,XII)<br />
Serie1<br />
86
Nr<br />
crt<br />
Analiza testelor iniţiale Gherla şi zona<br />
Clasa Aspecte pozitive Aspecte negative Actiuni viitoare<br />
1 a V-a Elevii prezintă cunoştinţe<br />
privind structura generala<br />
a plantelor şi animalelor ,<br />
interactiunile dintre<br />
acestea precum şi<br />
interactiunea<br />
organismelor cu mediul<br />
inconjurator<br />
2 a VI-a Rezolva corect itemi care<br />
vizează achiziţia de<br />
cunoştinţe şi înţelegerea<br />
terminologiei<br />
3 a VII- a Aplică cunoştinţele in<br />
contexte noi<br />
4 a VIII-a Rezolvă corect itemii care<br />
vizează înţelegerea<br />
terminologiei<br />
5 IX A Rezolvă corect itemii care<br />
vizează înţelegerea<br />
terminologiei<br />
Aplica corect cunoştinţe<br />
dobândite anterior in<br />
contexte noi<br />
Cunoştinţele privind<br />
măsurile de protejare a<br />
mediului înconjurător sunt<br />
limitate.<br />
Frecvente greşeli<br />
ortografice si gramaticale.<br />
Intâmpină dificultăţi în<br />
rezolvarea itemilor<br />
subiectivi<br />
Frecvente greşeli<br />
ortografice si gramaticale.<br />
Erori de interpretare a<br />
cerinţelor unor itemi<br />
Frecvente greşeli<br />
ortografice si gramaticale.<br />
Intâmpină dificultăţi in<br />
rezolvarea itemilor<br />
subiectivi si <strong>sem</strong>iobiectivi<br />
Fac dovada unor lacune în<br />
cunoştinţe<br />
Fac confuzii in utilizarea<br />
unor termeni specifici<br />
biologiei<br />
Intâmpină dificultăţi in<br />
rezolvarea itemilor de tip<br />
problema care se bazează<br />
pe calcul matematic<br />
Fac dovada unor lacune în<br />
cunoştinţe<br />
Fac confuzii in utilizarea<br />
unor termeni specifici<br />
biologiei<br />
Desfăşurarea unor<br />
activităţi diferenţiate în<br />
cadrul orelor<br />
Reluări ale unor teme<br />
Desfăşurarea unor<br />
activităţi diferenţiate in<br />
cadrul orelor<br />
Reluări ale unor teme<br />
Pregătiri suplimentare cu<br />
elevii rămaşi in urma, dar<br />
si cu cei capabili de<br />
performanta<br />
Desfaşurarea unor<br />
activităţi diferenţiate in<br />
cadrul orelor<br />
Reluări ale unor teme<br />
Pregătiri suplimentare cu<br />
elevii rămaşi in urma, dar<br />
si cu cei capabili de<br />
performanta<br />
Desfăşurarea unor<br />
activităţi diferenţiate in<br />
cadrul orelor<br />
Reluări ale unor teme<br />
Pregătiri suplimentare cu<br />
elevii rămaşi in urma, dar<br />
si cu cei capabili de<br />
performanta<br />
Desfăşurarea unor<br />
activităţi diferenţiate in<br />
cadrul orelor<br />
Reluări ale unor teme<br />
Pregătiri suplimentare cu<br />
elevii rămaşi in urma, dar<br />
si cu cei capabili de<br />
performanta<br />
6 X A Inţeleg si utilizează corect Intâmpină dificultăţi in Desfăşurarea unor<br />
87
terminlogia specifică<br />
Aplică cunoştinţele in<br />
contexte noi<br />
7 XII A Inţelegerea si utilizarea<br />
terminologiei ştiinţifice<br />
Aplica corect cunoştinţe<br />
dobândite anterior in<br />
contexte noi<br />
rezolvarea itemilor de tip<br />
problemă<br />
Superficialitate in<br />
rezolvarea itemilor care<br />
vizează capacitatea de<br />
sinteza<br />
activităţi diferenţiate in<br />
cadrul orelor<br />
Reluări ale unor teme<br />
Pregătiri suplimentare cu<br />
elevii rămaşi in urma, dar<br />
si cu cei capabili de<br />
performanta<br />
Desfăşurarea unor<br />
activităţi diferenţiate in<br />
cadrul orelor<br />
Reluări ale unor teme<br />
Pregătiri suplimentare cu<br />
elevii rămaşi in urma, dar<br />
si cu cei capabili de<br />
performanta<br />
GRAFICUL REZULTATELOR PE CLASE<br />
9<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
V VI VII VIII IX A X A XII A<br />
Turda şi zona Turda<br />
In şcolile din zona Turda si Turda sau aplicat testele iniţiale la 3043 elevi din care 1337 de<br />
elevi aparţin claselor gimnaziale si 1706 de elevi colegiilor si liceelor. Distribuţia notelor a respectat<br />
curba lui Gauss fapt ce demonstrează ca profesorii au elaborat teste de nivel mediu la care elevii<br />
au demonstrat achiziţii solide si conforme programelor şcolare.<br />
Media generala la gimnaziu= 6.80<br />
Elevi participanţi = 1337<br />
Media generala la licee si colegii=6.54<br />
Elevi participanţi=1706<br />
Situaţia pe şcoli este:<br />
Unitatea de învăţământ Media Nr. elevi participanţi<br />
88
Sc . Teodor Muresanu 7.37 217<br />
Sc . Avram Iancu 6.49 210<br />
Sc . Andrei Saguna 6.01 86<br />
Sc . Horea Closca si Crisan 6.72 199<br />
Sc . Ioan Opris 7.68 208<br />
Sc . Mihai Voda 6.73 144<br />
Sc . Simion Balint 6.55 51<br />
Sc . Tureni 6.08 67<br />
Sc . Petresti 6.82 51<br />
Sc . Moldovenesti 7.01 47<br />
Sc . Calarasi 6.34 54<br />
Colegiul National Mihai Viteazul 8.75 571<br />
Liceul Liviu Rebreanu 8.1 257<br />
Colegiul Tehnic 5.05 425<br />
Colegiul Emil Negrutiu 4.81 187<br />
Colegiul Dr.Ioan Ratiu 5.23 215<br />
Distribuţia notelor la gimnaziu<br />
V 17 13 58 56 49 46 50 29 29<br />
VI 2 17 23 19 27 23 47 44 25<br />
VII 1 26 15 38 54 51 52 65 40<br />
VIII 25 42 34 35 34 46 31 32 14<br />
Total 45 98 130 148 164 184 180 170 108<br />
Distribuţia notelor la liceu şi colegii<br />
Nota/Clasa 2 3 4 5 6 7 8 9 10<br />
IX 7 10 60 59 43 50 63 30 19<br />
X - 37 56 48 64 56 97 54 25<br />
XI - 43 55 40 54 58 62 65 40<br />
XII 13 30 42 57 77 85 64 30 13<br />
XIII 14 22 19 15 19 11 - - -<br />
Total 34 142 232 219 257 260 286 179 97<br />
În urma analizei rezultatelor de la testele iniţiale din cadrul cercului metodic de biologie<br />
din zona Turda sau desprins următoarele concluzii:<br />
- rezultatele de la biologie relevă un nivel mediu de competenţe corespunzătoare nivelurilor<br />
taxonomice; se remarcă elevi cu un nivel înalt de pregătire si performanţe foarte bune;<br />
- elevii nu au tratat cu seriozitate aceste teste, pentru că nu s-au trecut în catalog;<br />
- notele mici de la teste sunt şi rezultatul numărului foarte mic de ore la biologie.<br />
Recomandări:<br />
- pentru recuperarea cunoştinţelor se alocă puţin din timpul fiecărei ore;<br />
- dezvoltarea competenţelor se realizează şi pe parcursul anului prin exerciţii, teme, referate,<br />
portofolii tematice;<br />
- antrenarea în activităţi extracurriculare;<br />
- pentru elevii claselor a XII-a prin participarea lor la orele de pregătire pentru examenul de<br />
bacalaureat, conform programului stabilit.<br />
89
Istorie, socio-umane<br />
Insp.Arion Hadrian<br />
PUNCTE TARI:<br />
- În toate şcolile durata testului a fost de 45 minute<br />
- testele au fost cu subiect unic pe şcoală şi nivel<br />
- testele au fost anunţate şi nu au fost trecute în catalog;<br />
- s-a avut în vedere criteriile unice de evaluare;<br />
- conţinutul testelor a fost accesibil elevilor, cu un grad de dificultate mediu şi au conţinut<br />
itemi de diferite tipuri;<br />
- s-au întocmit bareme la care s-a acordat 1 punct din oficiu, iar pentru nota 5 au fost itemi<br />
obiectivi sau <strong>sem</strong>iobiectivi;<br />
- s-a constatat prodominarea notelor între 6-8,99;<br />
- s-au avut în vedere competenţele dobândite în anul anterior de studiu<br />
- testele au fost întocmite după modelul oferit de minister, cu cele două părţi, partea I cu itemi<br />
obiectivi iar partea a II a cu itemi <strong>sem</strong>iobiectivi şi/sau obiectivi<br />
- s –au întocmit matrice si bareme<br />
- În toate cazurile, conducerile şcolilor s-au preocupat în mod deosebit pentru organizarea<br />
acestei activităţi;<br />
- În marea majoritare testarea se bazează pe competentele prevăzute de programele şcolare<br />
şi este utila în special pentru clasele de profil uman care sustin proba de istorie obligatorie<br />
la examenul de bacalaureat;<br />
- În toate situaţiile, testele aplicate respectă modelele propuse şi au un nivel mediu de<br />
dificultate, compatibil cu evaluarile nationale<br />
- s-au respectat ultimele recomandari referitoare la dezvoltarea competentelor de întelegere<br />
a textului istoric si stimularea lecturii,<br />
- majoritatea elevilor au dovedit o pregatire corespunzatoare, în concordanţă cu notarea la<br />
clasa, care a constituit un stimulent pentru obtinerea rezultatelor foarte bune la examenele<br />
nationale şi olimpiadele scolare<br />
- elevii claselor a XII-a de la toate liceele teoretice din judeţ au obtinut note bune,<br />
comparabile cu notele de la bacalaureat.<br />
PUNCTE SLABE<br />
- pentru o testare eficientă, nu în toate şcolile s-a ţinut cont de profil, atunci când s-au elaborat<br />
testele iniţiale, astfel incat sa se poata asigura conditii a<strong>sem</strong>anatoare celor de examen,<br />
- rezultatele testarii nu au o relevanţă certă din cauze multiple: numarul mare de elevi dintr-o sala<br />
de clasa în timpul testarii, numarul mare de teste susţinute de elevi intr-un interval de timp scurt,<br />
supraaglomerarea activitatii profesorilor, etc.<br />
- s-a constatat ca cele mai mari dificultati ale elevilor s-au referit la utilizarea limbajului istoric, la<br />
întelegerea textului , la capacitatea scazută de argumentare şi formulare a opiniilor proprii.<br />
dificultăţi în datarea şi ordonarea evenimentelor istorice<br />
- dificultăţi în interpretarea textului istoric<br />
- formulează cu greutate <strong>sem</strong>nificaţa istorică a unor evenimente; elevii nu sunt obişnuiţi cu munca<br />
independentă;<br />
- este mare numărul elevilor care au dificultăţi în utilizarea limbajului istoric şi a folosirii corecte a<br />
termenilor istorici; greutăţi în elaborarea eseului structurat.<br />
-în clasele a IX-a şi a X -a, întâmpină greutăţi în încadrarea în timp şi spaţiu a evenimentelor<br />
istorice, înţeleg cu greutate mesajul documentelor şi cerinţele formulate<br />
90
- elevii întâmpină unele dificultăţi la folosirea unor termeni istorici, la prezentarea temelor istorice<br />
pe baza relaţiilor cauză–efect, la exerciţii de interpretare şi analiză a unor texte istorice;<br />
- elevii întâmpină dificultăţi în argumentarea unor opinii, în sesizarea mesajului documentului<br />
istoric, în utilizarea limbajului istoric într-un context dat;<br />
- netrecerea notelor în catalog a determinat o oarecare relaxare<br />
PROPUNERI DE REMEDIERE:<br />
- exerciţii cu termeni istorici, de analiză a izvoarelor istorice precum şi de realizare a unor<br />
sinteze pe baza relaţiilor cauză –efect;<br />
- folosirea unor metode activ-participative în procesul de predare-învăţare; centrarea<br />
activităţii pe elev;<br />
- folosirea şi a altor modalităţi de evaluare: jocul de rol, portofoliul, jocul didactic, etc.<br />
- predarea diferenţiată şi organizarea de pregătiri suplimentare, în special pentru elevii clasei<br />
a XII-a a care vor susţine din istorie examenul de bacalaureat;<br />
- pregătirea suplimentară să se facă după modele de bacalaureat<br />
- modele de teste şi lucrările <strong>sem</strong>estriale să fie structurate după modele de teste inţiale şi<br />
modele de bacalaureat<br />
- formarea şi dezvoltarea deprinderilor de a rezolva sarcini care cuprind itemi subiectivi de tip<br />
eseu structurat sau eseu liber;<br />
- formarea deprinderii de a argumenta în scris afirmaţiile făcute la adresa unui fapt,<br />
eveniment sau proces istoric;<br />
- aplicarea în continuare de teste care să urmărească progresul elevilor.<br />
- fişă de muncă în independentă şi în echipă<br />
- organizarea unor momente de lectură prin care să se verifice înţelegerea textului, a<br />
noţunilor istorice, a enunţurilor cheie şi formularea unor idei pe baza celor citite<br />
Etape:<br />
a. administrarea testelor iniţiale<br />
b. analiza rezultatelor la nivel de catedră/ comisie metodică<br />
1. identificarea problemelor specifice<br />
2. propunerea activităţilor de reglare/ remediere/ dezvoltare<br />
c. modalităţi de realizare a planurilor individualizate de învăţare în vederea particularizării<br />
acestora de către cadrele didactice<br />
d. realizarea raportului catedrei/ comisiei metodice privind problemele identificate şi<br />
rezultatele aşteptate<br />
e. analize comparative între notele obţinute de elevii claselor a VIII-a şi a XII-a la examenele<br />
naţionale şi cele obţinute la clasă la disciplinele de examen.<br />
ANALIZA REZULTATELOR TESTELOR INITIALE LA DISCIPLINELE SOCIO-UMANE:<br />
Prin intermediul testului initial aplicat elevilor din clasele IX-XII ale liceelor din judeţ, au fost avute<br />
in vedere urmatoarele competente specifice:<br />
-de identificare a termenilor, fenomenelor, proceselor, proprietatilor;<br />
-de utilizare şi aplicare a cunostintelor detinute;<br />
-de întelegere şi utilizare de cunoştinte, tehnici de argumentare;<br />
-de analiza cantitativă şi calitativa;<br />
-de a comenta şi interpreta un text;<br />
-de a redacta un eseu argumentativ;<br />
-de analiza, evaluare, exemplificare;<br />
91
-de comparare a unor atitudini, convingeri, conceptii, teorii<br />
Ca urmare, s-au obtinut urmatoarele rezultate:<br />
Disciplina de învăţământ<br />
şi clasa Note sub 5 Note intre 5 si 7 Note peste 7<br />
Logica si argumentare, 26% 54% 20%<br />
clasa a IX-a<br />
Educatie antreprenoriala, 26% 60% 14%<br />
clasa a X-a<br />
Psihologie, clasa a X-a - 6% 94%<br />
Economie, clasa a XI-a 31% 55% 14%<br />
Sociologie, clasa a XI-a - 5% 95%<br />
Filosofie, clasa a XII-a 8% 32% 60%<br />
Studii sociale,clasa a XII-a - 1% 99%<br />
La nivelul profesorilor de ştiinţe socio-umane s-a constatat că elaborarea şi utilizarea<br />
testelor initiale se confruntă cu următoarea problemă: corpul stiintelor socio-umane, studiate în<br />
ciclul gimnazial şi liceal este alcatuit din mai multe discipline de învatamant relativ autonome unele<br />
fata de altele,adica este format din Cultura civica, Logica, argumentare si comunicare, Educatie<br />
antreprenoriala, Psihologie, Economie, Sociologie, Filosofie, care sunt ,de fapt, tot atatea ştiinte<br />
independente unele faţă de altele.<br />
Ca urmare, studiul celor 8 discipline didactice amintite inseamna, de fiecare data, un<br />
inceput, o initiere în stiintele respective. Dar pentru cî stiintele invocate sunt reciproc<br />
independente, aceasta particularitate este preluata şi de disciplinele didactice corespunzatoare lor.<br />
În consecinţă, testele initiale nu ar trebui sa se raporteze la competente specifice sau continuturi<br />
informationale formate într-o perioada precedenta sau la o disciplina socio-umanista studiatî în<br />
anul/anii anteriori.<br />
Luând în cosiderare toate aceste aspecte, testele initiale pot fi:<br />
1.teste de cultura generală<br />
2.teste de familiarizare şi de atitudine fata de stiintele socio-umaniste<br />
3.teste specifice care sa masoare competente, abilitati, cunostinte etc.<br />
Prin urmare, s-a constatat:<br />
1.daca testul a vizat cultura generală şi familiarizarea cu problematica<br />
ştiintelor socio-umaniste ,media obtinuta este<br />
mare(Psihologie,Sociologie,Studii sociale);<br />
2.daca evaluarea s-a raportat la<br />
competente(identificare, comparare, analiza, interpretare etc.), media<br />
obtinuta este mica(Logica si argumentare, Educatie<br />
antreprenoriala, Economie, Filosofie)<br />
De aceea, consideram ca nu trebuie sa fie <strong>sem</strong>ne de îngrijorare, ci trebuie ca în cursul<br />
anului scolar, oră de oră:<br />
1. să se aloce din bugetul de timp al orei pentru intelegerea si aprofundarea cunostintelor<br />
si categoriilor cu care opereaza stiintele socio-umaniste;<br />
2. să se acorde o atentie speciala formarii unei metodologii simple si eficiente de<br />
identificare, comparare, analiza, interpretare, comentare de texte, elaborare de<br />
92
eseuri, definirii conceptelor, pe care s-o transmitem elevilor pentru a o asimila;<br />
3. testarile curente trebuie sa ruleze itemi care sa vizeze aceste competente;<br />
4. folosirea unor metode alternative de evaluare:proiectul, eseul, comentariul de<br />
text, portofoliul<br />
5. diferentierea pe nivele de dificultate a sarcinilor de lucru, folosindu-se fise de lucru<br />
diferentiate<br />
Geografie<br />
insp.Török Ferencz<br />
Evaluarea constituie un proces fundamental prin care se realizează orientarea şi optimizarea<br />
învăţării, inclusiv la disciplina geografie. Precizia şi eficienţa evaluării sunt strâns legate de<br />
formularea competenţelor şi de desfăşurarea demersurilor de instruire. În aceste condiţii,<br />
probele de evaluare au fost selectate şi elaborate în majoritatea şcolilor în strânsă legătură cu<br />
acestea şi în funcţie de gradul de complexitate al competenţei, precum şi în funcţie de<br />
rezultatele aşteptate ale instruirii (cunoştinţe, deprinderi sau capacităţi intelectuale, priceperi şi<br />
deprinderi practice, comportament ).<br />
Ca urmare, la disciplina geografie, trebuie avute în vedere următoarele obiective specifice:<br />
1. Depășirea evaluării de tip tradiţional;<br />
2. Elaborarea itemilor și a probelor de evaluare, prin respectarea exactităţii şi validităţii, acestea<br />
oferind diagnoză, prognoză, feedback, motivând, inspirând, asigurând evoluţia educabililor.<br />
3. Adaptarea evaluării la specificul clasei - nivel de cunoaștere, particularităţi psiho-pedagogice ale<br />
elevilor;<br />
4. Centrarea evaluării pe competenţele generale ale fiecărui nivel de învăţământ și respectiv,<br />
competenţele specifice fiecărei clase;<br />
5. Discutarea cu elevii a structurii probelor de evaluare scrisă, a referatelor, a portofoliilor, etc.<br />
precum și a conţinutului acestora în momentul susţinerii;<br />
6. Obligativitatea susţinerii evaluării predictive la toate clasele la care se predă disciplina geografie<br />
și transformarea acestui test iniţial într-un instrument privind eficientizarea strategiilor didactice,<br />
pentru a remedia deficienţele, a asigura progresul școlar și a stimula performanţa în rândul<br />
elevilor;<br />
7. Analiza rezultatelor testelor predictive la disciplina geografie și o analiză comparativă între<br />
rezultatele la aceste teste la clasele de același nivel;<br />
8. Nivelul pregătirii elevilor să se realizeze pe baza observaţiei directe, a probelor de control<br />
aplicate şi a evaluării de tip longitudinal (pentru urmărirea progresului individual al elevilor);<br />
9. Obligativitatea autoevaluării cadrului didactic (capacitatea de a raporta propriul comportament<br />
didactic la exigenţele unui stil didactic elevat, adaptat specificului clasei de elevi).<br />
10. Eficientizarea procesului de evaluare prin creșterea gradului de obiectivitate în apreciere,<br />
pentru evitarea supranotării.<br />
În aceste condiţii respectând obiectivele înşirate mai sus, discutate cu ocazia consfătuirilor<br />
profesorilor de geografie, testele au fost realizate în marea lor majoritate la nivelul comisiilor<br />
metodice a profesorilor de geografie din diferitele zone geografice ale judeţul <strong>Cluj</strong>. Aplicarea<br />
acestor teste s – a realizat dealungul unei perioade de o săptămână, convenită cu ocazia<br />
consfătuirilor. Desigur aplicarea testelor a fost precedată de o săptămână – două de recapitulare.<br />
Analizarea rezultatelor testelor aplicate s – a realizat în două etape distincte. În prima etapă<br />
s – a realizat o analiză sumară la nivel de unitate şcolară, unde raportarea s – a făcut la<br />
obiectivele specifice pentru fiecare unitate în parte, luând în consideraţie desigur şi nivelul deja<br />
cunoscut al fiecărui colectiv de elevi. S – a alocat atenţie sporită la testarea elevilor din clasele<br />
93
începătoare (clasa a V – a şi a IX – a), unde realizarea testelor a avut la bază competenţe şi<br />
conţinuturi aduse din diferite medii şcolare.<br />
În cea de a doua etapă s – a realizat coroborarea analizelor din şcolile unde lucrează<br />
membrii comisiilor metodice, realizând astfel o analiză complexă a situaţiei reale a învăţământului<br />
geografic într – o regiune mai vastă. S – au identificat o serie de probleme comune la toate şcolile<br />
zonei, în schimb s – au remarcat şi câteva probleme specifice unei şcoli sau altei, probleme care<br />
au în general caracter subiectiv, provenind din stilul de lucru şi pregătirea iniţială şi continuă a<br />
cadrului didactic.<br />
În acest sens s – au realizat la nivel de comisie metodică şi la nivel de unitate şcolară<br />
planuri individualizate de învăţare. Datorită faptului că există similitudini vom încerca să realizăm<br />
o analiză sumară a rezultatelor pe judeţ şi nu pe principalele zone geografice ale judeţului, zone<br />
care stau şi la baza organizării formării continue la geografie prin comisii metodice (zona Huedin,<br />
zona <strong>Cluj</strong> Napoca, zona Turda, zona Câmpia Turzii, zona Dej şi zona Gherla). Concluziile se vor<br />
cumula pentru fiecare nivel în parte.<br />
a. Clasa a V – a<br />
Constatări:<br />
-‐ la clasa a V – a nivelul de pregătire a elevilor depinde în primul rând de pregătirea<br />
şi ambiţia învăţătoarei sau al învăţătorului drept pentru care nu există desigur o<br />
situaţie comună la şcolile din zonă (există din păcate şi situaţii în care ora de<br />
geografie la clasa a a III- a şi a IV – a s – a transformat adesea în oră de<br />
matematică sau română, realizând astfel o ierarhizare nejustă a disciplinelor)<br />
-‐ o bună parte a elevilor au cunoştinţe relativ solide la geografia patriei, în schimb nu<br />
au formate noţiunile de bază privind geografia generală, nu au formate deprinderi şi<br />
priceperi specifice disciplinei (utilizarea hărţii, valorificarea lecturii geografice în<br />
înţelegerea fenomenului geografic, etc.)<br />
Recomandări:<br />
-‐ realizarea unei relaţii de colaborare între profesorii de geografie şi învăţătorii din<br />
ciclul primar în vederea evitării marginalizării disciplinei, relaţie bazată în primul<br />
rând pe comunicare, pe cunoaşterea obiectivelor comune ale ciclului primar şi<br />
gimnazial<br />
-‐ mai multe activităţi comune învăţător – profesor de geografie, punerea la dispoziţia<br />
învăţământului primar a resurselor educaţionale specifice geografiei (hărţi, cărţi cu<br />
lecturi geografice, etc.)<br />
b. Clasa a VI – a<br />
Concluzii:<br />
-‐ cantitatea enormă de informaţii, noţiuni, deprinderi şi priceperi, ce ar trebui<br />
acumulate de către elevi în clasa a V – a , face ca rezultatele testului iniţial la clasa<br />
a VI – a să fie ceva mai slabe<br />
-‐ sunt probleme cu înţelegerea interacţiunilor factorilor mediului înconjurător, cu<br />
relaţia climă, vegetaţie, faună, soluri, influenţa factorilor exogeni în formarea<br />
reliefului, etc.<br />
-‐<br />
Recomandări:<br />
alocarea unor resurse de timp mai mari pentru recuperarea lipsurilor, ce se<br />
datorează în primul rând alocării de către conducerea unor şcoli la clasa a V – a a<br />
doar o oră pe săptămână (se poate realiza relativ uşor, datorită faptului, că în clasa<br />
a VI – a se studiază doar Europa)<br />
c. Clasa a VII – a<br />
Concluzii:<br />
94
-‐ în general testele aplicate pentru clasele a VII – a sunt mai reuşite, elevii având<br />
cunoştinţe mai profunde despre geografia Europei, studiată în clasa a VI - a<br />
-‐ se remarcă o ameliorare evidenţă a problemelor privind cunoaşterea şi utilizarea<br />
diferitelor tipuri de hărţi, formarea deprinderilor şi priceperilor caracteristice studiului<br />
geografiei<br />
-‐ probleme relativ mari apar cu interpretarea textelor geografice, cu exprimarea<br />
coerentă (dispare propoziţia, chiar cea simplă, în prezentarea aspectelor<br />
geografice, etc.)<br />
Recomandări:<br />
-‐ colaborare mai eficientă cu profesorii de limba română (limba maghiară, dacă este<br />
cazul), revenirea la evaluarea verbală, diversificarea metodelor utilizate în predarea<br />
şi evaluarea geografiei, mai multe activităţi inter şi transdisciplinare, exigenţă<br />
sporită a profesorilor de geografie pentru exprimarea corectă şi pretenţioasă, etc.<br />
d. Clasa a VIII – a<br />
Concluzii:<br />
-‐ în urma analizelor efectuate pe fiecare tip de item în parte, se remarcă o evidentă<br />
creştere în ceea ce priveşte formarea unor deprinderi şi priceperi specifice<br />
geografiei, în înţelegerea fenomenelor geografice, etc.<br />
-‐ din păcate se remarcă aceeaşi problemă privind greutăţile de exprimare,<br />
simplificarea totală a exprimării, situaţie ce se datorează şi evitării utilizării<br />
manualelor şcolare (învăţare pe baza schiţelor din caiet)<br />
-‐ datorită ordinii de studiere a continentelor exeuropene, elevii au acumulat ceva mai<br />
puţine cunoştinţe despre cele două Americi şi Australia, şi ceva mai multe despre<br />
Asia şi Africa<br />
Recomandări:<br />
-‐ realizarea unor activităţi cu caracter practic, bazate pe observaţii individuale, pe<br />
măsurători, pe studiu individual, pe realizarea de proiecte educaţionale, care vin în<br />
sprijinul realizării obiectivului privind utilizarea cunoştinţelor acumulate în viaţa de<br />
toate zilele<br />
e. Clasa a IX – a<br />
Constatări<br />
-‐ o bună parte din constatările generale sunt identice cu cele din clasa a V – a, mai<br />
ales la şcolile unde nu există continuitate (grupuri şcolare, licee teoretice cu clasele<br />
IX – XII), cauza fiind desigur diversitatea mediului din care elevii provin<br />
-‐ rezultatele testelor sunt însă mult mai bune decât la clasa a V – a, datorită în primul<br />
rând curriculei de clasa a VIII – a (geografia României), studiată obligatoriu în 2 ore<br />
pe săptămână<br />
-‐ se observă o familiarizare a elevilor cu modalitatea de evaluare a cunoştinţelor prin<br />
teste, indiferent de ce fel sunt aceste teste, în schimb se remarcă şi aici greutăţi<br />
privind exprimarea<br />
Recomandări:<br />
-‐ diversificarea metodelor de evaluare, introducerea unor metode moderne de<br />
evaluare (proiecte, studii geografice, etc.) în combinaţie cu metodele clasice<br />
precum evaluarea orală frontală sau individuală<br />
-‐ punerea unui accent mai mare în predare pe metodele activ – participative, pe<br />
activităţi de tip interactiv, individual pe pe grupuri mici, ce dezvoltă pe lângă spiritul<br />
de echipă şi corectarea greşelilor de exprimare<br />
f. Clasa a X – a<br />
Constatări:<br />
95
-‐ se remarcă adâncirea prăpastiei între elevii buni şi mai puţin buni, atât în interiorul<br />
claselor, cât şi mai ales între diferitele tipuri de unităţi de învăţământ ( grupuri<br />
şcolare versus licee teoretice)<br />
-‐ se observă o gândire mai pragmatică a elevilor testaţi, reducerea la minimum a<br />
efortului depus în vederea înţelegerii fenomenelor geografice, a utilizării lor în viaţa<br />
de toate zilele<br />
-‐ dezinteres faţă de disciplina geografie, remarcat mai ales la clasele mai slabe din<br />
grupurile şcolare<br />
Recomandări:<br />
-‐ diversificarea metodelor de predare, mai ales la grupuri şcolare, punerea unui<br />
accent mai evident pe lectura geografică, pe activitatea diferenţiată, pe recuperare,<br />
etc-<br />
-‐ implicarea elevilor în activităţi extracurriculare, cu caracter geografic (excursii de<br />
studiu, drumeţii, concursuri de geografie, etc.), pentru trezirea interesului pentru<br />
studiul disciplinei<br />
g. Clasa a XI – a<br />
Constatări :<br />
-‐<br />
-‐<br />
-‐<br />
-‐<br />
-‐<br />
rezultatele testelor sunt a<strong>sem</strong>ănătoare cu cele din clasa a X – a<br />
se observă adesea o superficialitate în rezolvarea itemilor, care vizează<br />
capacitatea de sinteză, unii dintre elevi pierzîndu – se în amănunte mai puţin<br />
esenţiale<br />
o bună parte din elevii testaşi întâmpină dificultăţi în rezolvarea itemilor de tip<br />
problemă, care se bazează pe calcul matematic (indici privind sporul natural sau<br />
migratoriu, densitate generală şi subzistenţială, etc.)<br />
Recomandări:<br />
mai multe activităţi diferenţiate, bazate pe dezvoltarea capacităţii de analiză şi<br />
sinteză, pe utilizarea cunoştinţelor provenite de la studiul altor discipline,l etc.<br />
pregătiri speciale cu elevii rămaşi în urmă, dar şi cu cei capabili de performanţă, în<br />
vederea obţinerii de rezultate la concursuri de geografie, participare la simpozioane<br />
şi comunicări ştiinţifice, etc.<br />
h. Clasa a XII – a<br />
Constatări:<br />
-‐ rezultatele testelor iniţiale denotă un interes mai scăzut pentru studiul geografiei<br />
mediului înconjurător, geografie ce se studiază în clasa a XI - a<br />
-‐ se remarcă dificultăţi vădite în corelarea noţiunilor teoretice cu aplicarea lor în<br />
practică, capacitatea de sinteză şi analiză a elevilor rămâne la fel de redusă, etc.<br />
Recomandări:<br />
-‐<br />
-‐<br />
Învăţământ special<br />
Insp. Ionescu Crina Laura<br />
schimbarea viziunii elevilor (mai ales a celor din grupuri şcolare) vizavi de<br />
importanţa studierii mediului înconjurător, prin activităţi atractive<br />
pregătiri speciale pentru elevii, care optează pentru geografie (acolo unde este<br />
posibil) la examenul de baclaureat, dar şi pregătirea elevilor capabili de<br />
performanţă<br />
În conformitate cu Foaia de parcurs, cu notele MECTS / ISJ privind priorităţile MECTS<br />
pentru anul şcolar <strong>2011</strong>-2012, mai exact, obiectivul care se referă la evaluarea iniţială, astfel încât<br />
sistemul educaţional să devină performant, în şcolile speciale din judeţul <strong>Cluj</strong> au fost respectate<br />
96
cerinţele stipulate. Evaluarea iniţială s-a realizat cu scopul clar de orientare şi optimizare a<br />
învăţării, într-o formă cât mai standardizată, cu dorinţa de a deveni un reper real şi obiectiv pentru<br />
adaptarea procesului de învăţare la particularităţile copiilor cu cerinţe educaţionale speciale.<br />
Au fost elaborate planuri operaţionael pentru desfăşurarea evaluării iniţiale pe discipline la<br />
nivelul comisiilor/catedrelor metodice conform calendarului MECTS cu respectarea structurii şi a<br />
procedurii de elaborare a testelor şi analiză a rezultatelor, la disciplinele nominalizate în Foaia de<br />
parcurs şi existenţa bazei de date care cuprinde: matricea de evaluare, subiectul şi baremul<br />
testelor.<br />
Testarea iniţială a fost precedată de două săptămâni de recapitulare, la nivelul fiecărei<br />
catedre/comisii metodice au fost realizate planurile de recapitulare, stabilite reperele de elaborare<br />
a testelor şi validate, câte un test de evaluare pentru disciplinele prevăzute, conform datelor<br />
propuse de MECTS.<br />
Modelele de teste iniţiale validate la nivelul comisiilor/catedrelor metodice şi aprobate de<br />
conducerea şcolilor au fost transmise către <strong>Inspectoratul</strong> Şcolar Judeţean <strong>Cluj</strong>.<br />
Testelele administrate la nivelul disciplinelor prevăzute în Foaia de parcurs şi în Nota<br />
MECTS privind evaluarea naţională, au fost evaluate şi analizate la nivelul fiecărei comisii, fiind<br />
identificate problemele specifice, aspectele pozitive si negative, urmând apoi stabilirea măsurilor şi<br />
modalităţilor specifice de remediere a deficienţelor pentru asigurarea progresului şcolar şi<br />
stimularea performantei, prin planuri individuale de lucru.<br />
Rezultatele testării iniţiale au fost prelucrate/analizate în comisiile metodice, în Consiliile<br />
Profesorale şi în Consiliile de Administraţie din şcoli şi au fost aduse la cunoştinţa părinţilor şi a<br />
elevilor aşa cum prevede Foaia de parcurs MECTS.<br />
Etape:<br />
f. administrarea testelor iniţiale<br />
- Testele de evaluare iniţială au fost elaborate şi administrate conform cerinţelor prevăzute în<br />
Foaia de parcurs elaborată de Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului şi<br />
modelelor prezentate de acesta, devenind un reper pentru adaptarea procesului de învăţare la<br />
particularităţile beneficiarului direct, elevul<br />
- Itemii au fost structuraţi pe baza cerinţelor din învăţământul de masă şi adaptate noţiunilor<br />
predate în anii precedenţi în şcolile speciale pentru elevii cu cerinţe educaţionale speciale<br />
g. analiza rezultatelor la nivel de catedră/ comisie metodică<br />
- La nivelul catedrelor/comisiilor metodice, rezultatele evaluării iniţiale au fost analizate cu<br />
scopul de a remedia deficienţele, de a asigura progresul şcolar şi, nu în ultimul rând, pentru<br />
a stimula performanţa fiecărui elev, în concordanţă cu potenţialul, particularităţile de vârstă,<br />
tipul şi gradul de deficienţă. În funcţie de problemele identificate, au fost propuse activităţi<br />
de reglare/remediere/ dezvoltare<br />
o identificarea problemelor specifice<br />
- Având în vedere specificul şcolilor speciale şi particularităţile de dezvoltare a competenţelor<br />
cognitive şi socio-emoţionale ale elevilor cu cerinţe educaţionale speciale, a fost dificil să<br />
se întocmească teste standardizate pentru toţi elevii unei clase deoarece diferenţele în<br />
ceea ce priveşte nivelul cunoştinţelor sunt foarte mari între elevii aceleiaşi clase (unii elevi<br />
nu pot să citească fără sprijin, unii nu pot să scrie decât cu ajutor sau cu alternative: tablă<br />
magnetică, tastatură, creion adaptat, unii elevi nu pot să se exprime nici oral, nici scris şi<br />
folosesc alternative de comunicare în funcţie de tipul şi gradul de deficienţă al fiecăruia)<br />
97
- Majoritatea elevilor au întâmpinat dificultăţi în recunoaşterea şi utilizarea figurilor de stil, în<br />
decodificarea mesajului în funcţie de context, cunoaşterea şi elaborarea unor enunţuri în<br />
funcţie de sensul figurat al cuvintelor, redactarea unor texte şi ortografia cuvintelor<br />
o propunerea activităţilor de reglare/ remediere/ dezvoltare<br />
- Dezvoltarea competenţelor pe care tipul şi gradul de deficienţă le permite mărind astfel<br />
perioada de timp alocată pentru consolidare, fixare şi transfer. Vor fi selectate<br />
texte/conţinuturi care sunt accesibile elevilor cu cerinţe educaţionale speciale, insistând pe<br />
înţelegerea mesajului, exprimarea opiniei<br />
- Activităţi didactice diferenţiate pe grupe de nivel<br />
- O mai bună consolidare a conţinuturilor deficitare prin jocuri, fişe<br />
- Împărţirea sarcinilor de învăţare în paşi mici<br />
- Utilizarea de strategii şi resurse cât mai variate şi atrăgătoare pentru elevi – fişe de lucru,<br />
materiale auxiliare aplicative, audio-video, software, jocuri didactice, lucrări de laborator,<br />
etc.<br />
- Ilustrarea grafică, unde este posibil, a problemelor matematice<br />
- Aplicaţii practice bazate pe scheme grafice<br />
- Suplimentarea materialului intuitiv<br />
- Colaborarea cu Cabinetele de TTL şi Psihodiagnoză pentru corectarea disgrafiilor /<br />
dislexiilor / discalculiilor / alexiilor / agrafiilor / acalculiior şi pentru consilierea psihologică a<br />
elevilor cu tulburări emoţionale şi de comportament ;<br />
- Continuarea muncii individualizate cu elevii care sunt incluşi în programe de recuperare şi<br />
lucrează după Planuri de Intervenţie/Servicii Personalizat (PIP)<br />
h. modalităţi de realizare a planurilor individualizate de învăţare în vederea particularizării<br />
acestora de către cadrele didactice<br />
- Realizarea planurilor individualizate, în concordanţă cu problemele specifice identificate, în<br />
scopul remedierii acestora<br />
- Recapitularea noţiunilor studiate anterior, predarea noţiunilor noi, încercarea de a se<br />
apropia nivelul de predare şi de acumulare a cunoştinţelor de programa din şcoala de masă<br />
- Consolidarea noţiunilor prin fişe de lucru particularizate<br />
- Organizarea de meditaţii / consultaţii - majoritatea elevilor au participat la activităţi specifice<br />
organizate după-amiaza pentru remedierea, pe cât posibil, a neajunsurilor constatate în<br />
urma evaluării iniţiale<br />
i. realizarea raportului catedrei/ comisiei metodice privind problemele identificate şi<br />
rezultatele aşteptate<br />
- Cadrele didactice implicate în evaluarea iniţială au realizat rapoarte/analize. Acestea au fost<br />
prezentate în mod sintetic la nivel de catedră / comisie metodică, cu propuneri de<br />
remediere, planuri de acţiune. Rapoartele sintetice se află în portofoliile comisiilor metodice<br />
j. analize comparative între notele obţinute de elevii claselor a VIII-a şi a XII-a la examenele<br />
naţionale şi cele obţinute la clasă la disciplinele de examen<br />
- Analizele comparative între notele obţinute de elevii claselor a VIII-a şi a XII-a la examenele<br />
naţionale şi cele obţinute la clasă la disciplinele de examen reflectă existenţa unor diferenţe<br />
în notare cuprinse în intervalul 1-3 puncte<br />
- Diferenţele constate sunt urmarea particularităţilor în dezvoltarea elevilor cu deficienţe de<br />
auz / vedere şi implicit a decalajelor existente în pregătirea elevilor. De a<strong>sem</strong>enea<br />
evaluarea naţională vizează curriculum naţional, în timp ce pe parcursul anului şcolar se<br />
urmăreşte respectarea cerinţelor educaţionale speciale ale elevilor cu deficienţe de auz /<br />
98
vedere. Aceştia studiază un curriculum adaptat, având ca scop apropierea de curriculumul<br />
şcolii de masă<br />
- Ca urmare a activităţii de analiză a rezultatelor testărilor iniţiale s-au revizuit planificările<br />
individualizate de învăţare şi s-au făcut modificările necesare, conform recomandărilor<br />
comisiei metodice a catedrei respective<br />
Muzică, Arte<br />
Insp.Chira Beniamin<br />
PUNCTE TARI:<br />
- testele au fost cu subiect unic pe şcoală şi nivel ;<br />
- testele au fost anunţate şi nu au fost trecute în catalog;<br />
- s-au avut în vedere criteriile unice de evaluare;<br />
- conţinutul testelor a fost accesibil elevilor, cu un grad de dificultate mediu şi au conţinut<br />
itemi de diferite tipuri;<br />
- s-au întocmit bareme la care s-a acordat 1 punct din oficiu, iar pentru nota 5 au fost itemi<br />
obiectivi sau <strong>sem</strong>iobiectivi;<br />
- s-a constatat prodominarea notelor între 5-9,99;<br />
- s-au avut în vedere competenţele dobândite în anul anterior de studiu;<br />
- testele au fost întocmite după modelul oferit de minister, cu cele două părţi, partea I cu itemi<br />
obiectivi iar partea a II a cu itemi <strong>sem</strong>iobiectivi şi/sau obiectivi ;<br />
- s -au întocmit matrice şi bareme;<br />
- conducerile unităţilor de învăţământ s-au preocupat în mod deosebit pentru organizarea<br />
acestei activităţi;<br />
- în marea majoritate testarea se bazează pe competenţe de specialitate artistică, prevăzute<br />
în programele şcolare în vigoare;<br />
- toate testele aplicate respectă modelele propuse şi au un nivel mediu de dificultate;<br />
- au fost respectate recomandările referitoare la dezvoltarea competenţelor de înţelegere a<br />
textului;<br />
- majoritatea elevilor au dovedit o pregătire corespunzătoare, în concordanţă cu notarea la<br />
clasă;<br />
- pentru o testare eficientă în toate şcolile s-a ţinut cont de specialitate, atunci când s au<br />
elaborat testele iniţiale;<br />
PUNCTE SLABE<br />
- rezultatele testarii nu au o relevanţă certă din cauze multiple: numărul mare de elevi dintro<br />
sală de clasă în timpul testării, numărul mare de teste susţinute de elevi într-un interval de timp<br />
scurt etc;<br />
- s-a constatat ca cele mai mari dificultati ale elevilor s-au referit la utilizarea limbajului de<br />
specialitate;<br />
- lipsa manualelor de specialitate şi chiar a programelor şcolare la unele discipline;<br />
PROPUNERI DE REMEDIERE:<br />
- folosirea unor metode activ-participative în procesul de predare-învăţare;<br />
- elaborarea unor programe şcolare bazate pe dezvoltarea de competenţe şi elaborarea<br />
manualelor de specialitate;<br />
- folosirea şi a altor modalităţi de evaluare: jocul de rol, portofoliul, etc.<br />
- predarea diferenţiată şi organizarea de pregătiri suplimentare;<br />
- modelele de teste şi lucrările <strong>sem</strong>estriale să fie structurate după modele de teste inţiale ;<br />
99
- formarea şi dezvoltarea deprinderilor de a rezolva sarcini care cuprind itemi subiectivi;<br />
- aplicarea în continuare de teste care să urmărească progresul elevilor.<br />
- organizarea unor momente de lectură prin care să se verifice înţelegerea textului de<br />
specialitate;<br />
Educaţie fizică și sport<br />
Insp. Cătinaş Ioan<br />
In cadrul tuturor comisiilor metodice în ce priveşte testele iniţiale s-a respectat structura,<br />
modelul propus de minister, s-au aplicat în intervalul de timp stabilit respectându-se astfel cerinţele<br />
de pe foaia de parcurs.<br />
Testele iniţiale la disciplină sportivă,au fost interpretate individual cu fiecare elev în parte<br />
urmând analiza acestora la nivel de Comisie Metodica.<br />
Aceste teste au fost centralizate de Comisiile Metodice, s-au arhivat în siguranţă pentru a<br />
putea reveni asupra lor dacă este cazul , şi pentru a putea fi comparate cu evaluarea finala ce va<br />
avea loc la sfârşitul anului şcolar<br />
S-au aplicat testele iniţiale la clasele IX-XII respectând modelul elaborat de MECTS<br />
- au fost testaţi elevii claselor a X-a (3), a XI-a (4) şi a XII-a (3)<br />
- au participat toţi elevii din învăţământul sportiv<br />
În urma analizei rezultatelor obţinute la testele iniţiale s-au constatat următoarele deficienţe:<br />
- majoritatea notelor obţinute de elvi sunt între 4-6<br />
- elevii întâmpină greutăţi în ilustrarea, descrierea unor fenomene, fapte, în identificarea<br />
şi recunoaşterea unor date, relaţii specifice disciplinei de studiu<br />
- lipsa de interes faţă de testarea iniţială, pentru faptul că nu se notează în catalog.<br />
Măsuri pentru reglementarea, remedierea deficienţelor constatate:<br />
- se va insista pe însuşirea cunoştinţelor de bază, pe analizarea faptelor, situaţiilor<br />
problemă specifice disciplinei, pe descrierea unor evenimente<br />
- se va insista pe transferul fenomenelor, proceselor specifice disciplinei<br />
S-au realizat raporte ale catedrei privind problemele identificate şi rezultatele obţinute şi s-<br />
au propus măsuri pentru remedierea deficienţelor constatate.<br />
Rapoartele a fost prezentate în şedinţa comisiei metodice, în Consiliul profesoral şi în<br />
Consiliul de administraţie.<br />
Fiecare Comisie Metodică a facut analiza rezultatelor obţinute, constatandu-se un nivel<br />
relativ scăzut al acestora.<br />
Discipline tehnice<br />
Insp.Simuţ Maria și Insp. Giurgiu Carmen<br />
a)administrarea testelor iniţiale<br />
Probele de evaluare iniţială şi baremele de corectare au fost concepute la nivelul fiecarei<br />
unitati de invatamant pe nivel de clase si domenii la clasele a IX-a si a X-a si a XI-a si pe<br />
specializari la clasele a XII-a, in conformitate cu regulile stabilite la intalnirea cu responsabilii de<br />
catedre si metodistii din luna septembrie.<br />
În selecţia temelor/ conţinuturilor cât şi a competenţelor de evaluare s-a ţinut seama de<br />
trăsăturile şi condiţiile specifice ale unei astfel de evaluări iniţiale - testele iniţiale trebuind să fie<br />
elaborate la un nivel mediu de dificultate, care să permită analiza ulterioară a rezultatelor prin<br />
raportare la evaluările finale şi de ieşire dintr-un ciclu de învăţământ .<br />
S-au avut în vedere competenţele specifice din programa aferentă anului anterior de studiu,<br />
corelate cu cele din programa pentru anul de studiu curent şi Standardele de Pregătire<br />
100
Profesională specifice calificărilor, putându-se astfel identifica acele cunoştinte, abilităţi/ deprinderi<br />
care stau la baza anticipării performanţelor elevilor şi care oferă un tablou complet al proiectărilor<br />
ulterioare a activităţii didactice - prin adaptarea acestora la nivelul real de pregătire a elevilor<br />
stabilind trasee particularizate, cu caracter remedial sau stimulativ.<br />
Administrarea testelor s-a facut in perioada stabilita in foia de parcurs, dupa parcurgerea<br />
unei etape recapitulative la clase aflate in derulare.<br />
b) analiza rezultatelor la nivel de catedră/ comisie metodică<br />
- identificarea problemelor specifice<br />
- propunerea activităţilor de reglare/ remediere/ dezvoltare<br />
Rezultatele obţinute de elevi în urma evaluărilor au fost analizate individual si global, la<br />
nivelul clasei / claselor de acelaşi nivel, în cadrul catedrelor. In fiecare portofoliu al catedrei tehnice<br />
se afla rezultatele prelucrarii testelor si planuri de masuri privind ameliorarea rezultatelor. Din<br />
aceste analize reies urmatoarele:<br />
- interes scăzut din partea elevilor la orele de recapitulare, datorită faptului că notele de la<br />
testele iniţiale nu sunt trecute în catalog- la toate unitatile de invatamant<br />
- media pe clase atestelor initiale difera in functie de profil si domeniu.<br />
Astfel elevii de la profilul servicii au obţinut rezultate mai bune ( De ex: media pe clasa 8,16<br />
la Grup Scolar „Constantin Brancusi” Dej) in comparatie cu profilul tehnic sau resurse, unde<br />
mediile pe clasa au fost cu putin peste 5 ( de ex: la Grup Scolar „Aurel Vlaicu” <strong>Cluj</strong>-Napoca,<br />
confirmând astfel faptul că, la admiterea în liceu, la aceste clasele din profilul servicii se inscriu<br />
elevi mai bine pregătiţi, cu media de admitere mai mare.<br />
c) modalităţi de realizare a planurilor individualizate de învăţare în vederea particularizării<br />
acestora de către cadrele didactice<br />
Măsurile generale propuse pentru ameliorarea deficienţelor, stabilite in cadrul sedintelor catedrelor<br />
au fost:<br />
- reluarea unor noţiuni de bază şi aprofundarea celor ce constituie baza de pornire pentru<br />
însuşirea de noi cunoştinţe;<br />
- rezolvarea mai multor probleme în timpul orelor şi la tema de casă<br />
- mai multe explicaţii, exemple concrete, exerciţii aplicative, material didactic suplimentar ;<br />
- munca diferenţiată cu elevii, mai multă atenţie celor care prezintă deficienţe.<br />
- consultaţii<br />
- se va stabili stilulul de învăţare predominant al clasei, pentru a putea adapta strategia de<br />
predare-învăţare evaluare;<br />
- se vor utiliza frecvent fişele de lucru cu sarcini diferenţiate adaptate nivelului de înţelegere a<br />
elevului –conform strategiei didactice adoptate;<br />
- se va utiliza materialul didactic din dotare, lecţiile interactive şi metodele active de predareînvăţare<br />
– evaluare, pentru a putea trezi interesul elevilor pentru disciplinele tehnice –<br />
conform strategiei didactice adoptate;<br />
- se va pune accent pe caracterul aplicativ al noţiunilor învăţate;<br />
- se va stimula creşterea nivelului de pregătire al elevilor prin neanunţarea datei exacte a<br />
evaluărilor sumative – conform graficului de aplicare a testelor de evaluare ;<br />
- se va cere elevilor o mai temeinică pregătire individuală acasă - prin teme, exerciţii<br />
suplimentare, evaluări pe bază de miniproiecte, portofoliu etc. ;<br />
- se vor iniţia activităţi de tutoriat – prin care elevii mai slabi vor fi ajutaţi de profesori şi de alţi<br />
colegi de clasă mai bine pregătiţi - conform graficului activităţilor suplimentare de<br />
remediere.<br />
101
d) realizarea raportului catedrei/ comisiei metodice privind problemele identificate şi<br />
rezultatele aşteptate<br />
In fiecare unitate de invatamant in portofoliul catedrei exista analiza rezultatelor testelor initiale, cu<br />
interpretari, cu mediile pe clasa, cu concluziile si planurile de remediere a situatiilor existente.<br />
e) analize comparative între notele obţinute de elevii claselor a VIII-a şi a XII-a la examenele<br />
naţionale şi cele obţinute la clasă la disciplinele de examen.<br />
In cadrul fiecarei catedre au fost analizate rezulattele la bacalaureat si la evaluarea nationala. Din<br />
analizele facute reiese ca rezulaltatele obtinute de elevi la clsa nu difera <strong>sem</strong>nificativ fata de<br />
rezulatele la examenele nationale.<br />
102
II.4. Îmbunătăţirea competenţelor de lectură<br />
Învăţământ preșcolar<br />
În ceea ce priveşte pregătirea copiilor pentru activitatea de citit-scris din şcoală şi<br />
apropierea copiilor de carte, s-a monitorizarea organizarea centrelor de interes (biblioteca, colţul<br />
păpuşii, ştiinţă, etc.) în fiecare grupă din grădiniţă.<br />
Organizarea spaţiului în centre (Biblioteca, Colţul căsuţei/Joc de rol, Construcţii, Ştiinţă,<br />
Arte, Nisip şi apă şi altele) se face ţinând cont de resursele materiale, de spaţiu şi de nivelul de<br />
vârstă al copiilor în toate unităţile. In funcţie de spaţiul disponibil, sectorizarea sălii de grupă<br />
cuprinde toate centrele sau cel puţin două dintre ele. Materialele care se regăsesc zilnic în<br />
zonele/centrele/colţurile deschise nu sunt aleatorii, ci atent alese, în strânsă corelare cu tema<br />
săptămânii sau cu tema proiectului aflat în derulare.<br />
• Etichetarea mediului, împreună cu copiii, reprezintă un bun prilej de familiarizare a<br />
copilului cu limbajul scris şi de utilizare a acestuia în contexte adecvate vârstei. Au fost<br />
făcute recomandări ca etichetele să fie scrise de către educatoare, în prezenţa copiilor,<br />
la recomandarea lor şi chiar dictate de ei. În plus, etichetarea trebuie să se facă treptat,<br />
pe măsură ce copiii descoperă un nou obiect în clasă sau utilitatea unei zone sau a unui<br />
spaţiu al clasei, în ideea de a nu încărca prea mult clasa cu etichete. Pe măsură ce<br />
unele cuvinte devin cunoscute şi se constată asimilarea formei scrise a acestora,<br />
etichetele pot fi îndepărtate.<br />
• Pe măsură ce apropierea de citit-scris se face simţită, la colţurile amenajate în clasă<br />
(“Colţul păpuşii”, “Jocul de rol”, “Artă”, “Construcţii”, “Ştiinţă” etc.) educatoarea poate<br />
solicita copiilor “să completeze” reţete, liste pentru cumpărături, file de jurnal sau fişe cu<br />
observaţii legate de experimentele efectuate etc.<br />
Înscrierea a 40 de grădiniţe în programul naţional de stimulare a interesului pentru lectură „Să<br />
citim pentru mileniul trei”, dovedeşte preocuparea educatoarelor în a trezi copiilor interesul pentru<br />
citit-scris, să le creeze un mediu interesant şi stimulativ, bogat în experienţe lingvistice.<br />
Învăţământ primar(Limba Română)<br />
Şcolile inspectate: Şcoala cu clasele I-VIII Ion Agârbiceanu <strong>Cluj</strong>-Napoca, Şcoala cu clasele<br />
I-VIII Iuliu Haţieganu <strong>Cluj</strong>-Napoca, Şcoala cu clasele I-VIII Al. V. Voevod <strong>Cluj</strong>-Napoca, Şcoala cu<br />
clasele I-VIII Avram Iancu Turda, Şcoala cu clasele I-VIII Teodor Murăşanu Turda<br />
În şcolile inspectate au fost verificate următoarele aspecte:<br />
• alocarea, la clasele I-IV a unei ore de lectură distincte în orarul săptămânal;<br />
• cuprinderea în cadrul documentelor de planificare a conţinuturilor<br />
distincte pentru ora de lectură, atât în planificarea anuală, cât şi în proiectarea unităţii de<br />
învăţare;<br />
• încurajarea citirii, atât a textelor literare, cât şi a textelor nonliterare, în scopul exersării<br />
lecturii atât în mod tradiţional, cât şi ca alfabetizare a înţelegerii textului<br />
• amenajarea, în sălile de clasă, a unui spaţiu funcţional destinat lecturii.<br />
Învăţământ primar(Limba Maghiară)<br />
Inspecţiile tematice în specialitate şi inspecţiile curente au urmărit existenţa activităţilor<br />
distincte de lectură la clasele primare cu predare în limba maghiară şi germană.<br />
S-au constatat următoarele:<br />
- Activităţile distincte de lectură au fost prevăzute, la nivelul componentei conceptuale, în<br />
următoarele documente şcolare: orarele claselor şi planificările calendaristice ( Liceul Teologic<br />
Unitarian „János Zsigmond” şi Liceul Teoretic „Brassai Sámuel” din <strong>Cluj</strong>-Napoca. Au existat şi<br />
103
cazuri în care în orarele claselor, respectiv în unele planificări nu apăreau orele de lectură distincte<br />
(Liceul de Muzică „Sigismund Toduţă”, şi Liceul Teoretic „Apáczai Csere János” din <strong>Cluj</strong>-Napoca).<br />
- În cadrul activităţilor realizate s-au accentuat activităţile care formează deprinderile de<br />
vorbire, scriere, ascultare / ascultare activă şi citire. Au fost administrate / rezolvate probleme care<br />
sunt menite să dezvolte capacităţile de comprehensiune în ce priveşte înţelegerea textului. S-au<br />
alocat suporturi bune de conţinuturi şi unităţi de timp corespunzătoare pentru exerciţiile<br />
gramaticale şi cele de vocabular, menite să îmbogăţească bagajul lexical al elevilor.<br />
- La nivelul claselor primare cu predare în limba maghiară există activităţi extraşcolare /<br />
extracurriculare menite să dezvolte capacităţile de vorbire, scriere, ascultare şi citire, componente<br />
ale viitoarelor capacităţi lingvistice ale elevilor. Cele mai importante sunt:<br />
1. Concursul Judeţean de Recitare de Poezii pentru clasele I-IV „Most szólj, rigó”, organizat de<br />
Liceul Teologic Unitarian „János Zsigmond” din <strong>Cluj</strong>-Napoca.<br />
2. Concursul Naţional de Interpretare de Basme „Mesék szárnyán”, pentru clasele I-IV, cu<br />
etapa judeţeană la Liceul Teologic Reformat <strong>Cluj</strong>-Napoca.<br />
3. Concursul Judeţean de Ortografie „Aranka György” pentru clasele a III-a şi a IV-a, organizat<br />
de Liceul Teoretic „Apáczai Csere János” <strong>Cluj</strong>-Napoca.<br />
4. Concursul Naţional de Povestire de Basme „Az üveghegyen túl”, cu etapa judeţeană la<br />
Liceul Teoretic „Báthory István” <strong>Cluj</strong>-Napoca.<br />
5. Concursul Naţional de Recitare „Kányádi Sándor”, clasele I-IV, cu etapa judeţeană la<br />
Grupul Şcolar Huedin.<br />
6. Concursul Naţional de Recitare de Poezii „Vidám versek” pentru clasele I-IV, cu etapa<br />
judeţeană la Liceul Teologic Unitarian „János Zsigmond” din <strong>Cluj</strong>-Napoca.<br />
Disciplina Limba şi Literatura Maghiară<br />
Îmbunătăţirea competenţelor de lectură în general şi a competenţelor de înţelegere, de<br />
interpretare şi alcătuirea textului este o preocupare susţinută a profesorilor de limba şi literatura<br />
maghiară din judeţul <strong>Cluj</strong> de mai mulţi ani.<br />
Pe baza priorităţilor stabilite în Foaia de parcurs a MECTS, în anul şcolar <strong>2011</strong>-2012 pentru<br />
profesorii de specialitatea limba şi literatura maghiară ameliorarea performanţelor elevilor în<br />
domeniul lecturii devine o practică obligatorie. Pentru o intervenţie eficientă în acest domeniu s-au<br />
intreprins următoarele acţiuni:<br />
1. La Consfătuirile judeţene ale disciplinei s-au stabilit modalităţile de realizare unui plan de<br />
acţiuni la nivel de fiecare şcoală şi întâlnirile de lucru inspectorului de specialitate cu responsabilii<br />
cercurilor metodice în vederea facilitării şi monitorizării activităţii. La aceste întâlniri s-au stabilit<br />
acţiunile generale, obligatorii:<br />
- exersarea lecturii la fiecare oră<br />
- introducerea momentului ortografic la fiecare oră<br />
- folosirea metodelor activ-participative şi cooperative de învăţare în prelucrarea textelor<br />
literare şi nonliterare<br />
- introducerea la orele de limba şi literatura maghiară a textelor uzuale şi de straturi de stil<br />
diferite<br />
- asigurarea aplicabilităţii cunoştinţelor predate<br />
- conceperea orelor de gramatică în aşa fel ca să se predea cunoştinţe şi competenţe de<br />
limbă funcţională<br />
104
- activităţile extracurriculare organizate de profesorul de maghiară să vizeze competenţele<br />
de lectură<br />
2. Fiecare profesor a întocmit un plan de măsuri, paralel cu planificarea calendaristică<br />
pentru îmbunătăţirea acestor competenţe după specificul nivelului de pregătire al claselor.<br />
3. Inspectorul de specialitate a realizat inspecţii tematice pentru monitorizarea implementării<br />
acestor planuri de măsuri şi consilierea cadrelor didactice.<br />
4. În colaborare cu CCD <strong>Cluj</strong> se va derula programul de formare cu titlul: „Dezvoltarea<br />
competenţelor de lectură prin intermediul metodelor activ-participative de învăţare” în două serii la<br />
<strong>Cluj</strong> şi în zona Dej-Gherla.<br />
Disciplina Limba şi literatura Română<br />
Încă de la şedinţele de consfătuiri, ţinute în cadrul cercurilor metodice ale profesorilor, s-au<br />
stabilit ca acţiuni prioritare în activităţile de predare-învăţare, punerea accentului pe îmbunătăţirea<br />
competenţelor de lectură.<br />
Fiecare cadru didactic şi-a proiectat activităţi care au dezvoltat elevilor aceste competenţe.<br />
Exemple de bune practici<br />
1. Simpozionul naţional organizat prin Asociaţia profesorilor de limba şi literatura<br />
română „Ioana Em. Petrescu” pe tema Literaţia<br />
A cuprins ateliere, dezbateri, plenuri, grupuri de discuţii, care au pus în evidenţă exemple<br />
de bune practici.<br />
2. ,, Lectura Imaginii” (Colegiul Naţional Pedagogic „Gheorghe Lazăr”)<br />
Pasul 1. – propunere de a citi ,, De ce iubim femeile ” de Mircea Cărtărescu;<br />
Pasul 2. – vizionarea unui film (15 minute) care prezintă fotografii feminine – realizat de Crina<br />
Prida şi având ca titlu ,, De ce iubim femeile ”;<br />
Pasul 3. – fiecare elev şi-a ales o fotografie şi citate <strong>sem</strong>nificative/sugestive din volumul pe care l-<br />
au citit în clasă;<br />
Pasul 4. – fiecare elev este rugat să asocieze fotografia aleasă unui personaj din literatura<br />
română sau universală, să-şi motiveze alegerea printr-un eseu şi să citească în clasă fragmente<br />
<strong>sem</strong>nificative;<br />
Pasul 5. – se face o listă cu titluri de cărţi care să fie citite şi discutate în orele de lectură din afara<br />
clasei; ( o oră / săpt.)<br />
3. ,,Traseul didactic” (Colegiul Naţional Pedagogic „Gheorghe Lazăr”)<br />
Elevilor li se propune un astfel de,, traseu ” prin care să se urmărească viaţa şi opera unui<br />
scriitor, cu ajutorul unor activităţi diverse, interdisciplinare, care vizează şi inteligenţele multiple.<br />
Exemplu: ,, Lucian Blaga”<br />
Pasul 1. – elevilor li se prezintă materialul bibliografic şi li se oferă timp să se documenteze;<br />
Pasul 2 - se realizează pliante cu titlul ,,Versuri pentru templul său”, în care elevii selectează<br />
poeziile preferate din opera blagiană pe care le-au citit după ce s-a vizitat casa autorului din <strong>Cluj</strong>.<br />
De a<strong>sem</strong>enea, din volumul aniversar ,,Lucian Blaga”, se citesc mărturii despre perioada petrecută<br />
de marele om de cultură la <strong>Cluj</strong>.<br />
- vizită la Teatrul Naţional – lectură fragmente operă dramatică;<br />
- vizită la Lancrăm – cu selecţie de texte despre perioada copilăriei citite de către elevi;<br />
- vizită la B.C.U. - lectura unor articole despre activitatea scriitorului şi opera sa (inclusiv în<br />
limbă străină – franceză, engleză – traducere făcută de către elevi)<br />
4. Octavian Goga (Colegiul Naţional Pedagogic „Gheorghe Lazăr”)<br />
Traseu: momentul <strong>Cluj</strong>; Şcoala ,,Octavian Goga”- concurs de recitări; Ciucea – monografia<br />
locului legată de activitatea poetuluişi politicianului; lectura discursurilor (BCU).<br />
105
Biblioteca Judeţeană ,,Octavian Goga”: ,,Lectură şi cânt” ( Expoziţie – imagini costume populare<br />
tradiţionale; fotografii ale autorului, titluri( copertă) de carte – cu fond sonor, pe poeziile care au<br />
fost transpuse muzical ( romanţe) şi recitări.<br />
Gimnaziu<br />
5. ,, Ce urmează?” (Colegiul Naţional Pedagogic „Gheorghe Lazăr” şi în variante<br />
a<strong>sem</strong>ănătoare în alte licee, de ex. Colegiul Naţional „George Bariţiu”)<br />
Pasul 1. – achiziţionarea fondului de ,,Carte sonoră”<br />
Pasul 2. – elevii audiază un fragment<br />
Pasul 3. – li se propune, acasă, să recitească fragmentul, ceea ce urmează, dar să-şi imagineze şi<br />
o altă continuare ( 15-20 rânduri) pe care o vor citi în clasă. Se continuă astfel până la epuizarea<br />
textului, adaptat vârstei.<br />
6. ,, Lectura – hobby-ul meu” (Colegiul Naţional Pedagogic „Gheorghe Lazăr”)<br />
Pasul 1. – se propune un set de volume cu aceeaşi temă/tematică: de exemplu volumele (13<br />
buc.) din ,,Cartea misterelor” – povestiri fantastice;<br />
Pasul 2. – elevii, în perechi, citesc aceeaşi carte şi aleg fragmente sugestive /atractive care ar<br />
putea dezvolta dorinţa celorlalţi să o citească;<br />
Pasul 3. – se citesc în clasă aceste ,,fragmente” care vor scoate în evidenţă: tema, numele<br />
personajelor, etc….fără a oferi dezvăluirea ,,misterului”;<br />
-elevii îşi aleg, pentru fiecare săptămână, o altă carte pentru a face schimbul între<br />
perechi.<br />
7. În Sala Eminescu, cabinetul de limba şi literatura română, există o bibliotecă unde elevii<br />
au acces liber la raft. Pe lângă manuale, dicţionare, proiecte şi portofolii, minibiblioteca sălii mai<br />
are şi volume de beletristică. În „Colţul de lectură” al sălii, în anul trecut, fiecare elev, în cadrul<br />
orelor de limba română, avea posibilitatea să se retragă pentru lectură (de două ori pe <strong>sem</strong>estru),<br />
cu excepţia orelor cu teste anunţate, ori a lucrărilor <strong>sem</strong>estriale. În timpul acelei ore, elevii care<br />
doreau, puteau să lectureze cărţile proprii sau volume din biblioteca sălii. Ei aveau obligaţia să îşi<br />
recupereze notiţele din ora în care optau pentru lectură. (Liceul Teoretic “Mihai Eminescu”)<br />
8. Proiectul „Cartea clasei” a vizat lectura aceleiaşi cărţi de către elevii unei clase, de<br />
comun acord, într-un termen fixat de profesor. Ne-am bucurat când elevii de clasa a VI-a citeau pe<br />
scări în pauze aceeaşi carte (ciclul Jurnalul unui puşti), împărţindu-şi paginile, ori când „furau”<br />
câteva minute de lectură de la alte ore. Cinci-zece minute din orele a două săptămâni profesorul<br />
discuta despre text cu elevii (şi profesorul avea obligaţia, evident, să citească aceeaşi carte).<br />
(Liceul Teoretic “Mihai Eminescu”)<br />
9. Proiectul „Şşşşş, aici şi acum se citeşte!” – activitate de lectură sincron. În parteneriat<br />
cu profesorii de alte discipline, apelând la bunăvoinţa acestora, s-a fixat o oră de lectură, în care<br />
profesorii şi elevii, anunţaţi anterior, au citit din cărţile pe care le-au adus de acasă, ori le-au<br />
împrumutat din Centrul de documentare al şcolii, în sala de clasă, inclusiv profesorul. La sfârşitul<br />
acestei ore, 5-10 minute s-a discutat despre cărţile preferate de profesori (cei care au participat la<br />
proiect) şi elevi. (Liceul Teoretic “Mihai Eminescu”)<br />
10. La clasele XI-XII, s-a alocat o oră de lectură critică, la un interval mai mare de timp; s-a<br />
tras la sorţi un fragment de text din genul subiectelor de evaluare a competenţelor de comunicare<br />
şi s-a lecturat de către un elev, urmând ca ceilalţi, organizaţi în grupe sau individual, să extragă<br />
ideea centrală în urma ascultării lecturii fragmentului şi să o formuleze oral. (Liceul Teoretic “Mihai<br />
Eminescu”)<br />
11. Proiectul Cercurilor de lectură, care se desfăşoară în mai multe unităţi şcolare,<br />
pornind de la un proiect coerent al Asociaţiei profesorilor de limba şi literatura română „Ioana Em.<br />
Petrescu”.<br />
106
12. Jurnal liber de lectură (Colegiul Naţional „George Bariţiu”)<br />
- elevii primesc o listă cu titluri de cărţi pentru lectura suplimentară; profesorul precizează că<br />
trebuie să parcurgă în fiecare <strong>sem</strong>estru cel puţin 2 dintre ele;<br />
- li se explică elevilor că trebuie să realizeze în fiecare săptămână jurnalul lecturii lor;<br />
- în prima oră a fiecărei săptămâni elevii prezintă jurnalele de lectură şi fac rezumatul<br />
acestora sau fac lectură din acestea în faţa clasei.<br />
13. Diverse practici de stimulare a interesului pentru lectură şi de instigare la lectură (de ex.<br />
profesorul „uită” pe catedră, în pauză, un vraf de cărţi despre care nu a vorbit nimic cu elevii, iar<br />
aceştia, curioşi, le cercetează şi pot deveni interesaţi etc.)<br />
Disciplina Fizică<br />
• Una din constatările alarmante rezultată în urma evaluărilor TIMSS şi PISA a fost faptul că<br />
78% dintre elevii români participanţi la aceste testări nu reuşesc să rezolve itemii cu grad<br />
redus de dificultate deoarece nu înţeleg sensul enunţului, nu asociază conţinutul acestuia cu<br />
tema/subiectul ştiinţific corespunzător.<br />
• Pentru a reduce acest fenomen soluţia adoptată a fost utilizarea listelor de probleme,<br />
organizate în ordinea crescătoare a dificultăţi şi rezolvate individual de către elevi, în<br />
rtim propriu, astfel încât fiecare elev să fie obligat să citească şi să se gândească e<br />
însuşi/ea însăşi la ceea ce citeşte şi să realizeze legătura cu conţinutul ştiinţific<br />
necesar pentru soluţionare.<br />
• Citirea şi înţelegerea textului ştiinţific a fost încurajată şi prin familiarizarea elevilor cu<br />
metodele şi tehnicile de citire activă (de ex. SINELG) precum şi utilizarea de texte<br />
suport din reviste şi publicaţii ştiinţifice de specialitate pentru temele din programa<br />
şcolară la care se pot organiza astfel de activităţi.<br />
Disciplina Chimie<br />
• - lectura- scris-la studierea întrebuințărilor, proprietăţilor fizice<br />
• - scrierea şi prezentare de referate, proiecte<br />
Disciplina Biologie<br />
Inspecţiile la clasă, activităţile cu responsabilii de cers şi cu responsabilii de catedră au scos în<br />
evidenţă următoarele aspecte:<br />
Ø la, orele de biologie se exersează lectura prin citirea sarcinilor de lucru, prin citirea<br />
curiozităţilor şi a problemelor;<br />
Ø activităţile de la clasă vizează prezentări de proiecte, teme în mod liber de către elevi pentru<br />
dezvoltarea capacităţii de exprimare;<br />
Ø extracurricular s-au vizionat filme, s-au prezentat activităţi care dezvoltă competenţa de<br />
lectură a elevilor.<br />
Disciplina Istorie şi Socio-umane<br />
Încă de la şedinţele de consfătuiri, ţinute în cadrul cercurilor metodice ale profesorilor, s-au<br />
stabilit ca acţiuni prioritare în activităţile de predare-învăţare, punerea accentului pe îmbunătăţirea<br />
competenţelor de lectură.<br />
Fiecare cadru didactic şi-a proiectat activităţi care au dezvoltat elevilor aceste competenţe.<br />
În special, acest aspect s-a realizat prin:<br />
o parcurgerea în fiecare oră a surselor istorice sau filosofice din manualele şcolare;<br />
107
o utilizarea în cadrul orelor a fişelor cu texte istorice sau filosofice, necesare atingerii<br />
unor competenţe(inclusiv cele de lectură) şi fixarea conţinuturilor de specialitate;<br />
o competenţele de lectură au fost vizate în strânsă legătură cu înţelegerea corectă a<br />
textelor de specialitate, cu interpretarea lor, cu privirea lor din punctul de vedere al<br />
multiperspectivităţii;<br />
o în majoritatea cazurilor, elevii au primit sarcini de lectură suplimentară, în cadrul<br />
temelor pentru acasa;<br />
Disciplina Geografie<br />
Utilizarea la clasă a lecturii geografice în funcţie de competenţele specifice ale fiecărei<br />
clase, fie pentru autentificarea informaţiilor, fie pentru prezentarea evenimentelor în mod cât mai<br />
atractiv;<br />
Folosirea lecturii geografice pentru înţelegerea termenilor specifici şi a problemelor de<br />
atins;<br />
Utilizarea lecturii geografice pentru diversificarea informaţiilor obţinute din alte surse.<br />
În vederea realizării obiectivelor proiectate, din rapoartele comisiilor metodice reiese, că în<br />
primul <strong>sem</strong>estru s-a pus un accent sporit la introducerea momentelor de lectura în fiecare oră de<br />
curs. Utilizarea lecturii geografice în predarea disciplinei a avut un rol important şi în trecut. Ca atât<br />
mai mult cu cât aceste obiective au şi stat la baza proiectării şi realizării programelor şcolare. Mai<br />
ales la clasa a V – a lectura geografică a reprezentat o modalitate de înţelegere a noţiunilor de<br />
specialitate, foarte multe la număr. S – a utilizat lectura şi la realizarea obiectivului privind<br />
atractivitatea disciplinei Geografia României, clasa a VIII – a, prin lecturi originale româneşti<br />
(România pitorească,etc.) .<br />
Un succes deosebit au avut activităţile extracurriculare, care au avut la bază culegerea de<br />
informaţii din diferite surse , precum descrieri, filme geografice (şi nu numai), Internet, reviste<br />
precum National Geographic, etc.<br />
Disciplina Religie<br />
Lectura este o componentă importantă la disciplina Religie, motiv pentru care profesorii au<br />
agreat acest demers al foii de parcurs, astfel:<br />
- ora de religie, începe prin citirea unei rugăciuni şi a unui text biblic;<br />
- când este predată lecţia elevii citesc lecţia din carte cu voce tare, iar profesoara le<br />
dictează făcându-le o sinteză, astfel fiind bifate cele două componente lectură-scris;<br />
- la Seminarul Teologic Liceal Ortodox Român – şcoală de profil vocaţional, elevii întocmesc<br />
lunar fişe de lectură la cărţi cu profil religios pe care le citesc.<br />
Învăţământ special<br />
Prin prisma inspecţiei şcolare orientate către monitorizarea, dar şi consilierea acţiunii de<br />
implementare: formarea, exersarea, dezvoltarea de scris- citit ale elevilor<br />
Conform Foii de parcurs pentru anul şcolar <strong>2011</strong>-2012, Lectura, înţelegerea şi<br />
interpretarea textului trebuie să devină practici şi preocupări obligatorii ale profesorilor, indiferent<br />
de disciplină. Lectura, momentul ortografic, întrebările specifice, dialogul cu elevii, audierea unor<br />
texte/secvenţe din filme şi explicarea mesajului, etc. toate acestea contribuie substanţial la<br />
dezvoltarea personală a elevilor, încurajează exprimarea opiniei, îmbogăţirea vocabularului,<br />
determină trăiri emoţionale legate de înţelegerea textului, de cunoaştere.<br />
108
- În cadrul ariei curriculare Limbă şi comunicare, s-a alocat o oră distinctă de lectură, la toate<br />
clasele. Pe lângă manuale, s-au mai utilizat şi alte materiale realizate de cadrele didactice<br />
ca suport pentru activităţile de lectură: vocabulare cu imagini, auxiliare, texte tematice<br />
- Momentul ortografic s-a realizat prin următoarele activităţi:<br />
- compunerea de cuvinte cu ajutorul alfabetului decupat şi al alfabetarului<br />
- suprapunerea şi recunoaşterea imaginii literelor şi cuvintelor<br />
- jocuri cu litere tip puzzle<br />
- completarea cuvintelor cu literele lipsă<br />
- ordonarea logică a cuvintelor într-o propoziţie<br />
- completarea propoziţiilor lacunare<br />
- copieri<br />
- transcrieri<br />
- dictări<br />
- alte tipuri de exerciţii<br />
- Lectura s-a realizat în cadrul predării majorităţii disciplinelor prin citirea şi explicarea fiecărei<br />
noţiuni nou introduse<br />
- Textele ample (nuvele, povestiri, etc.) nu pot fi parcurse integral prin lectură dirijată, deseori<br />
recurgându-se la citirea unor fragmente de text, lucru care duce la înţelegerea trunchiată,<br />
parţială, a mesajului.Timpul alocat acestei părţi din lecţie a fost de 5- 15 minute în funcţie de<br />
dificultatea textului şi a noţiunilor întâlnite<br />
- La disciplinele: Matematică, Fizică, Chimie, Logică şi în cadrul disciplinelor tehnice, lectura<br />
s-a realizat prin citirea textelor problemelor şi explicarea noţiunilor noi din formularea datelor<br />
şi a cerinţelor acestora; prin citirea şi interpretarea terminologiei aferente fiecărei noţiuni<br />
cuprinse în definiţii şi teoreme atât din punct de vedere lingvistic cât şi <strong>sem</strong>antic; citirea în<br />
scopul identificarii substratului abstract din fiecare problemă având în vedere dificultăţile<br />
cognitive ale acestor elevi în interpretarea şi utilizarea noţiunilor abstracte; citirea<br />
proprietăţilor unor operaţii în scopul utilizării lor corecte; Lectura în cadrul orelor de limbi<br />
moderne s-a realizat prin scrierea pe tablă a propoziţiilor din lecţie, traducerea şi citirea lor<br />
în grup şi apoi individual. Secvenţe de lectură au existat şi în cadrul orelor de gramatică<br />
atunci când s-a utilizat un text din care s-au extras părţile de vorbire vizate<br />
- Secvenţele de lectură sunt marcate în caietele elevilor<br />
- Momentul ortografic s-a realizat prin dictare; teste în care elevii trebuiau să aleagă varianta<br />
scrisă corect; alcătuirea de propozitii în care s-au folosit ortograme, transcrierea cuvintelor<br />
cheie folosite de autori în textele literare, transcrierea cuvintelor de specialitate însuşite în<br />
cadrul lecţiei<br />
- Suporturile de lectură sunt adaptate particularităţilor şi nivelului de dezvoltare<br />
psihoindividuală a elevilor. De a<strong>sem</strong>enea activităţile de lectură se desfăşoară şi în cadrul<br />
activităţilor de terapii din programul de după şcoală, precum şi în cadrul unor programe<br />
extracurriculare (parteneriate cu biblioteca Octavian Goga, biblioteca SAMUS, „Prietenii<br />
cărţilor”)<br />
- În cadrul activităţilor extracurriculare s-au organizat concursuri de lectură (poezii, ghicitori,<br />
cântece) vizionări de filme, unde elevii citesc textul pe rând<br />
- O altă formă de îmbunătăţire a competenţelor de scris – citit agreată de elevi este scrierea<br />
şi citirea pe calculator. Elevii participă cu plăcere la activităţile organizate în cabinetele de<br />
informatică<br />
- Competenţele de lectură se regăsesc în tematica activităţilor fiecărei comisii metodice<br />
Discipline tehnice<br />
109
Prin prisma inspecţiei şcolare orientate către monitorizarea, dar şi consilierea acţiunii de<br />
implementare: formarea, exersarea, dezvoltarea de scris - citit ale elevilor;<br />
Activităţile distincte de lectură au fost prevăzute, la nivelul componentei conceptuale, în<br />
documentele de proiectare didactica : planificări calendaristice si proiectele unităţilor de învăţare,<br />
dar si in orarul claselor, la unitatile de invatamant care au nivel primar :Colegiul Tehnic “Ana Aslan”<br />
<strong>Cluj</strong>-Napoca, Grup Scolar Agricol Cuzdrioara si Grup Scolar “Stefan Pascu” Apahida. Pentru<br />
clasele liceale s-a recomandat ca aceasta componenta sa fie mai clar evidentiata, atat la nivel<br />
conceptual, dar mai ales la clasa, prin realizarea de catre conducerea scolii a unor instrumente de<br />
monitorizarea a modului in care sunt formate aceste competente.<br />
110
III: Profesionalizarea meseriei de cadru didactic prin<br />
activităţi de formare continuă<br />
Indicatori de performanță relevanți:<br />
III.I1. Creşterea numărului cadrelor didactice participante la cursuri de formare<br />
continuă<br />
III.I2. Asigurarea grupului ţintă propus prin proiecte le strategice ale ISJ<br />
III.I3. Creşterea gradului de atractivitate a lecţiilor ca urmare a parcurgerii<br />
programelor de formare continuă<br />
III.1. Asigurarea condiţiilor pentru evoluţia în carieră şi dezvoltarea profesională a cadrelor<br />
didactice, în contextul implementării legislaţiei secundare aferente noii Legi a Educaţiei<br />
Naţionale<br />
III.1.1. Perfecţionarea prin grade didactice<br />
Formarea continuă a cadrelor didactice şi managerilor a fost punctuală şi eficientă, s-a<br />
realizat pornind de la nevoile identificate în sistem cu ocazia inspecţiilor, dezbaterilor metodice dar<br />
şi de la cele pe care subiecţii şi le-au autoidentificat în practica didactică cotidiană.<br />
Parteneriatul IŞJ-CCD-Universităţi a fost evident, atât în identificarea nevoilor, cât şi în<br />
realizarea programelor şi urmărirea impactului activităţilor de formare în activitatea didactică şi<br />
/sau managerială.<br />
Programele furnizate, cele de management educaţional, de didactică, de utilizare a softului,<br />
au avut în vedere pregătirea formabililor pentru asumarea descentralizării şi creşterea calităţii şi<br />
eficienţei activităţilor. Mai mult, programele au fost oferite, în urma <strong>sem</strong>nalelor primite şi a nevoilor<br />
concrete ale cadrelor didactice, identificate în şcoli de către echipele de inspecţie.<br />
În perioada 1-31 octombrie <strong>2011</strong> s-au înregistrat 609 înscrieri la examenele pentru<br />
acordarea definitivării în învăţământ şi a gradelor didactice II şi I. De a<strong>sem</strong>enea, pe parcursul<br />
<strong>sem</strong>estrului I al anului şcolar <strong>2011</strong>-2012 au fost înregistrate 6 solicitări pentru echivalarea<br />
doctoratului cu gradul didactic I.<br />
Gradul didactic<br />
definitivat<br />
sesiunea 2012<br />
gradul didactic II<br />
sesiunea 2013<br />
Total inscrişi<br />
( =615)<br />
%<br />
(100%)<br />
Funcţia didactică<br />
242 39,35 % 135 - profesori I;<br />
1- profesor II;<br />
20 - învăţători/institutori/<br />
profesori învăţământ primar;<br />
84 - educatoare/ institutori/profesori învăţământ<br />
preşcolar;<br />
2 - maiştri instructori.<br />
174 28,29% 109 - profesori I;<br />
1 - profesor II;<br />
20 - învăţători/institutori/<br />
profesori învăţământ primar;<br />
42 - educatoare/institutori/ profesori învăţământ<br />
preşcolar;<br />
111
gradul didactic I :<br />
seria 2012-2014<br />
Echivalare<br />
doctorat-gradul I<br />
2- maiştri instructori.<br />
193 31,38% 121 - profesori I;<br />
1- profesor II;<br />
31- învăţători/institutori/<br />
profesori învăţământ primar;<br />
39-educatoare/institutori/ profesori învăţământ<br />
preşcolar;<br />
1- maistru instructor.<br />
6 0,98% 6 profesori I<br />
Situaţia comparativă a înscrierilor pentru perioadele 1-31 octombrie 2010, respectiv 1-31<br />
octombrie <strong>2011</strong>:<br />
Anul şcolar<br />
<strong>2011</strong>/2012<br />
(înscrieri în<br />
perioada<br />
1-31 octombrie<br />
<strong>2011</strong>)<br />
definitivat –sesiunea<br />
2012<br />
gradul didactic II–<br />
sesiunea 2013<br />
gradul didactic I :<br />
seria 2012-2014<br />
Echivalare doctoratgradul<br />
I/ <strong>sem</strong>estrul I<br />
al anului şcolar<br />
<strong>2011</strong>/2012<br />
Total înscrişi<br />
( =615)<br />
%<br />
(100%)<br />
Anul şcolar 2010/<strong>2011</strong><br />
(înscrieri în perioada<br />
1-31 octombrie 2010)<br />
242 39,35 %<br />
definitivat –sesiunea<br />
<strong>2011</strong><br />
174 28,29%<br />
gradul didactic II–<br />
sesiunea 2012<br />
193 31,38%<br />
gradul didactic I :<br />
seria <strong>2011</strong>-2013<br />
Echivalare doctoratgradul<br />
6 0,98%<br />
I/ <strong>sem</strong>estrul I al<br />
anului şcolar<br />
2010/<strong>2011</strong><br />
Total înscrişi<br />
( =879)<br />
%<br />
(100%)<br />
381 43,34%<br />
250 28,45%<br />
241 27,41%<br />
7 0,80%<br />
Evoluţia înscrierilor pentru perfecţionarea prin grade didactice, în exprimare numerică -<br />
ultimii doi ani şcolari:<br />
Numărul cadrelor<br />
didactice înscrise<br />
Situaţia comparativă a înscrierilor la perfecţionarea prin grade didactice<br />
400<br />
350<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
definitivat<br />
gradul<br />
didactic II<br />
Gradul didactic<br />
gradul echivalare<br />
didactic I doctorat<br />
- gradul I<br />
/<strong>sem</strong>estrul I<br />
Anul şcolar 2010/<strong>2011</strong>- înscrieri (1-31 octombrie 2010)<br />
Anul şcolar <strong>2011</strong>/2012 - înscrieri (1-31 octombrie <strong>2011</strong>)<br />
112
Evoluţia înscrierilor pentru ultimii doi ani şcolari, în exprimare procentuală:<br />
Evoluţia procentuală a înscrierilor la perfecţionarea prin grade didactice<br />
Procent din totalul<br />
cadrelor didactice<br />
înscrise [%]<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
definitivat gradul gradul<br />
didactic II didactic I<br />
Gradul didactic<br />
echivalare<br />
doctoratgradul<br />
I<br />
/<strong>sem</strong>estrul I<br />
Anul şcolar 2010/<strong>2011</strong> - înscrieri (1-31 octombrie 2010)<br />
Anul şcolar <strong>2011</strong>/2012 - înscrieri (1-31 octombrie <strong>2011</strong>)<br />
În calendarul activităţilor de perfecţionare pentru anul şcolar <strong>2011</strong>-2012, au fost cuprinse şi<br />
cadrele didactice înscrise anterior (în perioadele 1-31 octombrie 2009, respectiv 1-31 octombrie<br />
2010) pentru acordarea gradelor didactice II şi I, după cum urmează:<br />
Tipul perfecţionării Funcţia didactică Înscrişi<br />
Gradul didactic II Profesori 151<br />
sesiunea 2012<br />
Învăţători 41<br />
(257-înscrişi)<br />
Educatoare 63<br />
(8 -aprobări speciale) Maistri instructori 2<br />
Gradul didactic I<br />
seria 2010-2012<br />
(258 - înscrisi)<br />
(18-aprobări speciale)<br />
Gradul didactic I<br />
seria <strong>2011</strong>-2013<br />
(247- înscrisi)<br />
(6-aprobări speciale)<br />
Profesori 174<br />
Învăţători 53<br />
Educatoare 31<br />
Maistri instructori -<br />
Profesori 157<br />
Învăţători 49<br />
Educatoare 41<br />
Maistri instructori -<br />
Din analiza comparativă a datelor înregistrate se observă:<br />
• Scăderea numărului de cadre didactice înscrise la definitivat (mai puţine intrări în sistem);<br />
• Scăderea numărului de cadre didactice înscrise la gradul didactic II, respectiv la gradul<br />
didactic I;<br />
• Păstrarea constantă a numărului de echivalări ale doctoratului cu gradul didactic I, în<br />
contextul modificării metodologiei;<br />
• Număr mare de cadre didactice având gradul didactic I.<br />
Cadre didactice cu gradul I echivalat pe baza titlului ştiinţific de doctor în <strong>sem</strong>estrul I al anului<br />
şcolar <strong>2011</strong>-2012:<br />
Număr cadre didactice care au solicitat<br />
echivalarea doctoratului cu gradul didactic I<br />
Specializarea<br />
Agricultură-Horticultură 1<br />
Chimie 1<br />
Filosofie 1<br />
113
Istorie 1<br />
Limba şi literatura română 1<br />
Matematică 1<br />
Total echivalări: 6<br />
Cadre didactice cu gradul I echivalat pe baza titlului ştiinţific de doctor<br />
Numărul gradelor<br />
echivalate<br />
1<br />
0,9<br />
0,8<br />
0,7<br />
0,6<br />
0,5<br />
0,4<br />
0,3<br />
0,2<br />
0,1<br />
0<br />
Anul şcolar <strong>2011</strong>/2012<br />
<strong>sem</strong>estrul I<br />
Agricultură-<br />
Horticultură<br />
Chimie Filosofie Istorie Limba şi<br />
literatura<br />
română<br />
Specializarea cadrelor<br />
didactice<br />
Matematică<br />
Analiza SWOT<br />
Puncte tari:<br />
§ parcurgerea ritmică, în termenele minime prevăzute de lege, a perfecţionării prin grade<br />
didactice;<br />
§ număr mare de cadre didactice având gradul didactic I;<br />
§ număr mare de cadre didactice care au finalizat cele 3 module ale programelor acreditate,<br />
obţinând 90 de credite profesionale transferabile;<br />
§ număr mare de directori/ directori adjuncţi/ inspectori şcolari care au finalizat două module ale<br />
programului de management educaţional, obţinând 60 de credite profesionale transferabile;<br />
§ număr corespunzător de profesori metodişti pentru fiecare specialitate „clasică” din sistem<br />
(59 de cadre didactice au urmat cursul de formare „Evaluarea activităţii didactice prin<br />
inspecţie”, din oferta CCD);<br />
§ număr în creştere de profesori mentori de practică pedagogică;<br />
§ număr mare de cadre didactice care au fost formate pentru utilizarea platformei A.e.L.;<br />
§ număr mare de cadre didactice care au urmat cursuri de iniţiere în utilizarea calculatorului<br />
(module C.C.D. şi programe acreditate);<br />
§ număr în creştere de profesori care au solicitat echivalarea doctoratului în domeniul<br />
specialităţii cu gradul didactic I.<br />
Puncte slabe:<br />
§ formare iniţială realizată la un nivel mediu sau scăzut;<br />
§ anumite specializări ( maiştri instructori, ingineri, profesori de muzică şi profesori de desen) nu<br />
au putut parcurge toate modulele programelor de perfecţionare periodică, datorită faptului că<br />
nu au fost acreditate programe de către furnizorii de formare, sau nu au fost acreditate<br />
locaţii pentru serviciile de formare;<br />
§ existenţa în sistem a unor directori nou numiţi în funcţie, care nu au parcurs încă programe de<br />
management educaţional;<br />
§ existenţa într-un număr mic a profesorilor metodişti pentru specializările nou apărute în sistem<br />
(administraţie publică, profesor documentarist etc.) ;<br />
114
§ numărul mic de formatori acreditaţi pentru utilizarea platformei A.E.L.;<br />
§ număr mic de mentori pentru îndrumarea practicii pedagogice a studenţilor;<br />
§ inexistenţa mentorilor pentru stagiatură;<br />
§ intrarea în sistem a unor specialişti care nu au modul psihopedagogic (sau a fost obţinut la un<br />
departament neacreditat);<br />
§ deficienţe în pregătirea psihopedagogică a profesorilor care au solicitat echivalarea doctoratului<br />
cu gradul didactic I;<br />
§ 5% dintre cadrele didactice înscrise la perfecţionare prin grade didactice nu se prezintă la<br />
examene;<br />
Oportunităţi:<br />
§ posibilitatea formării unui număr mare de cadre didactice prin programe de formare continu<br />
acreditate de MECTS;<br />
§ cuprinderea directorilor şi inspectorilor nou numiţi în funcţii de conducere, îndrumare şi control<br />
în programele acreditate de management educaţional, din oferta CCD sau a altor furnizori de<br />
formare;<br />
§ redimensionarea raportului dintre componenta teoretică şi cea practică a curriculum-ului de<br />
pregătire a cadrelor didactice în vederea definitivării în învăţământ şi a obţinerii gradului<br />
didactic II;<br />
§ reconsiderarea inspecţiei speciale pentru promovarea gradelor didactice şi valorizarea<br />
acesteia în cadrul examenului;<br />
§ iniţierea/continuarea unor cursuri de formare pentru mentorat de practică pedagogică, de<br />
stagiatură şi de dezvoltare profesională;<br />
§ continuarea cursurilor pentru formarea profesorilor metodişti în noile discipline intrate în sistem,<br />
prin parcurgerea unor module din oferta de programe a C.C.D.(aprobată/ acreditate de<br />
MECTS);<br />
§ obţinerea acreditării SIVECO pentru noi formatori A.E.L.;<br />
§ cuprinderea profesorilor care au obţinut echivalarea doctoratului cu gradul didactic I în module<br />
de didactica specialităţii (prin C.C.D.);<br />
Ameninţări:<br />
§ nivelul scăzut al pregătirii cadrelor didactice, rezultat în urma formării iniţiale;<br />
§ realizarea formării iniţiale în cadrul unor universităţi particulare, care nu au D.P.P.D.-uri<br />
acreditate;<br />
§ implicarea unor profesori fără grade didactice sau cu gradul definitiv în activitatea de<br />
mentorat;<br />
§ management defectuos la nivelul unităţilor de învăţământ, datorită lipsei de experienţă şi de<br />
formare a noilor directori;<br />
§ număr mic de cadre didactice care utilizează platforma A.E.L. (cu excepţia profesorilor de<br />
informatică);<br />
§ costuri financiare mari pentru aducerea din alte judeţe a unor profesori metodişti, în vederea<br />
realizării inspecţiei speciale (în cazul specializărilor singulare sau nou apărute în sistem);<br />
§ supraîncărcarea programului formatorilor şi cursanţilor datorită derulării activităţilor de formare<br />
la sfârşitul săptămânii.<br />
III.1.2. Prezentarea gradului de realizare a obiectivelor stabilite de Casa Corpului Didactic<br />
<strong>Cluj</strong>, principalul furnizor de programe de formare continuă din judeţul <strong>Cluj</strong><br />
Obiectivele generale ale Casei Corpului Didactic <strong>Cluj</strong> au fost corelate cu obiectivele<br />
strategice ale <strong>Inspectoratul</strong>ui Şcolar Judeţean <strong>Cluj</strong> şi au vizat calitatea actului educaţional, impactul<br />
formării continue şi susţinerea dezvoltării profesionale prin proiecte şi parteneriate.<br />
115
Obiectivul general al Casei Corpului Didactic <strong>Cluj</strong>: Asigurarea dezvoltării profesionale a<br />
cadrelor didactice din învăţământul preuniversitar clujean s-a concretizat în:<br />
1. Valorificarea rezultatelor analizei de nevoi de formare continuă pentru<br />
fundamentarea ofertei de formare <strong>2011</strong>-2012<br />
- Raportul de analiză a nevoilor de formare identificate în anul şcolar 2010-<strong>2011</strong>. S-au<br />
prelucrat 151 de rapoarte ale responsabililor cu formarea continuă şi 24 fişe de nevoi pentru<br />
bibliotecari/responsabili CDI;<br />
- realizarea ofertei de formare continuă, avizată de Inspector şcolar general şi transmisă<br />
MECTS;<br />
2. Informarea personalului din învăţământul preuniversitar clujean referitor la<br />
oportunităţile de formare continuă<br />
- Publicarea ofertei de formare pe site-ul Casei Corpului Didactic <strong>Cluj</strong> -<br />
http://www.ccdcluj.ro/programedeformare_ro.htm - aprobată prin Adresa MECTS<br />
nr. 56296/14.11.<strong>2011</strong>,<br />
- Publicarea pe website-ul instituţiei a ofertelor de formare continuă primite pe fluxurile de<br />
comunicare instituţională – 2 anunţuri privind oportunităţi de participare la programe/activităţi;<br />
- 8 pliante pe suport de hârtie cu oferta de formare continuă a CCD <strong>Cluj</strong> transmisă în cele 8<br />
filiale;<br />
- Pliantul cu oferta de formare în format electronic transmis către toţi responsabilii cu<br />
dezvoltarea profesionala continuă din judeţul <strong>Cluj</strong>;<br />
- Realizarea grupului de discuţii al responsabililor cu dezvoltarea profesională din zona<br />
<strong>Cluj</strong>- Napoca Vest (Mănăştur, Grigorescu, Zorilor), http://groups.yahoo.com/group/ RDP-<strong>Cluj</strong>-Vest<br />
;<br />
- Acordarea de consultanţă directă, prin telefon şi email cadrelor didactice referitor la<br />
oportunităţile de formare continuă;<br />
3. Gestionarea înscrierilor la activităţile de formare continuă<br />
- Realizarea ghidului de înscriere şi a fişei de înscriere la programele de formare , publicat<br />
la adresa http://www.ccdcluj.ro/programedeformare_ro.htm,<br />
- Colectarea a 578 de înscrieri până în decembrie <strong>2011</strong>;<br />
4. Derularea programelor de formare continuă avizate din oferta de formare continuă<br />
<strong>2011</strong> – 2012<br />
- derularea a 8 programe de formare cu 88 de grupe, 1499 participanţi<br />
Numarul cursantilor privind mediul <br />
de provenienta <br />
Rural<br />
244<br />
Urban<br />
1255<br />
116
- pregătirea documentaţiei pentru acreditarea a 2 noi programe: Manager pentru şcoala<br />
viitorului şi Învăţarea bazată pe investigaţie;<br />
5. Monitorizarea calităţii programelor de formare continuă derulate:<br />
- Prelucrarea chestionarelor completate de cursanţi la programele de formare continuă;<br />
- Rapoarte de monitorizare privind derularea sesiunilor de formare.<br />
III. 2. Asigurarea calităţii activităţilor de formare continuă a personalului didactic prin<br />
monitorizarea impactului programelor de formare la nivelul clasei şi al unităţii de<br />
învăţământ preuniversitar<br />
Obiectivele generale al Casei Corpului Didactic <strong>Cluj</strong> relevante pentru acest aspect vizat de<br />
Programul Managerial al <strong>Inspectoratul</strong>ui Scolar Judetean <strong>Cluj</strong> sunt urmatoarele:<br />
- Creşterea calităţii actului educaţional prin diversificarea activităţilor de formare continuă;<br />
- Consolidarea rolului Casei Corpului Didactic <strong>Cluj</strong> în sistemul de învăţământ preuniversitar<br />
Organizarea de activităţi metodice, ştiinţifice şi culturale adaptate contextului educaţional<br />
Activităţi metodice<br />
- Organizarea activităţii metodice cu responsabilii cu dezvoltarea profesională în 7 filiale<br />
cu 134 de participanţi.<br />
- Derularea activităţilor metodice: Ştiinţe atractive – învăţătorii (limba maghiară),<br />
Activitate metodică cu profesorii de limba şi literatura maghiară;<br />
- Activitate metodică cu pedagogii şcolari Nevoi specifice ale elevilor din internatele<br />
şcolare.<br />
Activităţi ştiinţifice<br />
- Conferinţa Abordări Inovative în predarea ştiinţelor – profesorii de ştiinţe,<br />
- Festivalul Naţional al Şanselor Tale – 4 activităţi coordonate, 3 activităţi propuse şi<br />
realizate:<br />
§ Conferinţa: Educaţia pentru drepturile omului şi egalitatea de şanse în contextul<br />
voluntariatului european (09.12.<strong>2011</strong>),<br />
§ Lectorat cu părinţii:Dezvoltarea valorilor moral-civice în rândul elevilor prin<br />
§<br />
voluntariat (07.12. <strong>2011</strong>),<br />
Voluntarintariatul - modalitate de dezvoltare a competenţelor sociale ale elevilor<br />
(06.12.<strong>2011</strong>).<br />
Activităţi culturale<br />
- Icoane pe sticlă – artă şi tradiţie – conferinţă şi atelier de lucru,<br />
117
- Tinereţea preţuieşte senectutea – activitate de voluntariat.<br />
Coordonarea activităţilor metodice pentru bibliotecari şcolari/ responsabili CDI şi<br />
profesori documentarişti<br />
- realizare a 2 activităţi metodice cu bibliotecarii şi responsabilii CDI –Promovarea<br />
activităţilor pedagogice şi culturale în bibliotecile şcolare .<br />
Organizarea activităţii culturale „Ziua mondială a bibliotecilor şcolare” – 22<br />
octombrie <strong>2011</strong>.<br />
Editarea de publicaţii în domeniul educaţional în cadrul Editurii Casei Corpului<br />
Didactic <strong>Cluj</strong>-5 publicaţii;<br />
Actualizarea bazelor de date cu resurse educaţionale:<br />
- cu responsabilii cu dezvoltarea profesională din judeţul <strong>Cluj</strong>;<br />
- cu responsabilii CDI din judeţul <strong>Cluj</strong>;<br />
- cu şefii de catedră limba şi literatura română din judeţul <strong>Cluj</strong>;<br />
- cu filiale CCD <strong>Cluj</strong>;<br />
- cu profesorii metodişti din judeţul <strong>Cluj</strong>;<br />
- cu membrii consiliului consultativ pe discipline din judeţul <strong>Cluj</strong>;<br />
Publicarea pe pagina web a CCD <strong>Cluj</strong> informaţii referitoare la 6 resurse educaţionale<br />
(ghiduri, manuale, portaluri).<br />
Realizarea de publicaţii şi activităţi de di<strong>sem</strong>inare - o expoziţie de carte Autori<br />
clujeni .<br />
Editarea de materiale promoţionale personalizate pentru activităţile derulate de<br />
Casa Corpului Didactic <strong>Cluj</strong> şi asigurarea vizibilităţii acestora<br />
- un afiş de promovare a activităţii Ziua Mondială a bibliotecilor şcolare<br />
- o carte de vizită a CCD <strong>Cluj</strong><br />
- 2 bannere pentru proiecte derulate de CCD <strong>Cluj</strong><br />
- 5 seturi de materiale personalizate pentru programele de formare şi activităţile<br />
derulate.<br />
Promovarea activităţii Casei Corpului Didactic <strong>Cluj</strong> - pregătirea structurii Buletinului<br />
Informativ Nr. 5.<br />
III. 3. Asigurarea accesului cadrelor didactice la proiectele strategice ale ISJ <strong>Cluj</strong> în scopul<br />
implementării unui sistem flexibil al managementului calităţii formării continue, prin<br />
sprijinirea activităţilor din cadrul consorţiilor educaţionale;<br />
Obiectivul general al Casei Corpului Didactic <strong>Cluj</strong>:<br />
- Dezvoltarea profesională prin proiecte şi parteneriate educaţionale<br />
Coordonarea activităţii în filialele zonale<br />
- 8 acorduri de colaborare încheiate cu 8 unităţi de învăţământ, filiale ale CCD <strong>Cluj</strong>;<br />
- 8 puncte de informare privind formarea continuă în filialele CCD <strong>Cluj</strong> (Pliant, Listă<br />
documente legislative, Extras Legea Educaţiei Naţionale, Orar biblioteca CCD <strong>Cluj</strong>, Carte de vizită<br />
CCD <strong>Cluj</strong>, materiale promoţionale proiecte CCD <strong>Cluj</strong>);<br />
- câte o activitate metodică cu RFC/RDP organizată în fiecare filială în perioada 07-13<br />
decembrie <strong>2011</strong>;<br />
Coordonarea activităţii în centrele de documentare şi informare<br />
- Actualizarea bazei de date cu CDI şi responsabili CDI din judeţ<br />
118
- Actualizarea a 3 instrumente de lucru pentru bibliotecari şi responsabili CDI<br />
(machetele Proiectul pedagogic, Fişa de activitate şi Raportul de activitate) şi transmitera acestor<br />
documente înspre operaţionalizare, prin email şi pe site- ul CCD <strong>Cluj</strong><br />
Iniţierea de noi parteneriate - s-au iniţiat 8 acorduri de parteneriat: cu Ministerul Educaţiei<br />
Cercetării, Tineretului şi Sportului, Biblioteca Judeţeană „O. Goga” <strong>Cluj</strong>, Şcoala. „Gh. Şincai”<br />
Floreşti, Liceul Teoretic „Avram Iancu” <strong>Cluj</strong>-Napoca, Liceul Waldorf şi Fundaţia Educaţie pentru<br />
Libertate;<br />
Implementarea activităţilor din cadrul proiectelor în derulare<br />
- s-au finalizat activităţile din cadrul proiectelor „Science Center To Go” (SCeTGo)<br />
505318-LLP-1-FI-KA3-KA3MP, “Kicking Life into Classroom” 505519-LLP-1-2009-1-GR-KA3-<br />
KA3MP;<br />
- s-au derulat activităţile prevăzute în proiectele:<br />
- Pathway—The Pathway to Inquiry Based Science Teaching. FP7-Science-in-<br />
Society-2010-1 SiS-2010-2.2.1-1, project nr. 266624<br />
- POSDRU/87/1.3/S/55336 Competenţe integrate pentru societatea cunoaşterii<br />
- POSDRU/87/1.3/S/56116 Consiliere şi dezvoltare profesională continuă – sistem<br />
transparent de pregătire pentru reuşita în cariera didactică<br />
- POSDRU/87/1.3/S/58422 Abordări inovative în didactica disciplinelor din aria<br />
curriculară Tehnologii<br />
- POSDRU/87/1.3/S/63576 - Formarea continuă a profesorilor de Limba Română<br />
în societatea cunoaşterii<br />
- participarea la 3 reuniuni de proiect în Germania şi Grecia<br />
- participarea la 1 conferinţă: Atena<br />
- organizarea unei conferinţe la <strong>Cluj</strong>-Napoca.<br />
Extinderea şi modernizarea bazei materiale a instituţiei - s-a realizat proiectul tehnic pentru<br />
obiectivul de investiţii Centru de documentare şi formare continuă;<br />
Măsuri pentru ameliorarea activităţii specifice instituţiei :<br />
- Publicarea Buletinului Informativ nr. 5.<br />
- Actualizarea bazei de date cu autori clujeni<br />
- Pagina web actualizată la secţiunea Resurse educaţionale cu prezentarea unor site-uri în<br />
limba română<br />
- Finalizarea documentaţiei pentru acreditarea programelor propuse<br />
- Identificarea de lectori pentru Simpozionul Preuniversitaria Ediţia XXIV.<br />
119