c 17-82 instructiuni tehnice privind compozitia si prepararea
c 17-82 instructiuni tehnice privind compozitia si prepararea
c 17-82 instructiuni tehnice privind compozitia si prepararea
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
INSTITUTUL CENTRAL DE CERCETARE PROIECTARE<br />
ŞI DIRECTIVARE ÎN CONSTRUCŢII<br />
Biroul executiv<br />
DECIZIA NR. 127<br />
din 2 noiembrie 19<strong>82</strong><br />
PENTRU APROBAREA ”INSTRUCŢIUNILOR TEHNICE<br />
PRIVIND COMPOZIŢIA ŞI PREPARAREA MORTARELOR<br />
DE ZIDĂRIE ŞI TENCUIALĂ”, INDICATIV C <strong>17</strong><strong>82</strong><br />
Având în vedere art. 5, litera d, din Decretul Con<strong>si</strong>liului, de Stat nr. <strong>17</strong>0/1976<br />
pentru organizarea şi funcţionarea Institutului central de cercetare, proiectare şi<br />
directivare în construcţii, avizul CTE nr. 437 din 31 august 19<strong>82</strong> şi referatul Direcţiei<br />
directivare, norme, normative, prescripţii nr. 7289 din 25 octombrie 19<strong>82</strong>, Biroul executiv<br />
al Con<strong>si</strong>liului ştiinţific al Institutului central de cercetare, proiectare şi directivare în<br />
construcţii emite următoarea<br />
DECIZIE:<br />
1. Se aprobă ”Instrucţiunile <strong>tehnice</strong> <strong>privind</strong> compoziţia şi <strong>prepararea</strong> mortarelor<br />
de zidărie şi tencuială” având indicativul C <strong>17</strong><strong>82</strong>.<br />
2. Instrucţiunile <strong>tehnice</strong> de la pct. 1 intră în vigoare la data publicării în<br />
Buletinul construcţiilor. Ele se vor publica şi în colecţia de normative şi instrucţiuni.<br />
La aceeaşi dată încetează valabilitatea ”Instrucţiunilor <strong>tehnice</strong> <strong>privind</strong> compoziţia<br />
şi <strong>prepararea</strong> mortarelor de zidărie şi tencuială”, indicativ C <strong>17</strong>78, aprobate de ICCPDC<br />
cu Decizia nr. 180/1978.<br />
PREŞEDINTELE BIROULUI EXECUTIV<br />
DIRECTOR GENERAL<br />
Ing. VALERIU CRISTESCU<br />
INSTRUCŢIUNI TEHNICE PRIVIND COMPOZIŢIA<br />
ŞI PREPARAREA MORTARELOR DE ZIDĂRIE<br />
ŞI TENCUIALA<br />
Indicativ: C <strong>17</strong><strong>82</strong><br />
Elaborate de:<br />
INSTITUTUL DE CERCETĂRI ÎN CONSTRUCŢII<br />
ŞI ECONOMIA CONSTRUCŢIILOR INCERC<br />
Director adj. Ştiinţific .........................Dr. Ing. Romulus Constantinescu<br />
Şef laborator.......................................... Ing. Ştefan Enescu<br />
Responsabil de lucrare........................ Ing. Angela Stănescu<br />
Responsabil din partea ICCPDC......... Ing. Aurelian Rădulescu
INSTRUCŢIUNI TEHNICE PRIVIND COMPOZIŢIA ŞI<br />
PREPARAREA MORTARELOR DE ZIDĂRIE ŞI TENCUIALĂ<br />
Indicativ C<strong>17</strong><strong>82</strong><br />
Înlocuiesc C<strong>17</strong>78<br />
1. PREVEDERI GENERALE<br />
1.1. Prevederile din prezentele instrucţiuni <strong>tehnice</strong> se referă la compoziţia, <strong>prepararea</strong> şi<br />
transportul mortarelor obişnuite de zidărie şi de tencuială la care liantul poate fi varul, şlamul<br />
de carbid, argila, cimentul, ipsosul, precum şi liantul mixt cimentcenuşă de centrală<br />
termoelectrică.<br />
Mortarele de zidărie şi tencuială se referă la suport: cărămidă, înlocuitor de cărămidă, beton<br />
şi beton celular.<br />
Indicaţii <strong>privind</strong> compoziţia mortarelor speciale (mortare cu rezistenţe mari la agre<strong>si</strong>vitate<br />
chimică, mortare refractare, mortare pentru izolaţii hidrofuge) sunt date în reglementări <strong>tehnice</strong><br />
speciale.<br />
1.2. Mortarele de zidărie sunt caracterizate prin marcă.<br />
Marca mortarului reprezintă o valoare convenţională <strong>privind</strong> rezistenţa la compre<strong>si</strong>une<br />
con<strong>si</strong>derată la proiectare şi care trebuie realizată de mortarul pus în lucrare, verificarea<br />
efectuânduse conform STAS 263480.<br />
Scara de mărci precum şi rezistenţa minimă care trebuie realizată sunt, stabilite prin STAS<br />
103070.<br />
2. MATERIALE<br />
Lianţi<br />
2.1. Var hidratat conform STAS 920180 ”Var hidratat în pulbere pentru construcţii”.<br />
Se poate utiliza oricare dintre cele 3 calităţi de var prevăzute în standard.<br />
2.2. Var pastă conform STAS 14678 ”Var pentru construcţii”.<br />
Se poate utiliza oricare din cele 2 calităţi de var prevăzute în standard. Den<strong>si</strong>tatea<br />
aparentă a pastei de var corespunzătoare con<strong>si</strong>stenţei 12 cm, este indicată în tabelul 1.<br />
Calitatea pastei<br />
I<br />
II<br />
Tabelul 1<br />
Den<strong>si</strong>tatea aparentă a pastei de var<br />
(kg/m 3 )<br />
1250 … 1300<br />
1301 … 1350<br />
În locul pastei de var se poate utiliza şlamul de carbid cu o den<strong>si</strong>tate aparentă de 1301...<br />
1350 kg/m 3 corespunzătoare con<strong>si</strong>stenţei de 12 cm.<br />
Şlamul de carbid trebuie să îndeplinească următoarele condiţii (determinate conform<br />
STAS 391076):<br />
con<strong>si</strong>stenţa max. 12 cm;<br />
conţinutul de substanţe inerte > 3 mm, max. 3%<br />
(CaO + MgO) activi raportaţi la substanţa uscată 50 %<br />
Pentru dozarea corectă a pastei de var sau şlamului de carbid de altă con<strong>si</strong>stenţă şi deci de<br />
altă den<strong>si</strong>tate aparentă, se va aplica un coeficient de corecţie calculat cu formula:<br />
K<br />
d<br />
a<br />
12 - 1000<br />
=<br />
d - 1000<br />
a
în care:<br />
K coeficientul de corecţie;<br />
δ a 12 den<strong>si</strong>tatea aparentă a pastei la con<strong>si</strong>stenţa 12 cm;<br />
δ a den<strong>si</strong>tatea aparentă a pastei în momentul întrebuinţării.<br />
2.3 Argilă conform STAS 468671 ”Argilă pentru mortare pe bază de ciment” sub formă<br />
de pastă de con<strong>si</strong>stenţă 1315 cm.<br />
2.4 Ipsos de construcţii conform STAS 545/l80 ”Ipsos de construcţii”.<br />
2.5 Se pot utiliza cimenturile prevăzute în STAS 1 50078 ”Cimenturi cu adaosuri”<br />
conform prevederilor din ”Normativul pentru executarea lucrărilor de beton şi beton armat”,<br />
indicativ C 14079, anexa IV.1, tabelul 7.<br />
2.6 Cenuşă de centrală termoelectrică care trebuie să îndeplinească condiţiile prevăzute<br />
în STAS 8819/180.<br />
Agregate<br />
2.7 Ni<strong>si</strong>p natural de carieră sau de râu, conform STAS 166776.<br />
Ni<strong>si</strong>pul natural de carieră sau de râu poate fi parţial înlocuit cu:<br />
ni<strong>si</strong>p provenit din concasarea rocilor naturale;<br />
ni<strong>si</strong>p de mare.<br />
Aceste ni<strong>si</strong>puri trebuie să îndeplinească condiţiile <strong>tehnice</strong> prevăzute în STAS 166776<br />
”Agregate naturale grele pentru mortare şi betoane uşoare”: Proporţia în care se vor utiliza în<br />
amestecul de mortar se va stabili prin încercări, a<strong>si</strong>gurânduse însă un conţinut de cel puţin<br />
50% ni<strong>si</strong>p natural.<br />
Ni<strong>si</strong>purile de mare se pot utiliza numai la mortarele de zidărie şi tencuială, având marca<br />
maximă 25.<br />
Granulozitatea ni<strong>si</strong>pului trebuie să se încadreze în limitele din tabelul 2.<br />
LIMITELE DE GRANULOZITATE ALE NISIPULUI PENTRU MORTARE<br />
Tabelul 2<br />
Granula % treceri în masă prin <strong>si</strong>ta Ø mm:<br />
maximă 0,2 1 3,15 7,1<br />
3 min. 5<br />
max.30<br />
min. 35<br />
max. 75<br />
min. 90<br />
max. 100<br />
<br />
<br />
7 min. 3<br />
max. 12<br />
min. 25<br />
max.40<br />
min. 54<br />
max. 70<br />
min. 95<br />
max. 100<br />
Apa<br />
2.8 Se va utiliza apa de la reţeaua de alimentaţie. În cazul utilizării altei surse,<br />
apa trebuie să corespundă condiţiilor STAS 79073.<br />
Aracet<br />
2.9 La <strong>prepararea</strong> mortarelor adezive pentru zidării din blocuri mici de b.c.a. cu<br />
rosturi subţiri se utilizează următoarele tipuri:<br />
aracet DP 25 sau DP 50, conform STAS 705880;<br />
aracet CPMB, conform MICh NII 531473, producător Uzina chimică Râşnov;<br />
aracet CIC, conform MICh NII 531473, producător Uzina chimică Râşnov.<br />
În locul aracetului se poate utiliza crilorom 3080, fabricat de Uzina Chimică<br />
Râşnov conform caietului de sarcini.<br />
Aditivi<br />
2.10. Plastifianţi. În cazul mortarelor de ciment se poate utiliza ca aditiv<br />
plastifiant antrenor de aer ”Disanul”, conform STAS 862570.
Dozarea plastifianţilor organici se va face pe bază de încercări preliminare.<br />
2.11. Acceleratorii de întărire. Clorura de calciu se poate utiliza ca accelerator de<br />
întărire pentru mortarele de zidărie, de ciment şi cimentvar de marcă 50 sau mai mare, la<br />
lucrările executate pe timp friguros.<br />
Clorura de calciu se adaugă în apă de amestecare, sub formă de soluţie cu<br />
concentraţia de 10% (cu den<strong>si</strong>tatea 1,083) sau de 20% (cu den<strong>si</strong>tatea 1,<strong>17</strong>7), în proporţie de<br />
max. 3% faţă de masa cimentului.<br />
Pentru evitarea apariţiei eflorescentelor, în cazul construcţiilor de locuinţe şi social<br />
culturale, se va limita adaosul de clorură de calciu la max. 2%.<br />
Adaosul de clorură de calciu dă rezultate bune în cazul mortarelor cu con<strong>si</strong>stenţă<br />
până la 8 cm la conul etalon.<br />
În anexa 1 sunt date indicaţii cu privire la modul de preparare a soluţiei de clorură de<br />
calciu precum şi dozajul clorurei de calciu în mortare.<br />
2.12 Întârzietori de priză. Pentru mortarele de ipsos se va utiliza întârzietorul de<br />
priză fabricat de ICPILA conform caietului de sarcini ”întârzietor de priză pentru ipsos”.<br />
Se pot folo<strong>si</strong> şi alţi întârzietori pe bază de prescripţii speciale.<br />
3. COMPOZIŢIA MORTARELOR<br />
3.1. Dozajele uzuale pentru mortarele de zidărie pe bază de var şi ciment, care pot<br />
fi utilizate fără încercări preliminare în cazul folo<strong>si</strong>rii ni<strong>si</strong>purilor naturale (conform STAS<br />
166776), sunt indicate în tabelul 3, pentru mortarele de zidărie pe bază de ciment cenuşă<br />
de centrală termoelectrică şi var în tabelul 4, iar cele pentru mortarele de zidărie pe bază de<br />
argilă şi ciment sunt indicate în tabelul 5.<br />
DOZAJE UZUALE PENTRU MORTARE DE ZIDĂRIE CU VAR ŞI CIMENT<br />
Marca<br />
mortarului<br />
şi notaţia<br />
Tipul<br />
mortarului<br />
F 25<br />
(kg)<br />
Ciment<br />
M 30<br />
(kg)<br />
Materiale pentru 1 m 3 mortar<br />
Var hidratat Var<br />
Var pastă pastă sau<br />
sau şlam de şlam de<br />
carbid carbid<br />
(m 3 ) (kg)<br />
Ni<strong>si</strong>p<br />
(m 3 ) (kg)<br />
Tabelul 3<br />
M 10 Z<br />
M 25 Z<br />
M 50 Z<br />
M 100 Z<br />
M 100 Z<br />
varciment<br />
cimentvar<br />
cimentvar<br />
cimentvar<br />
ciment<br />
1<strong>17</strong><br />
165<br />
230<br />
<br />
<br />
112<br />
157<br />
219<br />
275<br />
323<br />
0,100<br />
0,100<br />
0,090<br />
0,060<br />
<br />
130<br />
130<br />
115<br />
75<br />
<br />
1,23<br />
1,23<br />
1,18<br />
1,18<br />
1,18<br />
1 660<br />
1 660<br />
1 600<br />
1 600<br />
1 600<br />
3.2 Compoziţiile uzuale pentru mortarele de zidărie pentru blocuri mici din<br />
b.c.a. sunt prezentate în anexa 5.<br />
3.3 Dozajele uzuale pentru mortarele de tencuială pe bază de var şi ciment, în<br />
cazul ni<strong>si</strong>purilor naturale (STAS 166776), sunt date în tabelul 6, pentru mortarele de tencuială<br />
pe bază de cimentcenuşă de centrală termoelectrică şi var în tabelul 7, iar cele pentru mortarele<br />
de tencuială pe bază de argilăciment sunt date în tabelul 8.<br />
Mortarele pentru tencuieli pentru pereţi interiori sau exteriori din blocuri mici şi plăci din<br />
b.c.a. sunt prezentate în anexa 5.<br />
3.4 Stratul vizibil al tencuielilor se va executa dintrun mortar denumit ”tinci”, de<br />
aceeaşi compoziţie cu a stratului de grund, eventual cu o cantitate mai mare de var şi ni<strong>si</strong>p fin
până la 1 mm.<br />
DOZAJE UZUALE PENTRU MORTARE DE ZIDĂRIE CU CIMENT, VAR ŞI CENUŞĂ<br />
DE CENTRALĂ TERMOELECTRICĂ (CONSISTENŢA LA CON ETALON = 8 cm)<br />
Marca<br />
mortarului<br />
şi notaţia<br />
M 10 CTZ<br />
M 25 CTZ<br />
M 50CTZ<br />
M 100CTZ<br />
M 100CTZ<br />
Ciment<br />
F25<br />
80<br />
115<br />
160<br />
<br />
<br />
Ciment<br />
M 30<br />
<br />
<br />
<br />
190<br />
225<br />
Cenuşă<br />
centrală<br />
termoelectrică<br />
(kg)<br />
160<br />
200<br />
240<br />
190<br />
225<br />
Materiale pentru 1 m 3 mortar<br />
Var Var<br />
hidratat, pastă<br />
var pastă sau şlam<br />
sau şlam de de carbid<br />
carbid (m 3 ) (Kg)<br />
0,100<br />
0,100<br />
0,090<br />
0,060<br />
<br />
130<br />
130<br />
115<br />
75<br />
<br />
Ni<strong>si</strong>p sort<br />
0...7 mm<br />
(m 3 ) (kg)<br />
1,1<br />
1,04<br />
1,04<br />
1,00<br />
1,00<br />
1480<br />
1400<br />
1400<br />
1350<br />
1350<br />
Tabelul 4<br />
Apă<br />
(l informativ)<br />
260<br />
255<br />
260<br />
265<br />
275<br />
DOZAJE UZUALE PENTRU MORTARE DE ZIDĂRIE CU ARGILĂ ŞI CIMENT<br />
Marca<br />
betonului<br />
M 10 Z<br />
M 25 Z<br />
M 50 Z<br />
M 100Z<br />
Tipul<br />
mortarului<br />
argilăciment<br />
cimentargilă<br />
cimentargilă<br />
cimentargilă<br />
Tabelul 5<br />
Materiale pentru 1 m 3 de mortar<br />
Ciment Argilă Ni<strong>si</strong>p<br />
F 25 M 30 (m 3 ) (kg) (m 3 ) (kg)<br />
(kg)<br />
1<strong>17</strong><br />
165<br />
230<br />
<br />
(kg)<br />
112<br />
157<br />
219<br />
275<br />
0,075<br />
0,075<br />
0,060<br />
0,045<br />
130<br />
130<br />
115<br />
80<br />
1,23<br />
1,23<br />
1,18<br />
1,18<br />
1660<br />
1660<br />
1600<br />
1600<br />
DOZAJE UZUALE PENTRU MORTARE DE TENCUIALĂ CU VAR ŞI CIMENT<br />
Marca<br />
mortarului<br />
şi notaţia<br />
M 4T<br />
M 10T<br />
M 25T<br />
M 50T<br />
M 100T<br />
M100T<br />
Tipul<br />
mortarului<br />
var<br />
varciment<br />
varciment<br />
cimentvar<br />
cimentvar<br />
ciment<br />
Tabelul 6<br />
Materiale pentru 1 m 3 mortar<br />
Ciment Var hidratat, Var pastă Ni<strong>si</strong>p<br />
F 25 M 30 var pastă sau şlam<br />
(kg) (kg) sau şlam de carbid (m 3 ) (kg)<br />
de carbid (kg)<br />
(m 3 )<br />
0,375 500 1,25 1 550<br />
145 138 0,250 325 1,20 1 500<br />
180 <strong>17</strong>1 0,200 260 1,20 1 500<br />
290 275 0,085 110 1,18 1 450<br />
370 0,045 60 1,10 1 350<br />
385 <br />
1,25 1 550<br />
Obs. La mortarul de marcă 4 se pot adăuga 0,1...0,2 părţi ipsos pentru. 1 parte var,<br />
în scopul accelerării întăririi.
3.5 Pentru mortarele de zidărie sau tencuială de marcă 100 se poate utiliza şi cimentul Pa<br />
35, în care caz se vor reduce dozajele de ciment cu 5 %.<br />
3.6 Pentru calcularea dozajului de var hidratat în unităţi de masă se va ţine seama de<br />
den<strong>si</strong>tatea aparentă a fiecărui lot de var care se determină conform STAS 3910/276.<br />
3.7 În cazul în care varul hidratat se utilizează după o perioadă mai mare de 60 zile de<br />
la fabricarea sa, se va determina coeficientul de segregare al mortarului respectiv conform STAS<br />
263480, verificânduse îndeplinirea condiţiei <strong>tehnice</strong> prevăzute în STAS 103070, pentru<br />
coeficientul de segregare.<br />
DOZAJE UZUALE PENTRU MORTARE DE ZTENCUIALĂ CU CIMENT, VAR ŞI<br />
CENUŞĂ DE CENTRALĂ TERMOELECTRICĂ<br />
(CONSISTENŢA LA CON ETALON = 10 cm)<br />
Marca<br />
mortarului şi<br />
notaţia<br />
M 10CTT<br />
M 25CTT<br />
M 50CTT<br />
M 100CTT<br />
M 100CTT<br />
Ciment<br />
F 25<br />
(kg)<br />
110<br />
140<br />
225<br />
<br />
<br />
Ciment<br />
M 30<br />
(kg)<br />
<br />
<br />
<br />
295<br />
280<br />
Cenuşă<br />
centr.<br />
termoelectr.<br />
(kg)<br />
165<br />
140<br />
<strong>17</strong>0<br />
220<br />
210<br />
Materiale pentru 1 m 3 mortar<br />
Var hidratat,<br />
var pastă<br />
sau şlam de<br />
carbid<br />
(m 3 )<br />
0,200<br />
0,200<br />
0,085<br />
0,045<br />
<br />
Var pastă<br />
sau şlam<br />
carbid<br />
Ni<strong>si</strong>p Sort<br />
0...3<br />
mm<br />
(kg) (m 3 ) (kg)<br />
260<br />
260<br />
110<br />
60<br />
<br />
1,06<br />
1,06<br />
1,02<br />
0,98<br />
0,98<br />
1300<br />
1300<br />
1250<br />
1200<br />
1200<br />
Tabelul 7<br />
Apă<br />
(1 informativ)<br />
315<br />
300<br />
325<br />
320<br />
320<br />
DOZAJE UZUALE PENTRU MORTARE DE TENCUIALĂ CU ARGILĂ ŞI CIMENT<br />
Marca<br />
mortarului<br />
şi notaţia<br />
M 4T<br />
M 10T<br />
M 25T<br />
M 50T<br />
M 100T<br />
Tipul<br />
mortarului<br />
argilă<br />
argilăciment<br />
cimentargilă<br />
cimentargilă<br />
cimentargilă<br />
Tabelul 8<br />
Materiale pentru 1 m 3 de mortar<br />
Ciment Argilă pastă Ni<strong>si</strong>p<br />
F 25 M 30 (m 3 ) (kg) (m 3 ) (kh)<br />
(kg) (kg)<br />
0,300 500 1,15 1400<br />
145 138 0,190 325 1,20 1500<br />
180 <strong>17</strong>1 0,150 260 1,20 1500<br />
290 275 0,060 110 1,25 1550<br />
385 0,035 60 1,25 1550<br />
3.8 Dozajele uzuale pentru mortarele pe bază de ipsos, utilizate la lucrările de zidărie şi<br />
tencuială sunt indicate în tabelul 9.<br />
3.9 Dozajele indicate pentru mortarele de zidărie sunt stabilite pentru cazul utilizării<br />
ni<strong>si</strong>pului natural sort 0...7 mm cu umiditate de 2% sau mai mare şi den<strong>si</strong>tatea aparenta în<br />
grămadă de circa 1350 kg/m 3 . Dozajele indicate pentru mortarele de tencuială sunt stabilite pentru<br />
cazul utilizării ni<strong>si</strong>pului natural sort 0...3 mm, cu umiditate de 2% sau mai mare şi den<strong>si</strong>tatea<br />
aparentă în grămadă de circa 1220 kg/m 3 . În tabelele 3 şi 6 pentru calculul dozajelor sa<br />
con<strong>si</strong>derat varul pastă calitatea I cu con<strong>si</strong>stenţa 12 cm şi den<strong>si</strong>tatea aparentă de 1 300 kg/m 3 .
Marca<br />
mortarului<br />
40<br />
25<br />
50<br />
50<br />
Tipul<br />
mortarului<br />
ipsosvar<br />
ipsos<br />
ipsos<br />
pastă de ipsos<br />
Ipsos<br />
(kg)<br />
300<br />
490<br />
750<br />
1000<br />
Materiale pentru 1 m 3 mortar<br />
Var pastă sau şlam de carbid<br />
Tabelul 9<br />
Ni<strong>si</strong>p<br />
(m 3 ) (kg) (m 3 ) (kg)<br />
0,<strong>17</strong>0<br />
<br />
<br />
<br />
220<br />
<br />
<br />
<br />
1,00<br />
1,07<br />
0,84<br />
<br />
1 325<br />
1 400<br />
1 090<br />
<br />
Obs. În mortarele de marcă 25 sau 50, în pasta de ipsos, pentru o mai bună elasticitate şi comportare în timp, se poate<br />
introduce pasta de var sau şlam de carbit în proporţie de 0,5 părţi la 1 parte ipsos.<br />
În cazul folo<strong>si</strong>rii unui var de altă con<strong>si</strong>stenţă se va efectua corecţia conform prevederilor de la<br />
pct. 2.2.<br />
Când se utilizează ni<strong>si</strong>p uscat (sub 2% umiditate), cantităţile în volume de ni<strong>si</strong>p din<br />
tabelele 2...8 se vor reduce în funcţie de sortul şi respectiv den<strong>si</strong>tatea aparentă a ni<strong>si</strong>pului, conform<br />
indicaţiilor din anexa 3.<br />
3.10 În cazul în care se utilizează ni<strong>si</strong>puri care nu provin din balastiere omologate<br />
(ni<strong>si</strong>p din exploatări locale, ni<strong>si</strong>p de mare etc), sau atunci când se urmăreşte reducerea<br />
consumului de lianţi sau precizarea proporţiei de aditivi, stabilirea compoziţiei mortarelor<br />
se. va face pe bază de încercări preliminare. La definitivarea compoziţiilor se va avea în<br />
vedere realizarea condiţiilor <strong>tehnice</strong> prevăzute în STAS 103070, cu menţiunea că pentru<br />
rezistenţele mecanice valorile medii obţinute în încercările de laborator trebuie să<br />
depăşească cu minim 20% pe cele prescrise.<br />
3.12 Cantitatea de apă adăugată la <strong>prepararea</strong> mortarelor variază în funcţie de<br />
con<strong>si</strong>stenţa indicată pentru tipul mortarului şi felul lucrării (vezi pct. 4.3).<br />
3.13 Alegerea tipului de mortar de zidărie se face de către proiectantul lucrării,<br />
ţinânduse seama de solicitările la care sunt supuse părţile de construcţii respective, de<br />
materialul şi gro<strong>si</strong>mea zidăriei, umiditatea mediului exterior sau interior, vârsta la care<br />
urmează a fi supus la diferite solicitări, condiţiile specifice regiunii şi construcţiei<br />
(seismicitate, mod de exploatare), precum şi de prescripţiile <strong>tehnice</strong> specifice diferitelor<br />
materiale, solicitări etc.<br />
Alegerea tipului de mortar de tencuială se face de către proiectantul lucrării,<br />
ţinânduse seama de felul lucrării, umiditatea mediului exterior sau interior, materialele<br />
pe care se aplică şi categoria mortarelor.<br />
În funcţie de aceste elemente se stabilesc tipul mortarului, mărimea şi natura<br />
agregatului, precum şi marca mortarului.<br />
Rezistenţa mortarelor folo<strong>si</strong>te la diferite straturi trebuie să scadă de la suprafaţa<br />
suportului spre exterior.<br />
Pentru gleturi se utilizează pastă de ipsos, var sau pastă de var sau şlam de carbid<br />
cu adaos de ipsos; pentru profile se utilizează pastă de ipsos.<br />
Mortarul M 10T se foloseşte numai în încăperi cu umiditate până la 60 %; în încăperi<br />
cu umiditate peste 60% se va folo<strong>si</strong> mortarul M 25T.<br />
4. PREPARAREA MORTARELOR<br />
4.1 Prepararea mortarelor pe bază de ciment şi var hidratat se face numai prin<br />
procedee mecanice, a<strong>si</strong>gurânduse următoarele condiţii:<br />
dozarea gravimetrică a componentelor solide ale mortarului ± 2% pentru lianţi şi
± 3% pentru agregate;<br />
amestecarea îngrijită a mortarului până la omogenizarea completă.<br />
În cazul utilizării varului hidratat nu mai este necesară operaţia de stingere a<br />
varului.<br />
4.2 Prepararea mortarelor pe bază de ciment şi varpastă sau şlam de carbid sau<br />
argilăpastă şi a celor pe bâză de ciment cenuşa de centrală termoelectrică şi var hidratat se<br />
face prin procedee mecanice sau manuale, iar dozarea componentelor se va efectua<br />
gravimetric sau volumetric, respectânduse toleranţele indicate la pct. 5.1, pentru lianţi<br />
şi agregate.<br />
În cazul acestor mortare intervin operaţiile de stingere a varului sau de preparare a<br />
pastei de argilă conform anexei 4 şi respectiv 5.<br />
4.3 În funcţie de tipul mortarului de aplicat şi de felul lucrării, con<strong>si</strong>stenţa<br />
mortarelor trebuie să fie cuprinsă între lipitele indicate în tabelul 10, pentru mortarele de<br />
zidărie şi între limitele prevăzute în ”Normativul pentru executarea tencuielilor umede”,<br />
ind. C 1875, pentru mortarele de tencuială.<br />
Tabelul 10<br />
Tiptil mortarului şi felul lucrării Con<strong>si</strong>stenţa [cm]<br />
Mortare de zidărie<br />
a) pentru zidărie de cărămizi pline sau din blocuri<br />
cu agregate naturale sau artificiale. 8...13<br />
b) pentru zidărie de cărămidă cu găuri sau blocuri 7...8<br />
c) pentru zidărie de piatră sau blocuri de beton 4.. .7<br />
Mortare de tencuială:<br />
a) Mortare de tencuială aplicate manual:<br />
pentru şpriţ 9<br />
pentru grund 7...8<br />
pentru stratul vizibil executat din mortar care 9...12<br />
pentru strat vizibil, executat din mortar fără 7...8<br />
b) Mortare de tencuială aplicate mecanizat<br />
pentru şpriţ 12<br />
pentru grund 10...12<br />
Prepararea mecanizată a mortarelor<br />
4.4 Pentru <strong>prepararea</strong> mecanizată a mortarelor se folosesc malaxoare cu amestecare<br />
forţată sau betoniere cu cădere liberă.<br />
4.5 În cazul în care <strong>prepararea</strong> mecanizată a mortarelor se face la locul de aplicare a<br />
acestora, ordinea de introducere a componentelor este următoarea:<br />
pentru mortarele cu var hidratat: se introduce la început apă şi apoi componentele<br />
solide;<br />
pentru mortarele cu varpastă sau şlam de carbid sau argilăpastă: se introduce la<br />
început apa, apoi pasta de var sau şlamul de carbid sau pasta de argilă, se pune în mişcare<br />
tamburul până ce se obţine un lapte omogen şi numai după aceea se introduc agregatele şi cimentul;<br />
pentru mortarele de cimentcenuşă de centrală termoelectrică şi var, ordinea de<br />
introducere a componentelor este următoarea: se introduce la început o parte din apa de<br />
amestecare, apoi componentele solide şi după malaxarea acestora se adaugă apa
suplimentară necesară obţinerii con<strong>si</strong>stenţei, cerute.<br />
4.6 În cazul în care <strong>prepararea</strong> mecanizată a mortarelor se face în staţia de mortare, de<br />
unde urmează a fi transportate pentru a fi aplicate la lucrare, se va proceda după cum urmează:<br />
în funcţie de tipul şi de marca mortarului solicitat, la staţie se va prepara un mortar<br />
format din apă, var sau şlam de carbid şi agregat dozate în cantităţile prevăzute pentru mortarul<br />
respectiv în tabelele 2, 3, 5 şi 6;<br />
pentru mortarul pe bază de cimentcenuşă de centrală termoelectrică şi var hidratat,<br />
la staţie se va prepara un mortar format din cenuşă de centrală termoelectricăvar hidratat,<br />
agregate dozate în cantităţile prevăzute în tabelele 4 şi 7;<br />
la punctul de aplicare se va adăuga cimentul în cantitatea prescrisă pentru tipul şi marca<br />
mortarului solicitat, se va amesteca manual mortarul de var cu cimentul adăugat şi se va<br />
suplimenta cantitatea de apă până la obţinerea con<strong>si</strong>stenţei dorite.<br />
4.7 Durata de amestecare a mortarului este în funcţie de caracteristicile <strong>tehnice</strong> ale<br />
utilajelor respective şi este limitată în general la un minut.<br />
4.8 La <strong>prepararea</strong> mortarelor de ipsosvar cu întârzietor de priză, după ce sa introdus în<br />
malaxor sau betonieră apa necesară se adaugă şi întârzietorul de priză, amestecânduse bine.<br />
Amestecarea se con<strong>si</strong>deră terminată când pe suprafaţa apei nu mai plutesc cocoloaşe de praf<br />
întârzietor de priză; după aceea se introduc celelalte componente în ordinea arătată mai înainte.<br />
4.9 Pentru obţinerea unor mortare mai omogene se recomandă ca varul pastă să fie mai întâi<br />
transformat în lapte de var.<br />
Ca urmare, în staţiile pentru <strong>prepararea</strong> centralizată a mortarelor, pasta de var de<br />
con<strong>si</strong>stenţa 12 cm se introduce întrun buncăr prevăzut cu un agitator, se fluidifică şi se<br />
omogenizează, după care se introduce în toba de malaxare a utilajului respectiv.<br />
4.10 La terminarea unui schimb sau la întreruperea preparării mortarului pe o durată mai<br />
mare de 1/2 oră, este obligatoriu ca toba betonierei să fie spălată cu apă amestecată cu pietriş.<br />
4.11 Prepararea manuală a mortarelor se face conform indicaţiilor din anexa 6.<br />
5. CONTROLUL CALITĂŢII MORTARELOR<br />
5.1 Determinarea caracteristicilor mortarelor de zidărie şi tencuială se va face conform<br />
metodelor prescrise în STAS 263480 ”Metode de încercare a mortarelor, în stare proaspătă şi<br />
întărită”.<br />
5.2 Condiţiile <strong>tehnice</strong> pe care trebuie să le îndeplinească mortarele vor fi conform<br />
STAS 103070 ”Mortare obişnuite de var, ciment sau ipsos. Cla<strong>si</strong>ficare şi condiţii <strong>tehnice</strong>”.<br />
6. TRANSPORTUL ŞI PERIOADA DE PUNERE ÎN LUCRARE A MORTARELOR<br />
6.1 Alegerea utilajelor pentru transportul mortarului se face în funcţie de gradul de<br />
mecanizare a şantierelor, de locul de amplasare a instalaţiei de preparare a mortarului, de<br />
distanţele şi nivelurile la care urmează a se face transportul.<br />
6.2 Transportul pe orizontală, pe distanţe mici, se face cu roaba, tomberoane, dumpere<br />
pitice, bene sau pompe, iar pe distanţe mari, de la staţia de preparare a mortarului până la<br />
punctul de punere în lucrare, transportul se face cu autocamioane, basculante, bene speciale sau<br />
autoagitatoare.<br />
6.3 Transportul pe verticală se face cu macarale, elevatoare, pompe sau trolii instalate pe<br />
sol.<br />
6.4 Condiţiile principale pe care trebuie să le îndeplinească mijloacele de transport sunt<br />
următoarele:<br />
să fie etanşe,<br />
să fie curate (fără mortar vechi aderent),<br />
să permită, fără eforturi, golirea totală şi rapidă.
Mijloacele de transport vor fi curăţate şi spălate:<br />
la sfârşitul schimbului de lucru,<br />
ori de câte ori se schimbă natura materialului transportat,<br />
la fiecare întrerupere a transportului mai mare de 2 ore.<br />
6.5 Descărcarea mortarului din autobasculante sau autoagitatoare se face în:<br />
a) dispozitive aşezate la nivelul solului, prin bascularea mortarului în:<br />
buncărul de transfer, din care la rândul său prin basculare se încarcă în pompe, bene<br />
speciale pentru transportul pe verticală sau în tomberoane basculante;<br />
lăzi de primire, de unde se împarte în găleţi ce urmează a fi transportate cu<br />
dispozitive speciale de agăţare, tip candelabru.<br />
b) dispozitive aşezate sub nivelul solului sau autocamionului (exemplu: bene speciale<br />
aşezate în gropi prevăzute cu ramă de ghidaj a mortarului sau în bene speciale la nivelul solului<br />
sub ramele pe care vin autobasculantele).<br />
Este interzisă descărcarea mortarelor direct pe pământ.<br />
6.6 Durata maximă de transport va fi astfel apreciată, încât transportul şi punerea în<br />
lucrare a mortarelor să se facă:<br />
în maxim 10 ore de la preparare, pentru mortarele de ciment sau cimentvar fără<br />
întârzietor;<br />
în maxim 16 ore de la preparare, pentru mortarele de ciment sau cimentvar fără<br />
întârzietor.<br />
Punerea, în operă a mortarelor se va face conform normativelor în vigoare pentru<br />
executarea zidăriilor şi tencuielilor.<br />
7. TEHNICA SECURITĂŢII MUNCII<br />
7.1 La executarea lucrărilor se vor respecta prevederile din ”Normele republicane de<br />
protecţie a muncii”, aprobate de Ministerul Muncii şi Ministerul Sănătăţii cu ordinele nr.<br />
34/1975 şi 60/1975 şi din ”Normele de protecţia muncii în activitatea de<br />
construcţiimontaj” aprobate de M.C. Ind. cu ordinul nr. 1233/D 1980.<br />
În cazul utilizării varului hidratat, la manipularea acestuia la <strong>prepararea</strong> mortarelor se<br />
vor purta ochelari de protecţie şi mănuşi de cauciuc.
ANEXA 1<br />
PREPARAREA SOLUŢIEI DE CLORURĂ DE CALCIU ŞI INDICAŢII PRIVIND<br />
STABILIREA NECESARULUI DE SOLUŢIE ÎN AMESTECUL DE MORTAR<br />
1. Clorura de calciu se utilizează sub formă de soluţie de concentraţie 10% sau<br />
20%; concentraţia de 20% este preferabilă în cazurile în care mortarele se prepară<br />
mecanizat. Cantitatea corespunzătoare de soluţie se adaugă în timpul preparării mortarului,<br />
după ce sa introdus aproximativ jumătate din apa de amestecare.<br />
2. Soluţia de clorură de calciu se prepară prin dizolvare întrun litru de apă a<br />
cantităţii necesare de substanţă solidă (clorură de calciu tehnică tip C, conform STAS<br />
207375), după cum urmează:<br />
110 g pentru soluţia de 10% concentraţie şi respectiv<br />
220 g pentru soluţia de 20% concentraţie.<br />
Se recomandă <strong>prepararea</strong> soluţiei în cantităţi corespunzătoare volumului de mortar<br />
prevăzut a se prepara în ziua respectivă de lucru.<br />
3. La <strong>prepararea</strong> soluţiei sau în cursul utilizării, se poate verifica concentraţia<br />
soluţiei prin determinarea den<strong>si</strong>tăţii, ţinând seama de prevederile din tabelul 1.1.<br />
Den<strong>si</strong>tatea se determină cu areometrul sau, în lipsa acestuia, în modul următor:<br />
se cântăreşte un vas de sticlă gradat, de 1 litru, mai întâi gol şi uscat, apoi plin<br />
până la semnul de 1 litru cu soluţia de clorură de calciu şi în cele din urmă plin, până la<br />
semnul cu apă.<br />
den<strong>si</strong>tatea soluţiei se calculează cu formula:<br />
în care:<br />
G<br />
2<br />
- G<br />
D =<br />
G - G<br />
1<br />
G greutatea vasului gol ;<br />
G 1 greutatea vasului plin cu apă;<br />
G 2 greutatea vasului plin cu soluţia de clorură de calciu.<br />
4. Cantitatea de clorură de calciu ce se utilizează la <strong>prepararea</strong> mortarelor poate<br />
fi de 2...3% (exprimată în substanţa solidă, pură şi uscată, faţă de masa cimentului).<br />
Cantitatea de soluţie, exprimată in litri, corespunzătoare pentru 100 kg ciment, în<br />
funcţie de concentraţia soluţiei şi de procentul ce se urmăreşte a se adăuga mortar, se<br />
determină din tabelul 1.1 (col. 1, 3, 4).<br />
Concentraţia,<br />
soluţiei<br />
%<br />
10<br />
20<br />
Den<strong>si</strong>tatea<br />
soluţiei<br />
1,083<br />
1,<strong>17</strong>7<br />
Tabelul 1.1<br />
Cantitatea de soluţie de clorură de<br />
calciu în litri la 100 kg ciment pentru<br />
procentul de clorură de calciu de:<br />
2% 3%<br />
20,0<br />
30,0<br />
10,0<br />
15,0
ANEXA 2<br />
EXEMPLE DE CALCUL PENTRU CORECŢIA DOZAJULUI VOLUMETRIC DE<br />
NISIP ÎN CAZUL UTILIZĂRII LA PREPARAREA MORTARELOR A NISIPULUI<br />
USCAT, SORT 0...7 mm şi 0...3 mm<br />
Exemplele de corecţie din tabelul de mai jos sunt calculate pentru:<br />
mortarul de zidărie de marcă 25 cu ni<strong>si</strong>p 0...7 mm (tabelul 3);<br />
mortarul de tencuială de marcă 25 cu ni<strong>si</strong>p 0...3 mm (tabelul 5).<br />
Caracteristicile Ni<strong>si</strong>p 0...7 mm Ni<strong>si</strong>p 0...3 mm<br />
ni<strong>si</strong>pului şi<br />
componentele<br />
mortarului<br />
Dozaj<br />
conform<br />
tab. 3, pentru<br />
Dozaj corectat<br />
pentru<br />
ni<strong>si</strong>p uscat<br />
Dozaj conform<br />
tab. 5, pentru<br />
ni<strong>si</strong>p umed<br />
Dozaj corectat<br />
pentru<br />
ni<strong>si</strong>p uscat<br />
umiditatea vasului %<br />
den<strong>si</strong>tatea aparentă în<br />
grămadă a ni<strong>si</strong>pului<br />
kg/m 3<br />
ciment m 3 /m 3 mortar<br />
var m 3 /m 3 mortar<br />
ni<strong>si</strong>p m 3 /m 3 mortar<br />
ni<strong>si</strong>p kg /m 3 mortar<br />
ni<strong>si</strong>p umed<br />
2<br />
1350<br />
165<br />
0,100<br />
1,230<br />
1660<br />
0<br />
<strong>17</strong>00<br />
165<br />
0,110<br />
1350<br />
1 , 23 ´ =<br />
<strong>17</strong>00<br />
0 , 98<br />
0,98x<strong>17</strong>00=1660<br />
2<br />
1220<br />
180<br />
0,200<br />
1,200<br />
1500<br />
0<br />
1550<br />
180<br />
0,200<br />
1220<br />
1 , 2 ´ =<br />
1550<br />
0 , 95<br />
0,95x1550=1470<br />
Notă:<br />
Corecţiile de mai sus sau făcut pe baza den<strong>si</strong>tăţilor aparente în grămadă a ni<strong>si</strong>purilor de<br />
diferite sorturi cu sau fără umiditate, indicate informativ în tabelul alăturat.<br />
Sortul ni<strong>si</strong>pului<br />
(mm)<br />
0...1<br />
0...3<br />
0...7<br />
Umiditatea ni<strong>si</strong>pului<br />
(%)<br />
0<br />
1<br />
2<br />
0<br />
1<br />
2<br />
0<br />
1<br />
2<br />
(continuare ANEXA 2)<br />
Den<strong>si</strong>tatea aparentă<br />
în grămadă<br />
1450<br />
1210<br />
1100<br />
1550<br />
1340<br />
1220<br />
<strong>17</strong>00<br />
1430<br />
1350
ANEXA 3<br />
STINGEREA VARULUI<br />
1. Stingerea mecanizată<br />
Stingerea mecanizată, a varului se face cu stingătoare de var în conformitate cu instrucţiunile<br />
de utilizare a stingătoarelor respective.<br />
Caracteristicile <strong>tehnice</strong> ale stingătorului de var termomecanic fabricat în R.S.R., sunt<br />
indicate în ”Catalog de utilaje pentru lucrări de construcţie”, elaborat de INCERC şi publicat în<br />
1972.<br />
2. Stingerea manuală.<br />
Varul în bulgări trebuie să fie stins la interval cât mai scurt după ce a fost aprovizionat,<br />
evitânduse pe cit po<strong>si</strong>bil depozitarea lui pe şantier; stingerea se face după ce în prealabil au fost<br />
luate toate măsurile necesare pentru al feri de acţiunea umidităţii atmosferice.<br />
Pentru stingerea manuală a varului este necesară o varniţă din scânduri<br />
prevăzută întrunul din pereţii laterali cu o deschidere în care se găseşte fixată o plasă metalică cu<br />
ochiuri de 3 mm şi o portiţă mobilă, prin care se scurge pasta de var în groapa de var.<br />
Pentru a uşura scurgerea pastei, fundul varniţei va avea o uşoară înclinare spre portiţa de<br />
evacuare; varniţa se aşează pe un strat de ni<strong>si</strong>p gros de 5...10 cm.<br />
În ceea ce priveşte dimen<strong>si</strong>unile varniţei şi ale gropii de depozitare, se recomandă<br />
următoarele:<br />
Varniţa: lungimea 2,50 m, lăţimea 2 m, înălţimea 0,35 m; dulapii din care se<br />
confecţionează varniţa vor fi de brad, cu gro<strong>si</strong>mea de 23...40 mm; portiţa de evacuare va fi făcută<br />
întrunul din pereţii scurţi şi înspre groapa de depozitare.<br />
La stabilirea volumului gropii de var, se va avea în vedere pentru fiecare lot de var, bulgări,<br />
un volum de 27 m 3 . Adâncimea gropii se va stabili ţinând seama de natura pământului, de durata<br />
de utilizare a gropii şi de problemele care le ridică consolidarea pereţilor. În cazul gropilor ai căror<br />
pereţi nu sunt sprijiniţi, se vor lua mâluri de tehnica securităţii muncii, ţinând seama şi de<br />
po<strong>si</strong>bilitatea înmuierii pământului.<br />
Stingerea varului se face astfel: în varniţă se toarnă apă până la 1/4 din volumul ei şi apoi<br />
se introduc bulgări de var cu lopata. Se mai adaugă apoi apă astfel încât cantitatea totală să fie<br />
de 2,5...3 ori volumul varului din varniţă. În timpul stingerii, muncitorul amestecă încontinuu cu<br />
sapa, până ce amestecul din varniţă se transformă întrun lapte de var con<strong>si</strong>stent şi uniform.<br />
După încetarea fierberii, se ridică portiţa varniţei şi prin <strong>si</strong>ta existentă se scurge laptele<br />
de var în groapă.<br />
După închiderea portiţei de evacuare, se procedează la stingerea altei cantităţi de var<br />
bulgări, procedânduse în acelaşi fel.<br />
Varul stins manual nu se poate întrebuinţa decât după un anumit timp de la stingere şi<br />
anume:<br />
pentru mortare de zidărie, după cel puţin două săptămâni de păstrare în groapă;<br />
pentru mortare de tencuială, după cel puţin 2 luni de păstrare în groapă.<br />
Pentru a se preîntâmpina uscarea exce<strong>si</strong>vă a pastei de var in groapă, pasta se va acoperi cu<br />
un strat de ni<strong>si</strong>p de cca 15 cm.
ANEXA 4<br />
PREPARAREA PASTEI DE ARGILĂ<br />
Argila se utilizează în mortare sub formă de pastă având o con<strong>si</strong>stenţă de 1315 cm<br />
determinată cu conul etalon. Această pastă se prepară în felul următor:<br />
Argila sub forma în care a fost scoasă' la suprafaţă, după îndepărtarea stratului de pământ<br />
vegetal şi după ce sa stabilit că îndeplineşte şi condiţiile din STAS 468671 şi că este<br />
corespunzătoare în ceea ce priveşte conţinutul de argilă şi de ni<strong>si</strong>p, se aşează în grămezi' şi se<br />
stropeşte abundent cu apă. Se menţine astfel saturată cu apă câteva zile, după care se pune întro<br />
ladă de scânduri asemănătoare cu varniţa pentru stins varul şi se adaugă apă, amestecânduse cu o<br />
sapă de lemn până ce se obţine o pastă cu aspect omogen şi cu o con<strong>si</strong>stenţă între 13 şi 15 cm.<br />
În cazul mortarelor de mărci mai mari de M 10 pasta se trece printro <strong>si</strong>tă cu ochiuri de 3 mm,<br />
după care se poate întrebuinţa; bulgării de argilă care au rămas pe <strong>si</strong>tă se introduc din nou în<br />
ladă, împreună cu o nouă cantitate de argilă din care urmează a se prepara pasta aşa cum sa<br />
arătat mai sus. Prepararea pastei se poate face şi întrun malaxor obişnuit pentru mortare.
ANEXA 5<br />
MORTARE DE ZIDĂRIE ŞI TENCUIALĂ PENTRU ZIDĂRIE DIN<br />
BLOCURI MICI ŞI PLĂCI DE b.c.a.<br />
1. MORTARE PENTRU ZIDĂRIE DIN BLOCURI MICI<br />
a. Mortare pentru zidării cu rosturi obişnuite:<br />
Cimentvar marca 25, cu compoziţia, ciment; var pastă sau şlam de carbid: ni<strong>si</strong>p<br />
(1 : 0,7 : 7 părţi în volume);<br />
Cimentvar marca 10, cu compoziţia, ciment: var pastă sau şlam de carbid: ni<strong>si</strong>p<br />
(1 : 1 : 10 părţi în volume).<br />
b. Mortare adezive pentru zidării cu rosturi subţiri:<br />
Aracet DP 25 sau D 50, CPMB sau CIC: ni<strong>si</strong>p 0...1 mm, ni<strong>si</strong>p 1...3 mm: apă ( 1 :3 :<br />
1 : 1 părţi în volume); în locul aracetului se poate utiliza crilorom 3080.<br />
2. MORTARE PENTRU PEREŢI DESPĂRŢITORI DIN PLĂCI NEARMATE<br />
Cimentvar marca 50, cu compoziţia, ciment: var pastă sau şlam de carbid: ni<strong>si</strong>p<br />
(1 : 0,4 : 5 părţi în volume).<br />
3. MORTARE PENTRU TENCUIREA PEREŢILOR<br />
interiori şi exteriori din blocuri mici şi plăci cu rosturi obişnuite.<br />
Tencuieli interioare:<br />
mortar M 10 cu compoziţia, ciment: var pastăsau şlam de carbid: ni<strong>si</strong>p (1 : 2 :<br />
8 părţi în volume).<br />
Tencuieli exterioare:<br />
mortar cu compoziţia ciment: var: ni<strong>si</strong>p (1 : 2 : 6 părţi în volume).<br />
4. MORTARE PENTRU PEREŢI DIN ELEMENTE ARMATE<br />
a. Mortar de poză din ciment şi ni<strong>si</strong>p ( 1 : 3 părţi în volume) şi apă până la realizarea<br />
unui mortar de con<strong>si</strong>stenţă vârtoasă (determinată cu conul etalon).<br />
b. Mortar pentru umplerea rosturilor verticale circulare, din ciment şi ni<strong>si</strong>p ( 1 : 3<br />
părţi în volume) şi apă până la realizarea uni mortar de con<strong>si</strong>stenţă fluidă (determinată cu<br />
conul etalon).<br />
c. Mortaradeziv pentru lipirea între ele a elementelor de beton celular<br />
autoclavizat.<br />
Reţeta 1:<br />
amorsa preparată din Aracet CPMB sau ARACET C.I.C. amestecat cu apă în<br />
raportul 1 : 3 părţi în volume; în locul aracetului se poate utiliza crilorom 3080;<br />
mortar adeziv preparat din ni<strong>si</strong>p 0...1 mm şi amorsă în raportul 1 : 1 parte în
volume,<br />
Reţeta 2:<br />
amorsă preparată din Aracet DP 25 amestecat cu apă în raportul 1 : 2 părţi în<br />
volume; în locul aracetului se poate utiliza crilorom 3080;<br />
mortar adeziv preparat din ni<strong>si</strong>p fin 0...0,2 mm şi Aracet DP 25 în raportul 2 : 1<br />
părţi în volume.<br />
La <strong>prepararea</strong> mortarelor adezive se va adăuga apă până la con<strong>si</strong>stenţa 13 cm<br />
determinată cu conul etalon.
ANEXA 6<br />
1. Mortarul de var<br />
PREPARAREA MANUALĂ A MORTARELOR<br />
Prepararea mortarului de var se face întro ladă de scânduri bine încheiată în care se<br />
pune pasta de var sau şlamul de carbid (con<strong>si</strong>stenţa 12), în cantitatea corespunzătoare<br />
dozajului stabilit.<br />
Peste pasta de var sau şlamul de carbid se adaugă apă, în cantitatea necesară<br />
pentru a o transforma întrun lapte con<strong>si</strong>stent, care se omogenizează bine prin amestecare<br />
cu o sapă. Se adaugă apoi ni<strong>si</strong>pul necesar şi se continuă amestecarea până ce mortarul<br />
capătă, un aspect omogen. Cu ajutorul conului etalon se determină con<strong>si</strong>stenţa mortarului,<br />
care trebuie să corespundă prevederilor din STAS 103070. Dacă mortarul nu are<br />
con<strong>si</strong>stenţa necesară, se mai poate adăuga apă, amestecânduse încontinuu până se obţine<br />
con<strong>si</strong>stenţa dorită.<br />
2.Pastă de ipsos<br />
Pasta de ipsos se utilizează fără sau cu adaos de întârzietor de priză.<br />
a) Fără întârzietor de priză<br />
Când nu se utilizează întârzietor de priză, trebuie să se respecte la <strong>prepararea</strong><br />
pastei următoarele reguli:<br />
ipsosul se va presăra întotdeauna peste apa de amestecare care trebuie să fie în<br />
cantitate de 50...60% din greutatea ipsosului (nu se va turna apa peste ipsos);<br />
amestecarea se va face cât mai repede până când pasta obţinută capătă con<strong>si</strong>stenţa<br />
dorită;<br />
nu se admite diluarea pastei cu apa, după terminarea amestecării;<br />
pasta trebuie preparată în cantităţi mici, care să poată fi puse în lucrare în 10...<br />
15 minute.<br />
b) Cu întârzietor de priză<br />
Când se utilizează întârzietorul de priză în praf, acesta se va amesteca în<br />
prealabil cu apa necesară amestecului, până când praful nu mai pluteşte la suprafaţă şi<br />
nu mai rămân cocoloaşe, în masa lichidului. Această operaţie se face cu 2...5 minute<br />
înainte de <strong>prepararea</strong> pastei de ipsos.<br />
3. Pastă de ipsosvar<br />
Prepararea pastei de ipsos var se face diluânduse mai întâi pasta de var sau<br />
şlamul de carbid cu apa necesară şi în laptele obţinut se presară ipsosul, amestecânduse<br />
bine cu o lopăţică până când se obţine o pastă cu aspect uniform.<br />
Pasta de ipsos var sau şlam de carbid poate fi pusă în lucrare în circa 20 minute<br />
de la confecţionare. Dacă este necesar să se prelungească termenul de punere în lucrare<br />
peste această limită, se va utiliza întârzietor de priză, care se va amesteca în prealabil cu<br />
apa cu care se va dilua pasta de var.
4. Mortarul de ipsos<br />
Mortarul de ipsos se prepară din ipsos, ni<strong>si</strong>p şi apă, fără sau cu adaos de întârzietor<br />
de priză.<br />
a) Fără întârzietor de priză.<br />
În cazul utilizării mortarului de ipsos fără întârzietor de priză în pasta de ipsos<br />
fluidă preparată conform indicaţiilor de la pct. 2 a se introduce ni<strong>si</strong>pul dozat în prealabil.<br />
Pentru obţinerea unei mai bune omogenizări, pasta se amestecă în tot timpul introducerii<br />
ni<strong>si</strong>pului.<br />
Toate aceste operaţii nu trebuie să depăşească timpul de 3 minute. Datorită prizei şi<br />
întăririi rapide, acest mortar nu poate fi folo<strong>si</strong>t decât în amestecuri care să fie puse în<br />
lucrare în max. 10 minute.<br />
b) Cu întârzietor de priză<br />
În cazul utilizării mortarului de ipsos cu întârzietor de priză <strong>prepararea</strong> mortarului<br />
se face astfel:<br />
Întro ladă de scânduri se pune mai întâi ni<strong>si</strong>pul peste care se adaugă ipsosul în<br />
cantitatea necesară şi se amestecă cit mai bine cu lopata. Întrun vas se pune cantitatea<br />
de apă de 40...50% din greutatea ipsosului în amestec, peste care se toarnă cantitatea<br />
necesară de praf de întârzietor de priză. Cu ajutorul unei lopeţi se amestecă apoi bine,<br />
până când tot praful se desface în apă şi nu mai rămân cocoloaşe, de întârzietor de<br />
priză în masa lichidului.<br />
În pasta astfel pregătită se toarnă amestecul de ipsos cu ni<strong>si</strong>p având grijă ca<br />
înainte de turnare pasta să mai fie încă o dată bine amestecată cu lopata.<br />
Se amestecă mortarulcu lopata până ce capătă un aspect uniform. Dacă mortarul<br />
astfel obţinut nu are con<strong>si</strong>stenţa necesară, i se mai poate adăuga apă curată, amestecânduse<br />
încontinuu până la obţinerea con<strong>si</strong>stenţei dorite.<br />
Mortarul astfel preparat poate fi utilizat întrun termen care este în funcţie de<br />
cantitatea de întârzietor de priză întrebuinţată şi de eficacitatea acestuia (vezi anexa 2).<br />
Nu se admite utilizarea mortarului după ce a început să se întărească.<br />
5. Mortarul de ipsosvar<br />
Mortarul de ipsosvar se prepară făcânduse întâi mortarul de pastă de var sau şlam<br />
de carbid, apă şi ni<strong>si</strong>p, aşa cum sa arătat la pct. 1, pentru mortarul de var, apoi se<br />
adaugă ipsosul sub forma unei paste fluide, amestecânduse bine până la omogenizare.<br />
Se recomandă ca ipsosul să se adauge la locul de muncă, iar după terminarea<br />
amestecării, mortarul să fie imediat întrebuinţat.<br />
Deoarece varul pastă sau şlamul de carbid are o acţiune de întârziere a prizei, nu se<br />
recomandă la mortarele de ipsosvar folo<strong>si</strong>rea unui întârzietor de priză special, dacă<br />
mortarul poate fi pus în lucrare în circa 20 minute de la preparare. Dacă este necesar un<br />
termen mai lung de punere în lucrare se va utiliza întârzietorul praf în acest caz<br />
cantitatea necesară de întârzietor de priză se amestecă cu apa de preparare a pastei de<br />
ipsos, conform prevederilor de la punctul 2 b.
6. Mortarul de ciment<br />
Prepararea manuală a mortarului de ciment se face în felul următor: pe o<br />
platformă de beton sau de scânduri bine încheiate, se amestecă cu lopata cantităţile<br />
necesare de ni<strong>si</strong>p şi de ciment. Se adaugă apoi treptat apă, amestecânduse încontinuu cu<br />
lopata până ce se obţine un amestec cu aspect uniform şi de con<strong>si</strong>stenţă necesară punerii în<br />
lucrare.<br />
7. Mortarul de cimentvar<br />
Pasta de var sau şlamul de carbid, în cantitatea corespunzătoare dozajelor, indicate în<br />
tabelele 3 sau 5, se pune întro ladă de scânduri. În momentul măsurării volumelor<br />
componentelor, pasta de var sau şlamul de carbid trebuie să aibă con<strong>si</strong>stenţa 12. Se toarnă<br />
apoi apă şi se amestecă bine până la omogenizare, cu ajutorul sapei de lemn. În acelaşi<br />
timp, pe o platformă alăturată se amestecă bine, până la omogenizare, ni<strong>si</strong>pul împreună<br />
cu cimentul.<br />
Se toarnă apoi amestecul de ni<strong>si</strong>p şi de ciment peste pasta din ladă în cantităţi mici,<br />
amestecânduse bine până ce se obţine o pastă omogenă. Se verifică con<strong>si</strong>stenţa cu ajutorul<br />
conului etalon şi dacă nu corespunde prevederilor STAS 103070, se mai adaugă apă,<br />
amestecânduse din nou până la omogenizare.<br />
8. Mortar de cimentcenuşă de centrală termoelectrică<br />
Prepararea manuală a mortarului de cimentcenuşă de centrală termoelectrica se face<br />
în felul următor: pe o platformă de beton sau de scânduri bine încheiate, se amestecă cu<br />
lopata cantităţile necesare de ciment, cenuşă, var hidratat şi ni<strong>si</strong>p. Se adaugă apă până ce<br />
se obţine un amestec uniform şi de con<strong>si</strong>stenţa necesară punerii în lucrare.
Elaborate de:<br />
INSTITUTUL DE CERCETĂRI ÎN CONSTRUCŢII ŞI<br />
ECONOMIA CONSTRUCŢIILOR INCERC <br />
Aprobate de:<br />
INSTITUTUL CENTRAL DE CERCETARE,<br />
PROIECTARE ŞI DIRECTIVARE ÎN<br />
CONSTRUCŢII ICCPDC <br />
cu decizia nr. 127 din 02 noiembrie 19<strong>82</strong><br />
INSTITUTUL CENTRAL DE CERCETARE, PROIECTARE ŞI<br />
DIRECTIVARE ÎN CONSTRUCŢII<br />
Biroul executiv<br />
DECIZIA Nr. 80 din 25 noiembrie 1988<br />
PENTRU APROBAREA COMPLETĂRILOR LA „INSTRUCŢIUNILE TEHNICE<br />
PRIVIND COMPOZIŢIA ŞI PREPARAREA MORTARELOR DE ZIDĂRIE ŞI<br />
TENCUIALĂ" INDICATIV C <strong>17</strong><strong>82</strong>,<br />
Biroul executiv al Con<strong>si</strong>liului ştiinţific al Institutului central de cercetare, proiectare<br />
şi directivare în construcţii;<br />
Avînd în vedere prevederile art. 5, litera „d" din Decretul nr. <strong>17</strong>0/1976, precum şi<br />
avizul CTE— ICCPDC nr. 348 din 28 iulie 1988;<br />
în temeiul Decretului nr. <strong>17</strong>0/1976, modificat prin Decretul nr. 31/1983, <strong>privind</strong><br />
organizarea şi funcţionarea Institutului central de cercetare, proiectare şi directivare în<br />
construcţii, cit şi a Legii nr. 5/1978, emite următoarea<br />
DECIZIE:<br />
1. Se aprobă completările la „Instrucţiunile <strong>tehnice</strong> <strong>privind</strong> compoziţia şi <strong>prepararea</strong><br />
mortarelor de zidărie şi tencuială" avînd indicativul C <strong>17</strong><strong>82</strong>, conform anexei la prezenta<br />
decizie.<br />
2. Completările de la pct. 1 intră în vigoare la data publicării în Buletinul<br />
construcţiilor.<br />
PREŞEDINTELE BIROULUI EXECUTIV<br />
DIRECTOR GENERAL.<br />
Dr. arh. GHEORGHE POLIZU
ANEXA<br />
la Decizia ICCPDC nr. 80 din 15.XI. 1988<br />
COMPLETĂRI LA „INSTRUCŢIUNILE TEHNICE PRIVIND COMPOZIŢIA ŞI<br />
PREPARAREA. MORTARELOR DE ZIDĂRIE ŞI TENCUIALĂ"<br />
INDICATIV C <strong>17</strong><strong>82</strong><br />
Pct. 2.6 se completează cu subpunctul 2.6.1 cu următoarea redactare:<br />
„ 2.6.1, Calcar dolomitic cu brucit de la Exploatarea minieră Valea Mare Budureasa<br />
— jud. Bihor, care trebuie să îndeplinească condiţiile prevăzute in anexa 7".<br />
După pct. 3.13 se introduce pct. 3.14 cu următoarea redactare:<br />
„3.14. Dozajele uzuale pentru mortarele de zidărie de marcă 25 şi de tencuială de<br />
marcă 50 pe bază de calcar dolomitic cu brucit şi ciment sîiit indicate ui tabelul 11".<br />
Marca<br />
mortarului<br />
MZ 25CD<br />
MZ 25CD<br />
MT 50CD<br />
Marca<br />
cimentului<br />
30<br />
25<br />
30<br />
Dozajul :<br />
de ciment<br />
(kg/m 3 )<br />
150<br />
165<br />
275<br />
Dozajul<br />
de calcar<br />
dolomitic<br />
cu brucit<br />
(kg/m 3 )<br />
130<br />
130<br />
110<br />
Tabelul 11<br />
Ni<strong>si</strong>p<br />
(kg/m 3 )<br />
1 660<br />
1 660<br />
1 550<br />
Apa (1)<br />
260<br />
290<br />
280<br />
După anexa 6 se introduce anexa 7 după cum urmează:
ANEXA 7<br />
CALCARUL DOLOMITIC CU BRUCIT. CONDIŢII GENERALE DE<br />
CALITATE<br />
1. Prezentele condiţii <strong>tehnice</strong> de calitate se referă la calcarul dolomitic cu<br />
briicit de la Exploatarea minieră Valea Mare Budureasa — jud. Bihor, utilizat ca<br />
adaos activ la <strong>prepararea</strong> mortarelor.<br />
2. Calcarul dolomitic cu brucit prezintă un indice de activitate puzzolanică<br />
de I A<br />
24<br />
min = 0,65. Activitatea puzzolanică trebuie verificată de staţia de<br />
betoane cel puţin o dată pe lună, conform STAS 881988.<br />
3. Livrarea fiecărui lot de calcar dolomitic cu brucit va fi însoţită de un<br />
certificat de calitate.<br />
4. Caracteristicile care trebuie verificate şi condiţiile de admi<strong>si</strong>bilitate<br />
sînt conform tabelului 7.1.<br />
Nr. crt.<br />
Caracteristici U/M Condiţii de<br />
admi<strong>si</strong>bilitate<br />
Tabelul 7.1<br />
Metode de<br />
verificare<br />
1 Umiditatea % max. 5 STAS 383285<br />
2 Indice de activitate<br />
puzzolanică I A<br />
24<br />
min. — 0,65 STAS 881988<br />
3 Constanţă de volum Să nu prezinte fiîn<br />
prezenţa cimen<br />
suri specifice fetului<br />
— nomenului de<br />
umflare sau contracţie.<br />
STAS 238685<br />
4 Den<strong>si</strong>tatea aparentă g/dm 8<br />
max. 1000 STAS 920180<br />
5.Calcarul dolomitic cu brucit se depozitează în bazine, ferinduse amestecul de<br />
impurităţi sau alte substanţe. Bazinele de depozitare se marchează distinct cu menţiunea<br />
„Calcar dolomitic cu brucit".<br />
6. Înainte de încărcarea calcarului dolomitic cu brucit, producătorul este<br />
obligat să verifice dacă mijloacele de transport sînt curate.<br />
7. Calcarul dolomitic cu brucit se transportă cu a,celeaşi tipuri de<br />
mijloace ca şi cele utilizate la transportul varului pastă, marcate distinct cu<br />
menţiunea „Calcar dolomitic cu brucit".
INSTITUTUL CENTRAL DE CERCETARE, PROIECTARE ŞI DIRECTIVARE<br />
IN CONSTRUCŢII<br />
Biroul executiv<br />
DECIZIA Nr. 46<br />
din 30 decembrie 1989<br />
PENTRU APROBAREA „INSTRUCŢIUNILOR TEHNICE PROVIZORII PRIVIND<br />
COMPOZIŢIA ŞI PREPARAREA MORTARELOR DE ZIDĂRIE ŞI TENCUIALĂ CU<br />
PLASTIFIANŢI” INDICATIV NP 6089<br />
Biroul executiv al Con<strong>si</strong>liului ştiinţific al Institutului central de cercetare, proiectare şi<br />
directivare în construcţii;<br />
Avînd în vedere prevederile art. 5, litera „d” din Decretul nr. <strong>17</strong>0/1 976, cît şi avizul<br />
CTEICCPDC nr. 450 din 12 septembrie 1989;<br />
În temeiul Decretului nr. <strong>17</strong>0/1976, modificat prin Decretul nr. 31/1983, <strong>privind</strong><br />
organizarea şi funcţionarea Institutului central de cercetare, proiectare şi directivare în<br />
construcţii, cît şi a Legii nr. 5/1978, emite următoarea<br />
DECIZIE:<br />
1. Se aprobă „Instrucţiunile <strong>tehnice</strong> provizorii <strong>privind</strong> poziţia şi <strong>prepararea</strong> mortarelor de<br />
zidărie şi tencuiala cu plastifianţi avînd indicativul NP 6089.<br />
2. Instrucţiunile provizorii de la pct. l intră în vigoare la data publicării în Buletinul<br />
construcţiilor şi au valabilitate pînă la data de 31 decembrie 1991.<br />
PREŞEDINTELE BIROULUI EXECUTIV<br />
DIRECTOR GENERAL,<br />
dr. arh. GHEORGHE POLIZU
INSTRUCŢIUNI TEHNICE PROVIZORII PRIVIND<br />
COMPOZIŢIA ŞI PREPARAREA MORTARELOR<br />
DE ZIDĂRIE ŞI TENCUIALĂ CU PLASTIFIANŢI<br />
INDICATIV NP 6089<br />
Elaborate de:<br />
I.C.C.P.D.C. FILIALA TIMIŞOARA<br />
Şef filială:<br />
dr. ing. Victor Gioncu<br />
E laborator: dr. ing. Dan Va<strong>si</strong>liu<br />
Responsabil din partea<br />
I.C.C.P.D.C: arh. Claudiu Popeşteanu
INSTRUCŢIUNI TEHNICE PROVIZORII<br />
PRIVIND COMPOZIŢIA ŞI PREPARAREA<br />
MORTARELOR DE ZIDĂRIE ŞI<br />
TENCUIALA CU PLASTIFIANŢI<br />
Indicativ:<br />
NP 6089<br />
Completează:<br />
C <strong>17</strong><strong>82</strong><br />
1. PREVEDERI GENERALE<br />
1.1. Prezentele instrucţiuni <strong>tehnice</strong> provizorii se referă la compoziţia şi <strong>prepararea</strong><br />
mortarelor cu plastifianţi. La aceste mortare, care nu conţin var, efectul de realizare a unei bune<br />
lucrabilităţi la aplicare şi de reducere a segregării este a<strong>si</strong>gurat de acţiunea unor substanţe<br />
denumite „plastifianţi pentru mortare”.<br />
1.2. Mortarele cu plastifianţi au aceleaşi performanţe în stare proaspătă ca şi mortarele cu<br />
var: au o bună lucrabilitate la aplicare, aderă bine pe suprafeţele de cărămidă sau beton, se<br />
întind uşor în straturi subţiri şi se prelucrează foarte bine cu dreptarul sau cu drişca. Au o<br />
segregare redusă şi se pot transporta cu pompa de mortar. În stare întărită mortarele cu<br />
plastifianţi realizează rezistenţele la compre<strong>si</strong>une corespunzătoare mărcii pentru care sînt<br />
preparate şi au o bună adeziune la stratul suport din cărămidă sau beton. Mortarele din<br />
plastifianţi au o foarte bună rezistenţă la îngheţdezgheţ şi o durabilitate sporită.<br />
1.3. Mortarele de zidărie şi tencuieli cu plastifianţi sînt caracterizate prin marcă. Marca<br />
mortarului este con<strong>si</strong>derată, în acelaşi fel ca şi la mortarele cu var, conform Normativului C<strong>17</strong><br />
<strong>82</strong>.<br />
Elaborate de:<br />
INSTITUTUL CENTRAL DE<br />
CERCETARE, PROIECTARE ŞI<br />
DIRECTIVARE ÎN CONSTRUCŢII<br />
I.C.C.P.D.C. FILIALA TIMIŞOARA<br />
în colaborare cu<br />
INSTITUTUL DE CERCETĂRI<br />
PENTRU CONSTRUCŢII ŞI ECONOMIA<br />
CONSTRUCŢIILOR – INCERC –<br />
Aprobate de:<br />
INSTITUTUL CENTRAL DE<br />
CERCETARE, PROIECTARE ŞI<br />
DIRECTIVARE ÎN CONSTRUCŢII<br />
ICCPDC<br />
cu decizia nr. 46 din 30.XII.1989<br />
2. MATERIALE<br />
Agregate<br />
2.1. Ni<strong>si</strong>p natural de carieră sau de rîu conform STAS 1667/76. Ni<strong>si</strong>pul natural de carieră<br />
sau de rîu poate fi înlocuit în proporţie de pînă la 50% cu ni<strong>si</strong>p provenit din concasarea rocilor<br />
naturale sau cu ni<strong>si</strong>p de mare. Utilizarea ni<strong>si</strong>purilor de mare este permisă la mortarele de zidărie<br />
şi tencuială numai pentru mărcile 10 şi 25.<br />
2.2. Cenuşa de termocentrală va trebui să îndeplinească condiţiile STAS 8819/188. Se<br />
poate utiliza cenuşa tip B STAS 8819/188.<br />
Cimentul<br />
2.3. Se vor utiliza cimenturile cu adaosuri STAS 150078 de tipul: F25; M 30; Pa 35.<br />
Plastifiant pentru motoare<br />
2.4. Plastifiantul pentru mortare se produce de către întreprinderea de detergenţi Timişoara
sub denumirea de „plastifiant pentru mortare UD” şi se livrează prin ICECHIM Laboratorul<br />
de detergenţi Timişoara. Plastifiantul UD se produce pe baza caietului de sarcini ICECHIM nr.<br />
164 LD/89.<br />
2.5. Plastifiantul UD este un lichid VÎSCOS, culoare brun închis, opac, fără miros. Nu este<br />
toxic, şi nu provoacă alergii. Concentraţia de livrare este de 46,5%. Se livrează în butoaie din<br />
tablă sau din material plastic. Se păstrează în încăperi cu temperaturi pozitive.<br />
3. COMPOZIŢIA MORTARELOR<br />
3.1. Compoziţiile uzuale ale mortarelor cu plastifianţi, care pot fi utilizate fără încercări<br />
preliminare, sînt indicate în tabelul 2 pentru mortarele de zidărie şi în tabelul 3 pentru<br />
mortarele de tencuială. Se menţionează că dozajele de ciment ale mortarelor cu plastifianţi sînt<br />
egale cu cele prevăzute de Normativul C <strong>17</strong>/<strong>82</strong> la mărcile aferente.<br />
3.2. Stratul vizibil al tencuielilor se va executa dintrun mortar cu ni<strong>si</strong>p fin 0/1 mm,<br />
denumit „tinci”, care va avea aceiaşi compoziţie şi con<strong>si</strong>stenţă ca şi cea a grundului.<br />
3.3. La mortarele de zidărie şi tencuială marca 100 se poate utiliza şi cimentul Pa 35. In<br />
acest caz dozajele de ciment se vor reduce cu 5%.<br />
3.4. Compoziţiile mortarelor de zidărie sau stabilit pentru cazul utilizării ni<strong>si</strong>pului 0/7 mm<br />
cu o umiditate de 2% sau mai mare şi cu den<strong>si</strong>tatea în grămadă de 1 350 kg/m 3 ,.<br />
3.5. Compoziţiile mortarelor de tencuială sau stabilit pentru cazul utilizării ni<strong>si</strong>pului 0/3<br />
mm cu o umiditate de 2% sau mai mare şi cu den<strong>si</strong>tatea în grămadă de 1 250 kg/m 3 .<br />
3.6. În cazul utilizării ni<strong>si</strong>pului uscat (sub 2% umiditate) volumele de ni<strong>si</strong>p din tabelele 2<br />
şi 3 se vor reduce în funcţie de sortul şi de den<strong>si</strong>tatea în grămadă a ni<strong>si</strong>pului, conform<br />
prevederilor din Normativul C <strong>17</strong><strong>82</strong>, anexa 2.<br />
4. PREPARAREA MORTARELOR<br />
4.1. Prepararea mortarelor cu plastifianţi se va face numai prin procedee mecanice, cu<br />
malaxoare cu amestec forţat sau cu betoniere cu cădere liberă.<br />
4.2. Dozarea materialelor componente, cu excepţia apei, se va face cu o precizie de<br />
+ 2% pentru ciment şi plastifiantul UD şi de + 3% pentru ni<strong>si</strong>p şi cenuşă de<br />
termocentrală.<br />
4.3. Mortarele cu plastifianţi se prepară astfel:<br />
se introduce în malaxor o parte din apa de amestec în care se dizolvă plastifiantul<br />
UD;<br />
se introduce apoi cimentul, cenuşa şi ni<strong>si</strong>pul;<br />
se completează cantitatea de apă pînă se obţine con<strong>si</strong>stenţa prescrisă în tabelele 2 şi<br />
3;<br />
după terminarea dozării apei se amestecă încă 30 s.<br />
4.5. La începutul fiecărei zile de lucru plastifiantul UD se va amesteca energic 3 ... 4<br />
minute pentru omogenizare. Amestecarea se va efectua în butoaiele în care este livrat, cu şipci<br />
sau cu lopeţi înguste de lemn.<br />
4.6. La terminarea preparării mortarului sau la întreruperi mai mari de 1/2 oră, toba<br />
betonierei se va spăla cu apă amestecată cu pietriş.<br />
5. CONTROLUL CALITĂŢII MORTARELOR<br />
5.1. Determinarea caracteristicilor fizicomecanice ale mortarelor de zidărie şi tencuială<br />
cu plastifianţi se va face conform metodelor prescrise de STAS 263480.<br />
5.2. Mortarele cu plastifianţi trebuie să îndeplinească condiţiile <strong>tehnice</strong> prescrise de<br />
STAS 103085.<br />
6. TRANSPORTUL ŞI PERIOADA DE PUNERE ÎN LUCRARE A<br />
MOTOARELOR CU PLASTIFIANT<br />
6.1. Transportul mortarelor cu plastifianţi pe distanţe mici se va face cu tomberoane, roabe,<br />
bene, sau pompe de mortar. Trasportul cu pompa de mortar este deosebit de indicat pentru acest<br />
tip de mortare.<br />
6.2. Transportul pe distanţe mari se va face cu autoagitatoare, camioane, basculante
etanşe sau bene speciale.<br />
6.3. Transportul pe verticală se va face cu tomberonul, bena sau cu pompa.<br />
6.4. Mijloacele de transport şi modul de descărcare al mortarului va trebui să îndeplinească<br />
condiţiile din NormativulC <strong>17</strong><strong>82</strong> punctele 6.4 şi 6.5.<br />
6.5. Durata maximă de transport şi manipulare, adică intervalul de timp dintre terminarea<br />
preparării şi punerea în lucrare a mortarului, nu va depăşi valorile din tabelul 1.<br />
Tabelul 1<br />
Temperatura mediului ambiant ( o C) sub 18 18 ... 25 peste 25<br />
Durata maximă de transport şi manipulare (ore) 6 5 4<br />
În cazul depăşirii valorilor din tabelul 1 şi a modificării con<strong>si</strong>stenţei mortarelor se interzice<br />
adaosul de apă şi reamestecarea în vederea realizării con<strong>si</strong>stenţei de lucru.<br />
6.6. Punerea în lucrare a mortalelor cu plastifianţi se va face în acelaşi fel ca şi în cazul<br />
mortarelor cu var, conform normativelor existente pentru executarea zidăriilor şi tencuielilor.<br />
7. TEHNICA SECURITĂŢII MUNCII<br />
7.1. La executarea lucrărilor cu mortare cu plastifianţi se vor respecta prevederile din<br />
„Normele republicane de protecţie a muncii”, aprobat de Mnisterul Muncii cu ordinul<br />
nr.34/1975 şi de Ministerul Sănătăţii cu ordinul 60/1975, precum şi „Normele de protecţie a<br />
muncii în activitatea de construcţiimontaj” aprobate de M.C.Ind. cu ordinul nr. 1233/1980.<br />
COMPOZIŢIILE UZUALE ALE MORTARELOR DE ZIDĂRIE CU<br />
PLASTIFIANT UD<br />
Con<strong>si</strong>stenţa con etalon 10 cm<br />
Marca mortarului şi<br />
MA 10 CTZ<br />
MA 25 CTZ<br />
MA 25Z<br />
MA 50CTZ<br />
MA 50Z<br />
MA 100CTZ<br />
MA 100Z<br />
notaţia F 25<br />
kg<br />
M 30<br />
kg<br />
m 3<br />
kg<br />
Tabelul 2<br />
Materiale pentru 1m 3 mortar<br />
Ciment Ni<strong>si</strong>p Plastifiant UD<br />
Cenuşă<br />
kg kg dm 3<br />
80<br />
115<br />
165<br />
160<br />
230<br />
—<br />
—<br />
—<br />
—<br />
153<br />
140<br />
220<br />
290<br />
320<br />
0.<strong>82</strong><br />
0.<strong>82</strong><br />
0.93<br />
0.<strong>82</strong><br />
0.93<br />
0.<strong>82</strong><br />
0.85<br />
1 100<br />
1 100<br />
1 250<br />
1 100<br />
1 250<br />
1 100<br />
1 150<br />
310<br />
233<br />
—<br />
195<br />
—<br />
125<br />
—<br />
0.70<br />
0.70<br />
0.70<br />
1.10<br />
1.40<br />
1.70<br />
1.70<br />
0.63<br />
0.63<br />
0.63<br />
0.98<br />
1.25<br />
1.50<br />
1.50
COMPOZIŢIILE UZUALE ALE MORTARELOR DE TENCUIALA CU<br />
PLASTIFIANT UD<br />
Con<strong>si</strong>stenta con etalon 12 cm<br />
Tabelul 3<br />
Marca mortarului şi<br />
MA 10 CTT<br />
MA 25 CTT<br />
MA 25T<br />
MA 50CTT<br />
MA 50T<br />
MA 100CTT<br />
MA 100T<br />
notaţia F 25<br />
kg<br />
Materiale pentru 1m 3 mortar<br />
Ciment Ni<strong>si</strong>p Plastifiant UD<br />
Cenuşă<br />
kg kg dm 3<br />
110<br />
140<br />
180<br />
225<br />
290<br />
—<br />
—<br />
M 30<br />
kg<br />
—<br />
—<br />
<strong>17</strong>0<br />
210<br />
270<br />
295<br />
370<br />
m 3<br />
0.88<br />
0.88<br />
1.00<br />
0.88<br />
0.95<br />
0.88<br />
0.88<br />
kg<br />
1 100<br />
1 100<br />
1 250<br />
1 100<br />
1 200<br />
1 100<br />
1 100<br />
250<br />
210<br />
—<br />
<strong>17</strong>5<br />
—<br />
100<br />
—<br />
2.10<br />
2.70<br />
2.70<br />
2.70<br />
2.70<br />
2.70<br />
2.70<br />
1.85<br />
2.40<br />
2.40<br />
2.40<br />
2.40<br />
2.40<br />
2.40