You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
~n 1571, p[m]nturile satului M[d[ras<br />
apar\ineau familiei de nobili More<br />
Dup[ nume s-ar p[rea c[, comuna M[d[ras e<br />
o regiune ungureasc[. Numirea porne;te de la acei<br />
;oimari care au `mbl]nzit ;i au crescut aici ;oimii<br />
Cur\ii Regilor din Ungaria. Ace;ti ;oimari s-au<br />
a;ezat chiar `n secolul XIII `n p[durea din apropierea<br />
cet[\ii S[tmarului `ntre stejarii seculari av]nd<br />
ad[post bun, ;i form]nd colonia c[reia i s-a dat numirea<br />
Madarász, mai t]rziu Nagymadarász<br />
(cresc[tor de p[s[ri), ori cum se exprim[<br />
rom]ne;te, M[d[ras.<br />
PAGINA 5<br />
Kate Winslet ;i-a scos<br />
în lume noul iubit<br />
Cu toate că vara aceasta se pare că era<br />
în discu\ie o reconciliere între Winslet ;i<br />
Mendes, au început, în primele zile ale lunii<br />
august, să circule zvonuri despre o nouă<br />
rela\ie a actri\ei. Luna trecută, o revist[<br />
britanică publica deja spusele unui apropiat<br />
de-al vedetei< „Kate ;i Louis au ie;it<br />
de multe ori în ora;. <strong>Ce</strong>i doi se simt foarte<br />
bine împreună! El are sim\ul umorului<br />
;i e un tip de treabă!” PAGINA 11<br />
Realizatorul TV Elise Stan, vedeta<br />
din spatele camerei de luat vederi<br />
de la TVR 1<br />
“Oamenii nu mai au modele adev[rate, au modele<br />
gre;ite, modificate genetic, s[ le spun a;a. Ei<br />
nu mai ;tiu c[ ceea ce v[d la televizor, sau pe internet<br />
sunt lucruri rele sau foarte rele, ca ;i `n presa<br />
scris[. Goana asta avid[ dup[ spectaculos a<br />
reu;it s[ ne `ndep[rteze de adev[ratele valori pe<br />
care le avea cultura popular[ tradi\ional[, ;i pe care<br />
le mai are `nc[“.<br />
PAGINA 4<br />
Anul VIII Nr. 401 Duminic[ 29 august 2010<br />
Se distribuie `mpreun[ cu Informa\ia Zilei<br />
de<br />
<strong>Ce</strong> <strong>este</strong> <strong>Partium</strong>?<br />
~n ziua “T[ierii capului<br />
Sf. Ioan Botez[torul”<br />
nu se m[n]nc[ pepeni<br />
PAGINA 8<br />
Dalai Lama va deveni cet[\ean<br />
de onoare al Budap<strong>este</strong>i<br />
Primăria Budap<strong>este</strong>i inten\ionează să-i ofere în<br />
acest an lui Dalai Lama diploma de cetă\ean de onoare<br />
al ora;ului. Liderul spiritual tibetan <strong>este</strong> o figură<br />
populară în Ungaria, unde a efectuat numeroase vizite.<br />
Lista personalită\ilor care urmează să primească<br />
o diplomă de onoare din partea oficialită\ilor din<br />
Budapesta a fost stabilită de consiliul local în secret,<br />
însă primarul Gabor Demszky a transmis anterior<br />
că va anun\a acordarea diplomei cu ocazia vizitei lui<br />
Dalai Lama la Budapesta, în luna septembrie.<br />
Diploma de onoare <strong>este</strong> în mod normal înmânată<br />
de primar la data de 17 noiembrie, ziua care marchează<br />
unirea Budei cu Pesta. Ungaria va organiza<br />
la 3 octombrie alegeri locale. Dacă Dalai Lama va deveni<br />
într-adevăr cetă\ean de onoare, atunci <strong>este</strong> extrem<br />
de probabil c[ Istvan Tarlos, candidatul Fidesz<br />
la primărie, va fi cel care îi va înmâna diploma, dată<br />
fiind popularitatea de care se bucură în sondaje.<br />
Casa Poporului valoreaz[<br />
zero lei în documentele oficiale<br />
Palatul Parlamentului figurează în actele<br />
Camerei Deputa\ilor cu o valoare de zero lei.<br />
Chiar dacă institu\iile statului sunt obligate de<br />
;apte ani să î;i reevalueze periodic portofoliul de<br />
proprietă\i, nimeni nu se sinchise;te să plătească<br />
un evaluator în acest sens. Reguli vechi de 20 de<br />
ani, frica de impozite mărite sau constatarea unor<br />
lipsuri la inventar nu motivează autorită\ile să scoată<br />
la suprafa\ă datele reale.<br />
Casa Vernescu, situată pe Calea Victoriei, <strong>este</strong><br />
un alt exemplu. Clădirea care găzduie;te Casino<br />
Palace a fost evaluată de Ministerul Culturii ;i<br />
Patrimoniului Na\ional la doar 664 lei. De asemenea,<br />
Palatul :tirbei, al cărui domeniu se întinde pe<br />
25 ha, a fost evaluat de statul român la 41.076 lei.<br />
Potrivit expertului contabil Virginia Lenghen,<br />
membră a Corpului Exper\ilor Contabili ;i<br />
Contabililor Autoriza\i din România, statul nu evalueaz[<br />
proprietă\ile la valoarea lor reală pentru a<br />
permite vânzarea lor la pre\uri derizorii.<br />
<strong>Partium</strong>, (în limba maghiară<br />
Részek, în limba română<br />
Părţile) <strong>este</strong> denumirea comună<br />
tradiţională folosită în<br />
Ungaria pentru a desemna o regiune<br />
istorică din România formată<br />
aproximativ din judeţele<br />
Arad, Bihor, Maramure;, Satu-<br />
Mare şi Sălaj.<br />
<strong>Partium</strong>ul a fost totdeauna<br />
un teritoriu al apartenenţelor<br />
multiple.<br />
Începând cu 1544, când reprezentanţii<br />
Părţilor au participat<br />
pentru prima oară la lucrările<br />
Dietei transilvănene, politica<br />
dusă de mai-marii din<br />
<strong>Partium</strong> a fost de un caracter<br />
complezent, conciliator şi conventiv,<br />
de prevenire a conflictelor<br />
şi de o mare sensibilitate faţă<br />
de diferite conjuncturi aleatorii.<br />
Aceast[ spiritualitate sensibilă<br />
la valorile altora, foarte prodigioas[<br />
în situaţiile de cooperare<br />
interconfesională, interculturală<br />
şi interetnică reprezintă<br />
tradiţia cea mai dăinuitoare<br />
a <strong>Partium</strong>ului istoric.<br />
Satu Mare era o zon[ tampon `ntre<br />
Ungaria ;i Transilvania<br />
Festivalul de la<br />
O\eloaia, ziua c]nd<br />
totul prinde via\[<br />
`n Codru<br />
A;a cum am men\ionat nu numai noi, dar ;i toat[<br />
mass media s[tm[rean[, edi\ia num[rul 54 a Festivalului<br />
codrenesc de la O\eloaia a fost cea mai reu;it[ din ultimii<br />
ani. Codrenii, adic[ oameni simpli din satele din jur<br />
au fost ;i ei la `n[l\ime :i-au v[ruit pomi;orii din fa\a<br />
cur\ii, ;i-au vopsit pode\ele, ;i-au reparat g[rdule\ele<br />
vechi iar cei care au avut ;i-au pus steagurile tricolore la<br />
por\ile lor. Festivalul de la O\eloaia e singura zi din an `n<br />
care la Homoroade ;i satele din jur totul prinde via\[ iar<br />
hainele populare ;i clopurile vechi de paie sunt scoase din<br />
lada de zestre ;i `mbr[cate de oamenii locurilor.<br />
PAGINA 6<br />
PAGINA 3<br />
~n Olanda, cultura ;i distrac\ia<br />
se `mbin[ pentru o vacan\[<br />
de neuitat<br />
Aflat[ pe locul 14 `n topul economiilor mondiale,<br />
Olanda <strong>este</strong> o \ar[ mic[, `ns[ cu o mare influen\[.<br />
Olandezii au pu\ine tr[s[turi latine, `ns[ au multe lucruri<br />
`n comun cu britanicii, germanii, suedezii ;i norvegienii,<br />
ca ;i cum, `n momente diferite au urmat modele diferite.<br />
Poate c[ acest lucru explic[, `n parte caracterul paradoxal<br />
al societ[\ii olandeze.<br />
PAGINA 7<br />
Cutia de conserve împline;te 200 de ani<br />
Considerată în zilele noastre un obiect banal, cutia de conserve, inventată de un francez, ;i<br />
care a s[rb[torit, miercuri, două secole de existen\ă, a revolu\ionat modul în care oamenii consumă<br />
alimente ;i a intrat, totodată, în panteonul artei moderne. De;i brevetul i-a fost acordat,<br />
pe 25 august 1810, comerciantului britanic Peter Durand, meritul pentru conceperea ei i-a revenit<br />
maestrului bucătar francez Nicolas Appert (1749 - 1841), pe care britanicii l-au numit, de<br />
altfel, "binefăcătorul omenirii". Pentru acest francez născut în ora;ul Châlons-en-Champagne,<br />
preocupat de găsirea unor noi metode de conservare a alimentelor, marina militară a devenit<br />
terenul său de testare a procedeului de sterilizare prin tratament termic a hranei.<br />
PAGINA 2<br />
Geoan[, scos din prezidiul BPN al PSD
2 Informa\ia de Duminic[/29 august 2010<br />
EVENIMENTELE S~PT~MÂNII<br />
Luni<br />
Mar\i<br />
Senatorii PDL i s-au plâns primuluiministru<br />
în legătură cu membrii<br />
Cabinetului ;i au sus\inut, în cadrul discu\iei<br />
de mar\i seară, că opozi\ia nu <strong>este</strong> deocamdată<br />
coagulată, dar că iarna va fi un<br />
război politic în Parlament, potrivit unei<br />
înregistrări de la ;edin\ă.<br />
"Mai atragem noi parlamentari....Ăsta<br />
trebuie să fie \elul politic...", au spus senatorii<br />
PDL mar\i seara, la întâlnirea avută,<br />
după ;edin\a de plen, cu primul-ministru.<br />
Ei au apreciat că au din ce în ce mai pu\ine<br />
motive pentru a rămâne în PDL, estimând<br />
că numărul celor care vor pleca din partid<br />
va cre;te în perioada următoare. În ce prive;te<br />
atitudinea opozi\iei, senatorii PDL<br />
apreciază că aceasta nu <strong>este</strong> coagulată încă,<br />
dar că iarna va prinde Parlamentul în<br />
mijlocul unui război politic. "Mai avem încă....o<br />
lună, două luni, trei luni...Dar iarna<br />
ne va prinde într-un război politic în<br />
Parlament pentru că nu va sta piatră pe piatră<br />
(...) Indiferent că va veni în Parlament<br />
;i Pre;edintele României sau primul ministru",<br />
se poate auzi în înregistrare.<br />
Timp de două ore, liderii democrat-liberali<br />
s-au plâns premierului că mini;trii<br />
Geoan[, scos din prezidiul BPN al PSD<br />
Pre;edintele Senatului, Mircea<br />
Geoană, nu mai stă la prezidiul BPN al<br />
PSD, a;a cum făcea până acum o săptămână,<br />
el mutându-se, în urma disputei cu<br />
liderul partidului, Victor Ponta, pe latura<br />
dreaptă a mesei, fiind al ;aptelea dinspre<br />
prezidiu, între vicepre;edintele<br />
Marian Vanghelie ;i liderul grupului parlamentar<br />
al PSD de la Camera<br />
Deputa\ilor, Viorel Hrebenciuc.<br />
Noul prezidiu <strong>este</strong> format din Victor<br />
Ponta, în mijloc, Ion Iliescu ;i Adrian<br />
Năstase, în stânga sa, ;i secretarul general<br />
Liviu Dragnea în dreapta sa. Pe col\urile<br />
mesei st[teau luni, ca ;i până acum, vicepre;edin\ii<br />
Titus Corlă\ean ;i Dan Nica.<br />
Partea de masă la care erau a;eza\i<br />
Vanghelie, Geoană ;i Hrebenciuc se afl[<br />
în apropierea u;ii sălii în care se desfă;oară,<br />
de regulă, ;edin\ele BPN al PSD.<br />
Întrebat, după ;edin\a BPN, de ce s-<br />
a mutat lângă liderul deputa\ilor, Mircea<br />
Geoană a spus că a făcut-o "din simpatie<br />
fa\ă de Viorel Hrebenciuc".<br />
"PSD e un partid mare unde nu contează<br />
pe ce scaun stai, ci vocea pe care o<br />
ai. E o perioadă pentru mine în care<br />
în\eleg nevoia de coeren\ă ;i în\eleg că<br />
atunci când există subiecte cu solu\ii diferite,<br />
discu\ia trebuie să aibă loc în partid<br />
;i nu în afară. ;i nici mie nu mi-ar fi<br />
plăcut să existe voci diferite când eram<br />
pre;edintele de partid", a declarat Mircea<br />
Geoană, întrebat ce se întâmplă acum în<br />
partid ;i care <strong>este</strong> situa\ia sa. PSD i-a impus<br />
lui Mircea Geoană, fostul pre;edinte<br />
al partidului, să nu mai comenteze deciziile<br />
luate de conducere timp de ;ase luni.<br />
N[stase propune un guvern<br />
de serviciu<br />
Pre;edintele CN al PSD, Adrian<br />
Năstase, a declarat luni că social-democra\ii<br />
discută "diverse scenarii" privind<br />
organizarea alegerilor anticipate, afirmând<br />
că pentru asta <strong>este</strong> nevoie de un<br />
guvern de serviciu al cărui premier să fie<br />
social-democrat. Năstase a explicat că din<br />
cauza unei formule neconstitu\ionale "neclare",<br />
"sau în orice caz datorită interpretării<br />
lui Băsescu", după mo\iunea de cenzură,<br />
desemnarea prim-ministrului îi revine<br />
pre;edintelui, ceea ce va conduce iar<br />
la un blocaj politic, iar situa\ia poate fi reglată<br />
doar prin alegeri anticipate, organizate<br />
de un guvern de tranzi\ie.<br />
"Este important ;i momentul până în<br />
acele alegeri, ;i o formulă de guvern de serviciu<br />
ar fi esen\ială tocmai pentru a asigura,<br />
cum s-a întâmplat ;i în 1991 cu<br />
Guvernul Stolojan, un guvern care avea<br />
un mandat restrâns la organizarea alegerilor<br />
anticipate. (...) Dacă vom reu;i, rămâne<br />
de văzut. Oricum, deocamdată discutăm<br />
despre diverse scenarii, probabil<br />
că ;i Traian Băsescu are scenariile lui ;i<br />
formulele lui pe care va încerca să le impună,<br />
formule de diversiune", a mai spus<br />
social-democratul. N[stase a precizat însă<br />
că PSD nu va accepta un guvern de<br />
serviciu condus de PDL sau cu un ministru<br />
de Interne democrat-liberal.<br />
Senatorii PDL `l anun\[ pe Boc c[ nu prea<br />
mai au motive s[ r[m]n[ `n partid<br />
fac promisiuni fără acoperire, iar lipsa banilor<br />
îi pune în imposibilitatea de a onora,<br />
ca parlamentari, ac<strong>este</strong> promisiuni. De<br />
asemenea, potrivit sursei citate, senatorii<br />
denun\ă faptul că se fac multe promisiuni<br />
la nivel de imagine ce au apoi efect de bumerang<br />
împotriva lor. "La partid trebuie să<br />
desfiin\ăm mini;trii", se mai aude în înregistrare.<br />
Premierul Emil Boc a declarat, mar\i<br />
seara, că subiectul remanierii guvernamentale<br />
va fi discutat la întâlnirea cu cele<br />
două grupuri parlamentare ale PDL, ce ar<br />
putea avea loc săptămâna viitoare.<br />
Berceanu, Vlădescu ;i Sandu,<br />
primii remaniabili<br />
Guvernul se pregăte;te de remaniere.<br />
~n presa central[ se vehiculeaz[ că pe lista<br />
remania\ilor de la 1 septembrie s-ar afla<br />
ministrul finan\elor, Sebastian Vlădescu,<br />
cel al transporturilor, Radu Berceanu ;i<br />
ministrul comunica\iilor, Gabriel Sandu.<br />
Pentru că remanierea vizează toată<br />
coali\ia de guvernare, se pare că PDL a impus<br />
UDMR să propună ;i ea schimbarea<br />
unui minsitru, dar Uniunea nu s-a pronun\at<br />
încă. Surse din PDL spun că 15 dintre<br />
senatorii ;i deputa\ii democrat-liberali<br />
au început să-;i negocieze trecerea la<br />
Opozi\ie în cazul în care remanierea nu va<br />
avea loc. Ace;tia ar fi promis că vor sus\ine<br />
mo\iunea de cenzură, după care vor trece<br />
în PSD sau PNL. Acelea;i surse democrat<br />
liberale spun că în cazul în care remanierea<br />
are loc, nu se va mai depune nicio<br />
mo\iune de cenzură pentru că cei din<br />
Opozi\ie sunt con;tien\i de ;ansele scăzute<br />
de reu;ită.<br />
Premierul Emil Boc, pre;edinte al<br />
PDL, a declarat că evaluarea activită\ii<br />
mini;trilor se face în permanen\ă, iar concluziile<br />
vor fi trase la momentul potrivit.<br />
Prim-vicepre;edintele PDL, Theodor<br />
Stolojan, a declarat că se face o analiză asupra<br />
activită\ii mini;trilor pentru a vedea "ce<br />
s-a făcut, ce nu s-a făcut".<br />
La rândul său, vicepre;edintele PDL,<br />
Raluca Turcan, a declarat că premierul trebuie<br />
să spună "foarte clar", la 1 septembrie,<br />
în urma unei evaluări, care sunt<br />
mini;trii cu performan\ă ;i dacă <strong>este</strong> cazul<br />
să se procedeze la remaniere.<br />
Joi<br />
:eitan ;i Vl[descu, critica\i de liderii PDL<br />
Vicepre;edintele PDL Ioan Oltean<br />
crede că mini;trii Muncii ;i ai Finan\elor,<br />
Mihai :eitan ;i Sebastian Vlădescu se fac<br />
vinova\i pentru aglomera\ia de la ghi;eele<br />
unde se plătesc impozitele pe drepturi<br />
de autor.<br />
Democrat-liberalul Ioan Oltean a<br />
apreciat că aglomera\ia de la ghi;eele administra\iilor<br />
financiar nu poate fi imputată<br />
Executivului în ansamblul său, ci doar<br />
mini;trilor care au responsabilită\i directe<br />
în chestiunea impozitării drepturilor de<br />
autor, Mihai :eitan ;i Sebastian Vlădescu.<br />
"Nu a; repro;a Guvernului, a; repro;a în<br />
mod evident celor doi mini;tri care gestionează<br />
;i ar fi trebuit să gestioneze acest<br />
domeniu. Eu am văzut doar la televizor,<br />
trebuie să recunosc, această situa\ie ;i dacă<br />
ea într-adevăr a;a se întâmplă în realitate,<br />
atunci nemul\umirea mea cre;te în<br />
ceea ce prive;te modul în care cei doi<br />
mini;tri au gestionat această problemă<br />
atât de importantă", a declarat Ioan Oltean<br />
la RFI. Deputatul PDL consideră că situa\ia<br />
actuală putea fi evitată de către cei<br />
doi membri ai Executivului. "Această activitate<br />
care viza plata pentru drepturile de<br />
autor ar fi trebuit altfel gestionată, pentru<br />
a se evita atâta tensiune ;i atâta<br />
nemul\umire cât s-a creat zilele ac<strong>este</strong>a", a<br />
Vineri<br />
adăugat Ioan Oltean. El a sus\inut, într-o<br />
declara\ie pentru RFI, că <strong>este</strong> nevoie de un<br />
suflu nou la Guvern printr-o remaniere care<br />
ar presupune cel pu\in patru-cinci<br />
mini;tri.<br />
Preda< :eitan ar trebui pus să<br />
stea la coadă<br />
Europarlamentarul PDL Cristian<br />
Preda scrie pe blog că ministrul Mihai :eitan<br />
nu ar trebui remaniat, "ci pus să stea<br />
la coadă", ;i îi va ceda acestuia drepturile<br />
de autor pe care trebuie să le primească<br />
pentru o carte, îndemnând ;i al\i "amatori"<br />
să facă la fel. El adaugă că, "până se a;ează<br />
sistemul", îi promite ministrului că va<br />
mai scrie o carte în cazul în care acesta are<br />
vreun coleg prin Guvern "care se plictise;te<br />
;i vrea să stea pe la ghi;ee", îndemnând de<br />
asemenea ;i al\i "amatori" să îi cedeze ministrului<br />
DA-urile. "Cum respectul pentru<br />
drepturile de autor pare să se fi degradat<br />
în chip considerabil, renun\ la orice exclusivitate<br />
pentru ideea de a-l pune pe<br />
Șeitan la coadă. Altfel spus, dacă mai există<br />
amatori care i-ar ceda domnului :eitan<br />
ceva drepturi de autor, eu zic să îi spune\i,<br />
să nu facă omul mai multe drumuri degeaba!",<br />
conchide Preda.<br />
Fran\a recunoa;te c[ a expulzat<br />
\igani rom]ni - cet[\eni europeni<br />
Ministrul francez al imigra\iei, Eric<br />
Besson, a recunoscut, într-o declara\ie<br />
pentru presă, că aproape 1.300 de cetă\eni<br />
români ;i bulgari au fost expulza\i<br />
de la începutul anului, iar MAE atrage<br />
aten\ia că această procedură excep\ională<br />
în cazul cetă\enilor europeni <strong>este</strong> bine<br />
reglementată de UE. De la 1 ianuarie,<br />
8.030 de români ;i bulgari a căror ;edere<br />
în Fran\a era ilegală au fost trimi;i în<br />
\ările lor de origine. Dintre ace;tia, 1.291<br />
au fost trimi;i "în mod constrângător"<br />
(cu alte cuvinte, expulza\i) ;i 6.739 "în<br />
mod voluntar", a spus Eric Besson.<br />
De la 28 iulie, data reuniunii de la<br />
Elysee consacrată securită\ii ;i problemei<br />
romilor, au fost repatriate 681 de<br />
persoane, dintre care 132 "în mod constrângător",<br />
a declarat Besson. Joi, două<br />
zboruri din Fran\a au mai adus în<br />
România p<strong>este</strong> 280 de romi, potrivit autorită\ilor<br />
franceze."Acest plan de desfiin\are<br />
a taberelor clandestine se înscrie în<br />
procedurile de repatriere deja larg utilizate<br />
de mai mul\i ani", a mai spus Besson,<br />
care insistă de mai multe săptămâni asupra<br />
caracterului "neexcep\ional" al repatrierii<br />
romilor.<br />
Ministerul român de Externe precizează<br />
că "orice măsură care vizează îndepărtarea<br />
de pe teritoriu, luată de autorită\ile<br />
franceze, trebuie să respecte litera<br />
;i spiritul Directivei 2004/38/CE", iar<br />
"motivele pentru care cetă\enii români<br />
pot fi îndepărta\i din alte state membre<br />
UE sunt limitativ prevăzute de legisla\ia<br />
europeană". În cazul în care ace;tia nu<br />
mai îndeplinesc condi\iile pentru ;edere<br />
legală (nu sunt angaja\i sau liber-profesioni;ti<br />
;i nu pot dovedi existen\a unor<br />
mijloace suficiente de subzisten\ă), pot fi<br />
îndepărta\i, dar ;i în ac<strong>este</strong> cazuri, nu<br />
se poate opera o expulzare automată, care<br />
ar fi contrară substan\ei dreptului de<br />
;edere, astfel cum acesta <strong>este</strong> conferit de<br />
dreptul UE, explică MAE.<br />
Având în vedere referirile făcute de<br />
autorită\ile de la Paris la "securitate", se<br />
poate aprecia că deciziile de îndepărtare<br />
de pe teritoriu sunt motivate nu de neîndeplinirea<br />
de către persoanele vizate a<br />
formalită\ilor administrative, ci de motive<br />
de ordine publică sau securitate publică,<br />
afirmă MAE.<br />
Cotidian al judetului , Satu Mare<br />
www.informatia-zilei.ro<br />
ISSN 1222-4715<br />
Director general - D. P[curaru<br />
Director editor - Ilie S[lceanu<br />
Director revista<br />
Poesis - George Vulturescu<br />
Redactor ;ef<br />
suplimente - Adriana Zaharia<br />
(Informa\ia Zilei de Duminic[,<br />
Informa\ia TV, Informa\ia SF)<br />
Redac\ia Satu Mare<<br />
str. Mircea cel B[tr]n nr. 15<br />
Satu Mare, cod 440012<br />
Telefon< 0261-735195.<br />
e-mail< redactiasm@informatia-zilei.ro<br />
Redac\ia Baia Mare<<br />
Str. Culturii nr. 5, Baia Mare<br />
Telefon< 0262/212020.<br />
e-mail< redactiabm@informatia-zilei.ro<br />
www.informatia-zilei.ro<br />
Miercuri<br />
Primarii care aprob[ abuziv acordarea<br />
venitului minim garantat vor fi amenda\i<br />
Actul normativ care modifică Legea<br />
privind venitul minim garantat, aprobat<br />
miercuri în Guvern, prevede sanc\ionarea<br />
primarilor care avizează abuziv dosarele<br />
pentru acordarea acestui tip de ajutor social.<br />
Plata venitului minim garantat se face de<br />
acum înainte de către Agen\ia Na\ională<br />
pentru Presta\ii Sociale, în locul primăriilor.<br />
Proiectul de lege include măsuri<br />
suplimentare de sanc\ionare a<br />
solicitan\ilor de ajutor social care declară<br />
informa\ii neadevărate privind situa\ia lor<br />
materială, urmând ca, după anchete sociale,<br />
să fie obliga\i să restituie sumele încasate în<br />
mod abuziv. Sanc\iona\i vor fi ;i primarii<br />
sau secretarii primăriilor în cazul în care<br />
ace;tia au acceptat o declara\ie sau o anchetă<br />
socială fără acoperire. Prin modificările<br />
propuse la Legea 416/2001, sunt instituite<br />
amenzi de 500-1.000 de lei pentru primarii<br />
care avizează în mod abuziv deciziile de<br />
acordare a venitului minim garantat pentru<br />
persoane care nu îndeplinesc condi\iile de<br />
primire a acestui ajutor. Actul normativ<br />
men\ine obligativitatea prestării orelor de<br />
lucru în folosul comunită\ii pentru<br />
beneficiarii acestui ajutor social. O altă<br />
prevedere a actului normativ adoptat de<br />
Guvern se referă la asigurarea accesului la<br />
serviciile de sănătate, prin preluarea<br />
implicită a plă\ii contribu\iei de asigurări<br />
sociale de sănătate pentru persoanele din<br />
familiile beneficiare de ajutor social.<br />
S]mb[t[<br />
Mini;trii se distreaz[<br />
la Festivalul Peninsula<br />
Vicepremierul Marko Bela ;i mini;trii<br />
Daniel Funeriu, Kelemen Hunor ;i László<br />
Borbély particip[, în weekend, la<br />
manifestările prilejuite de Festivalul<br />
Peninsula, care se desfă;oară la Târgu<br />
Mure; în perioada 26 - 29 august,<br />
informează organizatorii.<br />
Potrivit comunicatului<br />
organizatorilor, sâmbătă, între orele 10.00<br />
;i 11.00, directorul Festivalului Peninsula,<br />
Bodor László, îl va conduce într-un tur al<br />
festivalului pe vicepremierul Marko Bela.<br />
Ministrul Culturii ;i Patrimoniului<br />
Na\ional, Kelemen Hunor, ;i-a exprimat<br />
curiozitatea de a participa la recitalul<br />
umoristului Badár Sándor, care are loc<br />
sâmbătă, de la ora 14.00. De asemenea,<br />
Kelemen Hunor va vizita după ora 16.00<br />
"oferta culturală" a Festivalului Peninsula,<br />
după care va oferi peninsularilor un pahar<br />
de bere la MIÉRT Pub. Tot sâmbătă, la<br />
festival va participa ;i ministrul Educa\iei,<br />
<strong>Ce</strong>rcetării, Tineretului ;i Sportului, Daniel<br />
Funeriu, precum ;i ministrul Mediului ;i<br />
Pădurilor, Borbély László. De asemenea,<br />
la festival va fi prezent sâmbătă ;i<br />
secretarul de stat Marko Attila,<br />
pre;edintele Departamentului pentru<br />
Rela\ii Interetnice.<br />
Până duminică, la Festivalul<br />
Peninsula de la Târgu Mure;, vor concerta<br />
p<strong>este</strong> 70 de arti;ti renumi\i, din \ară ;i<br />
străinătate. Organizatorii festivalului<br />
mizează pe circa 60.000 de participan\i.<br />
m
29 august 2010/Informa\ia de Duminic[ 3<br />
IDENTITATE CULTURAL~<br />
<strong>Partium</strong>ul istoric – teritoriu<br />
al apartenen\elor multiple<br />
Satu Mare <strong>este</strong> una din "metropolele" multiculturalit[\ii<br />
<strong>Partium</strong>, (în limba maghiară<br />
Részek, în limba română<br />
Părţile) <strong>este</strong> denumirea comună<br />
tradiţională folosită în<br />
Ungaria pentru a desemna o regiune<br />
istorică din România formată<br />
aproximativ din judeţele<br />
Arad, Bihor, Maramure;, Satu-<br />
Mare şi Sălaj.<br />
Această regiune istorică nu era<br />
considerată ca făcând parte din principatul<br />
Transilvania. Numele provine<br />
din latinescul "<strong>Partium</strong> Regni<br />
Hungariæ" (Părţile Regatului<br />
Ungar), porţiune din regatul<br />
Ungariei care a fost transferată<br />
Principelui Ioan Sigismund<br />
Zápolya" Ioan Sigismund de<br />
Transilvania prin Tratatul de la<br />
Speyer în 1570.<br />
<strong>Partium</strong> era constituit iniţial din<br />
Comitatele istorice Maramureş,<br />
Solnocul de Mijloc, Crasna, Bihor,<br />
Ţara Chioarului, Țara Zarandului.<br />
Ac<strong>este</strong> teritorii erau controlate de<br />
Principatul Transilvaniei, dar constituiau<br />
teritorii separate, cu un statut<br />
administrativ distinct.<br />
Comitatul S[tmar<br />
era considerat<br />
regiune<br />
intermediar[ `ntre<br />
Ungaria ;i<br />
Transilvania<br />
Comitatul Sătmar, mai ales partea<br />
sa estică şi sud-estică, era considerat<br />
uneori, în special în perioada<br />
răspândirii reformei, ca făcănd parte<br />
din această regiune intermediară<br />
dintre Ungaria, administrată de habsburgii<br />
catolici, şi Transilvania, dominată<br />
de nişte principi aparţinând,<br />
în majoritatea lor, cultelor protestante,<br />
şi care, nu rareori, au râvnit în<br />
taină la coroana Ungariei.<br />
De la începutul secolului al XVIIlea<br />
comitatul Sătmar devenise un teritoriu<br />
cu o dublă apartenenţă. În<br />
timpul domniei principelui Gabriel<br />
Bethlen (1613-1629) Sătmarul şi<br />
Mintiul (ca şi Careiul, domeniul<br />
soţiei sale, Zsuzsanna Károlyi)<br />
aparţinea de iure (de drept)<br />
Regatului Ungar, iar de facto<br />
Transilvaniei.<br />
În timpul războiului curuţo-lobonţ<br />
(1703-1711) Francisc II<br />
Rákóczi a anexat comitatul Sătmar<br />
Transilvaniei. În perioda recatolicizării<br />
radicale (1720-1770) habsburgii,<br />
prin dezlipirea Sătmarului (ca<br />
dealtfel a Oradei şi Debreţinului de<br />
Ardealul speyerian), au încercat facilitarea<br />
politicii lor confesionale.<br />
Astfel, ac<strong>este</strong> teritorii au fost încorporate<br />
în teritoriul regatului. Prin<br />
dizolvarea Imperiului Austro-Ungar<br />
şi terminarea Primului Război<br />
Mondial, regiunea a fost divizată între<br />
Regatul României, <strong>Ce</strong>hoslovacia<br />
şi Ungaria, prin Tratatul de la<br />
Trianon din 1920.<br />
Reprezentan\ii “P[r\ilor”<br />
au participat<br />
prima dat[ la lucr[rile<br />
Dietei `n 1544<br />
<strong>Partium</strong>ul a fost totdeauna un<br />
teritoriu al apartenenţelor multiple.<br />
Începând cu 1544, când reprezentanţii<br />
Părţilor au participat pentru<br />
prima oară la lucrările Dietei transilvănene,<br />
politica dusă de mai-marii<br />
din <strong>Partium</strong> a fost de un caracter<br />
complezent, conciliator şi conventiv,<br />
de prevenire a conflictelor şi<br />
de o mare sensibilitate faţă de diferite<br />
conjuncturi aleatorii.<br />
Prin această atitudine de comunicare<br />
multiplă a valorilor confesionale<br />
şi culturale a ajuns Ştefan<br />
Báthory<br />
principele<br />
Transilvaniei(1571) iar ulterior<br />
(1575) rege al Poloniei. Aceast[ spiritualitate<br />
sensibilă la valorile altora,<br />
foarte prodigioas[ în situaţiile<br />
de cooperare interconfesională, interculturală<br />
şi interetnică reprezintă<br />
tradiţia cea mai dăinuitoare a<br />
<strong>Partium</strong>ului istoric. Continuitatea<br />
ac<strong>este</strong>i tradiţii era foarte uşor de observat<br />
în cazul unor urbe ca Aradul<br />
sau Oradea de la sfârşitul secolului<br />
XIX, care treptat au devenit metropole<br />
regionale ale multiculturalităţii,<br />
şi poate fi simţită şi în cazul<br />
municipiului Satu Mare. ~n ac<strong>este</strong><br />
sens pot fi pomenite numai numele<br />
unor personalităţi ca Ady Endre<br />
sau Aurel Popp, adevăraţi mediatori<br />
între constelaţiile de valori ale diferitelor<br />
comunităţi etnice.<br />
"Oferim un program diversificat, cu evenimente de calitate"<br />
Interviu cu dl. Szőcs Péter, președintele Fundației Identitas<br />
Pentru a afla mai multe despre<br />
Zilele <strong>Partium</strong>, l-am contactat pe<br />
pre;edintele Funda\iei “Identitas”<br />
organizatoarea acestora, Szöcs<br />
Peter.<br />
- De ce și când a fost înființată<br />
Fundația Identitas?<br />
- Fundația a fost întemeiată în anul<br />
1998, la inițiativa deputatului Varga<br />
Attila. Scopul pentru care a fost înființat[<br />
<strong>este</strong> păstrarea și promovarea culturii<br />
tradiționale a comunității maghiare<br />
din Satu Mare. În acest sens, au<br />
fost editate și tipărite mai multe cărți de<br />
literatură, istorie și etnografie, precum<br />
și organizate evenimente comemorative<br />
și culturale. <strong>Ce</strong>l mai important a devenit<br />
Zilele Culturale Maghiare<br />
<strong>Partium</strong>, organizate pentru prima dată<br />
în 2001. Treptat coordonarea acțiunilor<br />
a fost preluat[ de tineri, iar ace;tia<br />
au f[cut-o ;i o fac cu profesionalism și<br />
pragmatism. Funcția de președinte a<br />
fundației, am preluat-o de la dl. deputat<br />
Varga din vara anului 2009.<br />
Szőcs Peter, pre;edintele Funda\iei<br />
“Identitas”<br />
- Care sunt sursele de finanțare<br />
ale acțiunilor coordonate<br />
de Fundație?<br />
- ~n primii ani după înființare majoritatea<br />
fondurilor a venit prin proiecte<br />
depuse la diferite fundații din<br />
Ungaria, al căror scop a fost sprijinul<br />
acțiunilor culturale ale minorității maghiare<br />
din Bazinul Carpatic. De asemenea,<br />
au fost accesate și fonduri naționale<br />
din România, destinate minorităților<br />
etnice. După anul 2000 ac<strong>este</strong><br />
fonduri au fost diminuate considerabil,<br />
atât în România cât și în Ungaria,<br />
iar situația nu s-a redresat nici până<br />
acum. Având în vedere problemele economice<br />
ale regiunii nici nu ne așteptăm<br />
la evoluție pozitivă în acest sens.<br />
Activitățile fundației, însă nu au încetat.<br />
Am dezvoltat o rețea de sponsori locali,<br />
în principal oameni de afaceri sau<br />
firme care consideră important[ dezvoltarea<br />
și păstrarea valorilor culturale<br />
ale regiunii. Suntem în consens că<br />
ac<strong>este</strong> valori, indiferent de apartenența<br />
etnică, pentru c[ ele constituie cheia<br />
succesului pentru regiune în ansamblu.<br />
Sprijinul oferit de sfera privată <strong>este</strong><br />
un lucru deosebit de pozitiv, ținând<br />
cont de situația economică destul de<br />
sumbră. Totuși, ajutorul cel mai important<br />
<strong>este</strong> oferit de Consiliul Județean<br />
Satu Mare și Primăria Municipiului<br />
Satu Mare, prin fondurile destinate activităților<br />
culturale.<br />
- Zilele Culturale <strong>Partium</strong> <strong>este</strong><br />
cel mai important eveniment<br />
organizat de Fundație. Care <strong>este</strong><br />
publicul țintă al ac<strong>este</strong>i acțiuni<br />
culturale, există public<br />
pentru evenimente culturale la<br />
noi?<br />
- Consider că da. Constat cu bucurie<br />
că în cursul acestor zile tot mai mulți<br />
sătmăreni, indiferent de etnie vin cel<br />
pu\in pentru c]te un program anume<br />
și petrec câteva ore în Grădina Romei,<br />
locul principal de desf[;urare al evenimentului.<br />
Sunt unii care vor să cumpere<br />
produse artizanale, al\ii vor doar<br />
să mănânce doar un gula; gustos f[cut<br />
la cazan. Dar sunt ;i din cei ce urm[resc<br />
;i diferitele simpozioane organizate în<br />
cadrul Zilelor <strong>Partium</strong>. Apoi mai sunt<br />
al\ii care vizitează expozițiile sau ascultă<br />
muzica oferită `n diferite concerte.<br />
Sunt și oameni care stau la aproape<br />
toate programele oferite de organizatori.<br />
Acest fapt confirmă strategia noastră<<br />
să oferim un program diversificat,<br />
cu evenimente de calitate. În viitor<br />
vrem să extindem evenimentele din cadrul<br />
zilelor și la celelalte așezări ale județului,<br />
sau chiar în jude\ele limitrofe,<br />
Sălaj și Maramureș.<br />
A consemnat Mihai G.
4 Informa\ia de Duminic[/29 august 2010<br />
INTERVIU<br />
Oamenii nu mai au modele adev[rate, au modele gre;ite, modificate genetic, s[ le spun a;a. Ei nu mai<br />
;tiu c[ ceea ce v[d la televizor, sau pe internet sunt lucruri rele sau foarte rele, ca ;i `n presa scris[. Goana<br />
asta avid[ dup[ spectaculos a reu;it s[ ne `ndep[rteze de adev[ratele valori pe care le avea cultura popular[<br />
tradi\ional[, ;i pe care le mai are `nc[.<br />
Realizatorul TV<br />
Elise Stan,<br />
vedeta din<br />
spatele<br />
camerei de<br />
luat vederi<br />
de la TVR 1<br />
A venit la Satu Mare pentru trei zile,<br />
cu ocazia Festivalului de la O\eloaia<br />
Elise Stan <strong>este</strong> din Bucure;ti<br />
;i lucreaz[ pentru TVR1, ca realizator<br />
al emisiunii de muzic[ popular[<br />
“O dat[-n via\[“, prezentat[<br />
de Iuliana Tudor. A venit la<br />
Satu Mare pentru trei zile, fiind<br />
invitat[ la Festivalul de la<br />
O\eloaia, din data de 22 august.<br />
Mama sa <strong>este</strong> din Cluj ;i tat[l din<br />
Sibiu, dar stau de foarte mult timp `n<br />
Bucure;ti. Ea nu consider[ c[ are<br />
s]nge de ardelean, cu toate ac<strong>este</strong>a se<br />
simte foarte bine `n Ardeal. Inten\ioneaz[<br />
s[ se mute la Sibiu la pensie,<br />
deoarece cel mai mult `i place Sibiul,<br />
pentru c[ are un aer medieval. "Eu<br />
`ntotdeauna am considerat c[ `ntr-o<br />
alt[ via\[ anterioar[ precis am fost o<br />
domni\[ la curtea regelui.<br />
De aceea `mi place Sibiul. Am senza\ia<br />
c[ m[ trimite undeva `napoi `n<br />
trecut." Studiile ;i le-a f[cut `n<br />
Bucure;ti, unde a studiat muzica de<br />
la 7 ani. O perioad[ de timp a c]ntat<br />
la vioar[, dup[ aceea a c];tigat ni;te<br />
olimpiade de matematic[, motiv pentru<br />
care a renun\at la liceul de muzic[.<br />
Profesoara de matematic[ a reu;it s-<br />
o conving[ pe mama sa c[ <strong>este</strong> mai bine<br />
s[ mearg[ la o clas[ de matematic[,<br />
la Colegiul Na\ional "Sf]ntul Sava",<br />
crede c[ e considerat cel mai bun dintre<br />
liceele bucure;tene.<br />
~n clasa a XII-a destinul s[u a luat<br />
o alt[ turnur[. S-a preg[tit s[ mearg[<br />
la Facultatea de Matematic[, din cadrul<br />
Universit[\ii din Bucure;ti, dar<br />
s-a r[zg]ndit `n ultimul moment. :ia<br />
dorit s[ aib[ o meserie pe care s-o<br />
fac[ cu drag, ;i i s-a p[rut c[ matematica<br />
nu ar fi fost pentru ea o mare<br />
pasiune. Apoi a luat ni;te lec\ii de muzic[,<br />
cu o profesoar[ care i-a devenit<br />
mentor, Gabriela Munteanu.<br />
Ea a ;tiut s[ s[deasc[ `n Elise pasiunea<br />
pentru muzic[, ;i astfel a reu;it<br />
s[ `nve\e cu u;urin\[ pentru a intra la<br />
Universitatea Na\ional[ de Muzic[<br />
Bucure;ti. A terminat cu prima medie,<br />
;i a fost ;ef[ de promo\ie pe \ar[.<br />
Acest fapt nu a ajutat-o, deoarece `n<br />
anul 1976, nu a reu;it s[ ob\in[ un<br />
post `n Bucure;ti, `n domeniul `n care<br />
;i-ar fi dorit. S-a angajat la Liceul<br />
Real Umanist din jude\ul Buz[u, chiar<br />
dac[ `;i f[cuse alte planuri pentru cariera<br />
sa, unde a stat un singur an.<br />
Dup[ primul an, v-a\i dorit s[<br />
mai r[m]ne\i `n `nv[\[m]nt?<br />
Dup[ ce am terminat cu primul an<br />
de `nv[\[m]nt, am ob\inut `n baza<br />
unei cereri f[cute c[tre Ministerul<br />
~nv[\[m]ntului, o reparti\ie pentru o<br />
;coal[ din Bucure;ti. Dup[ trei luni<br />
aceasta a fost anulat[, ;i a;a a juns s[<br />
fac[ vreo 10 ani de navet[, la un moment<br />
dat chiar cu feti\a sa `n bra\e. O<br />
perioad[ am fost profesoar[ de pian.<br />
Dup[ care s-a `nt]lnit cu o fost[ coleg[<br />
de-a mea de facultate, Angela<br />
Marinescu, care lucra atunci la radio.<br />
Ea a fost surprins[ s[ aud[ c[ ;efa promo\iei<br />
<strong>este</strong> navetist[. Aceasta mi-a<br />
spus s[ vin la radio.<br />
Cum a\i ajuns `n lumea folclorului?<br />
Pot s[ v[ spun c[ mie defapt nu<br />
mi-a pl[cut folclorul. Ca disciplin[<br />
pot spune c[ am `ndr[git-o, deoarece<br />
am studiat folclorul 4 ani `n facultate,<br />
datorit[ profesorilor mei< l-am<br />
prins `n primul an de `nv[\[m]nt pe<br />
Harry Browner, celebrul etno-muzicolog,<br />
;i mai apoi, pe doamna profesoar[<br />
Emilia Comi;el, care a fost mentorul<br />
meu, ;i pe care am iubit-o din<br />
ad]ncul fiin\ei mele. A trecut `n nefiin\[,<br />
dar cu toate astea, `mi va fi mentor<br />
toat[ via\a. De la ei am `nv[\at s[<br />
iubesc folclorul.<br />
<strong>Ce</strong> `n\elege\i dumneavoastr[<br />
prin folclor?<br />
Eu prin folclor `n\eleg cu totul ;i<br />
cu totul altceva dec]t ce denume;te<br />
ast[zi, ci ceea ce `nsemna ;i `nainte.<br />
Folclorul `nseamn[ mult mai mult<br />
dec]t c]ntecul popular, dec]t muzica<br />
popular[, aceea pe care o performeaz[<br />
unul ;i altul. Folclorul `nseamn[ faptul<br />
de cultur[ pe care `l elaboreaz[<br />
creatorul anonim popular f[r[ s[-;i<br />
dea seama. ~n momentul `n care iei<br />
faptul respectiv din matca satului,<br />
aceea care l-a creeat ;i `l duci pe scen[,<br />
deja nu se mai nume;te folclor. El<br />
poart[ numele de crea\ie, sau muzic[<br />
popular[. Crea\ie de ce? Pentru c[ fiecare<br />
interpret pune ceva din fiin\a lui,<br />
`l recreeaz[. Deci folclorul <strong>este</strong> recreat.<br />
Eu `mpart la r]ndu-i muzica popular[<br />
`n muzic[ de bun[ calitate ;i<br />
muzic[ popular[ de consum, cum o<br />
numesc eu, aceea care se aude pe la diverse<br />
posturi de radio ;i televiziune,<br />
spre nefericirea mea ;i a multor speciali;ti<br />
care ne-am str[duit s[ nu<br />
`ng[duim astfel de evad[ri de la drumul<br />
drept de la cultur[, dar din p[cate<br />
din ce `n ce mai multe astfel de nonvalori<br />
prolifereaz[ mass media ;i `n<br />
r]ndul oamenilor `n general at]t de<br />
tare `nc]t au reu;it s[ perverteasc[<br />
bunul gust al rom]nului. Pentru c[<br />
rom]nul avea un bun gust `nn[scut,<br />
dup[ opinia mea, ;i oamenii simpli<br />
;tiau s[ discearn[ exact ce <strong>este</strong> bun de<br />
ce <strong>este</strong> r[u, sau s[ despart[ gr]ul de<br />
neghin[.<br />
De ce spune\i c[ bunul gust al<br />
rom]nilor a fost pervertit?<br />
Pentru c[ oamenii nu mai au modele<br />
adev[rate, au modele gre;ite, modificate<br />
genetic, s[ le spun a;a. Ei nu<br />
mai ;tiu c[ ceea ce v[d la televizor,<br />
sau pe internet sunt lucruri rele sau<br />
foarte rele, ca ;i `n presa scris[. Goana<br />
asta avid[ dup[ spectaculos a reu;it s[<br />
ne `ndep[rteze de adev[ratele valori<br />
pe care le avea cultura popular[<br />
tradi\ional[, ;i pe care le mai are `nc[.<br />
Exist[ numeroase locuri nealterate,<br />
unde chiar dac[ a p[truns televizorul,<br />
internetul ;i a;a mai departe, totu;i<br />
oamenii de acolo mai p[streaz[<br />
adev[ratele valori.<br />
C]nd anume a `nceput aceast[<br />
alterare a muzicii populare din<br />
Rom]nia?<br />
C]nd am terminat eu facultatea ;i<br />
am ie;it profesor, exista acea sintagm[<br />
"folclor nou", ceea ce `nsemna c[ omul<br />
societ[\ii socialiste multilateral dezvoltate<br />
trebuia s[ se hr[neasc[ ;i cu o<br />
anumit[ muzic[, muzica destinat[<br />
omagierii conduc[torului iubit, \[rii,<br />
patriei etc. C]ntai \ara ;i partidul, patria<br />
;i conduc[torul pentru c[ a;a \i se<br />
cerea. Nu avea cum s[-\i plac[ a;a ceva.<br />
~n linii mari, formulele ritmicomelodice<br />
r[m]neau acelea;i, partiturile<br />
muzicale nu erau schimbate, numai<br />
la texte se umbla, dar se umbla<br />
`ntr-un mod de;[n\at, absolut odios,<br />
stric]nd total c]ntecul respectiv.<br />
Spune\i-mi c]teva cuvinte despre<br />
realiz[rile dumneavoastr[.<br />
Dup[ ce m-am `nt]lnit cu Angela,<br />
am cedat, ca s[ zic a;a, presiunii ei ;i<br />
m-am dus la radio. Apoi am ajuns la<br />
televiziune, deoarece nu au existat<br />
foarte mul\i redactori pe vremea<br />
aceea. Dup[ anii '90 am ini\iat o emisiune<br />
de cultur[ popular[ "Arhive folclorice",<br />
care a fost o emisiune de succes,<br />
dar care s-a desfiin\at ulterior,<br />
dup[ vreo 4-5 ani. ~n paralel, am<br />
ini\iat niste emisiuni care urm[reau<br />
promovarea tinerilor interpre\i. A;a<br />
am ajuns s[-i `ndr[gesc pe interpre\ii<br />
de muzic[ popular[ din genera\ia lui<br />
Ionu\ Dol[nescu, Andreea Voican,<br />
Culina Stoican, Ionu\ Hulea, Dinu<br />
Iancu S[l[jeanu, Cristian Pomohaci,<br />
ei sunt copiii mei. ~i iubesc pe to\i.<br />
~ntr-o perioad[ am f[cut filme etnofolclorice,<br />
dup[ care `n 1999 am<br />
c];tigat 5 proiecte ;i a;a am ajuns s[<br />
fac 5 emisiuni pe s[pt[m]n[. Mar\ea<br />
f[ceam un film, "Dor", miercuri<br />
aveam tot un film, "Hora satului", joi<br />
"Muzica Popular[", emisiune de dedica\ii,<br />
unde a `nceput colaborarea cu<br />
Iuliana Tudor. Vineri aveam o emisiune<br />
care a d[inuit mult timp dup[<br />
aceea, numit[ "O vedet[... cu c]ntec",<br />
care mai apoi s-a numit "O vedet[...<br />
cu c]ntece".<br />
~n timp, emisiunea a primit o alt[<br />
denumire, "O vedet[ popular[", iar<br />
s]mb[t[ o enciclopedie de folclor intitulat[<br />
"Cartea de folclor".<br />
Prezentatorii acestor emisiuni s-au<br />
schimbat `ntre timp, ;i singura care<br />
mi-a r[mas al[turi a fost Iuliana<br />
Tudor, cu o disciplin[ puternic[ a<br />
muncii, care a ajutat-o s[ progreseze.<br />
La ora actual[ lucrez la "Odat[-n<br />
via\[", din 2007 `mpreun[ cu Iuliana<br />
;i cu domnul Titus Munteanu, ea <strong>este</strong><br />
sufletul ac<strong>este</strong>i emisiuni. Este "programul<br />
gold" al televiziunii rom]ne,<br />
emisiunea cu cea mai mare audien\[.<br />
Ne bucur[ acest lucru foarte tare.<br />
Am mai lucrat la <strong>Ce</strong>rbul de Aur,<br />
Festivalul Maria T[nase, Festivalul<br />
"Marin Hisser", Festivalul "Nunta<br />
Zamfirei", Festivalul "Mamaia", care<br />
<strong>este</strong> ca ;i copilul meu. Ast[zi <strong>este</strong> considerat<br />
cel mai mare eveniment de<br />
gen, acolo `;i doresc s[ ajung[ chiar<br />
vedetele.<br />
Mai departe am in\iat un alt ciclu<br />
de emisiuni de muzic[ popular[, ;i de<br />
data asta am `nceput s[ lucrez cu vedetele<br />
muzicii populare, adev[ra\i titani<br />
ai muzicii populare< Lucre\ia<br />
Ciobanu, Benone Sinulescu, Maria<br />
Ciobanu, Irina Loghin, Sofia<br />
Vicoveanca, Dumitru F[rca;, Nicolae<br />
Sab[u, Angela Bucium, pentru a-i<br />
numi numai pe c]\iva dintre cei care<br />
au fost printre noi.<br />
De ce crede\i c[ unii tineri din<br />
zilele noastre nu `ndr[gesc muzica<br />
popular[, ;i prefer[ s[ asculte<br />
diverse alte genuri?<br />
Eu am `nv[\at s[ iubesc muzica<br />
popular[ ascult]nd-o. S[ ;ti\i c[ doar<br />
cei ce nu ascult[ muzica popular[ n-<br />
o iubesc. A;a am ajuns ;i eu s[ prind<br />
drag de ea.<br />
Mirela Filimon
29 august 2010/Informa\ia de Duminic[ 5<br />
Dup[ nume s-ar p[rea c[ localitatea M[d[ras e o regiune ungureasc[. Cuv]ntul <strong>este</strong> incontestabil de origine<br />
maghiar[ ;i n-are nimic cu specificul rom]nesc. Numirea porne;te de la acei ;oimari care au `mbl]nzit ;i au<br />
crescut aici ;oimii Cur\ii Regilor din Ungaria. Ace;ti ;oimari s-au a;ezat chiar `n secolul XIII `n p[durea din<br />
apropierea cet[\ii S[tmarului `ntre stejarii seculari av]nd ad[post bun, ;i form]nd colonia c[reia i s-a dat numirea<br />
Madarász, mai t]rziu Nagymadarász (cresc[tor de p[s[ri), ori cum se exprim[ rom]ne;te, M[d[ras.<br />
ISTORIE<br />
~n 1571, p[m]nturile satulului M[d[ras<br />
apar\ineau familiei de nobili More<br />
~n dorin\a de a se pleca `n fa\a<br />
vremurilor trecute, :tefan M[rcu;<br />
a dedicat ultimul capitol al c[r\ii<br />
sale “S[tmar. Fragmente istorice<br />
;i culturale, aspecte sociale” scris[<br />
`n 1938, satului s[u natal,<br />
M[d[ras.<br />
Din `n;iruirea ampl[ de date de ordin<br />
istoric pe care o realizeaz[, am consemnat<br />
c]teva.<br />
:oimarii s-au a;ezat<br />
`n secolul XIII<br />
Biserica “Sfin\ii Arhangheli Mihail şi Gavril” din M[d[ras<br />
a fost construit[ `n 1832<br />
Dup[ nume s-ar p[rea c[ localitatea<br />
M[d[ras e o regiune ungureasc[.<br />
Cuv]ntul <strong>este</strong> incontestabil de origine<br />
maghiar[ ;i n-are nimic cu specificul<br />
rom]nesc. Numirea porne;te de la acei<br />
;oimari care au `mbl]nzit ;i au crescut<br />
aici ;oimii Cur\ii Regilor din Ungaria.<br />
Ace;ti ;oimari s-au a;ezat chiar `n secolul<br />
XIII `n p[durea din apropierea<br />
cet[\ii S[tmarului `ntre stejarii seculari<br />
av]nd ad[post bun, ;i form]nd colonia<br />
c[reia i s-a dat numirea Madarász,<br />
mai t]rziu Nagymadarász (cresc[tor de<br />
p[s[ri), ori cum se exprim[ rom]ne;te,<br />
M[d[ras. Numirea :oimul de dup[<br />
Unire a pornit din acela;i `n\eles al<br />
cuv]ntului, dar s-a ;ters ;i numirea oficial[<br />
a r[mas tot M[d[ras.<br />
Nu avem date precise despre originea<br />
popula\iei din M[d[ras, de aceea<br />
suntem constr]n;i a face deduc\iuni<br />
dup[ datele ;i notele istorice. Un lucru<br />
<strong>este</strong> cert, c[ n-au fost unguri cura\i,<br />
c[ci altfel nu le-ar fi pierit ;i s[m]n\a<br />
din M[d[ras. De bun[ seam[ or fi fost<br />
;i c]\iva unguri ;i nem\i, dar lumea care<br />
a tr[it aici ;i care a r[mas de la `nceput<br />
totdeauna pe loc, au fost rom]nii.<br />
~n documentele cele mai vechi, apare<br />
mai `nt]i `n M[d[ras, familia frunta;[<br />
cu numele More sau Móré, ai c[ror<br />
descenden\i sunt `n;ira\i la 1571 cu<br />
acest nume pe tabloul nobililor din<br />
S[tmar. Avu\iile familiei More se `ntindeau<br />
de la M[d[ras spre comuna<br />
Micula, Oa;, Buze;ti, unde `nt]lnim ;i<br />
familia Moru\, Morus, probabil din<br />
aceea;i origine. La aparen\[ familia<br />
More ar putea s[ aib[ un nume de origine<br />
str[in[, ;tiind `ns[ c[ More <strong>este</strong> un<br />
sinonim cu maur, <strong>este</strong> foarte probabil<br />
c[ ea porne;te din aceea;i r[d[cin[ a latinului<br />
morus, mora, morum.<br />
~n trecutul comunei M[d[ras e greu<br />
s[ stabile;ti ceva p]n[ la 1239. Din pomenirea<br />
vechilor Cur\i Regale care ;iau<br />
avut re;edin\a `n S[tmar, cum era<br />
Curtea lui :tefan cel T]n[r, numit :tefan<br />
V., Principele Ardealului, care a<br />
st[p]nit `n 1261 ;i asupra jude\ului<br />
S[tmar, ne-a r[mas numirea :oimarilor<br />
rege;ti din Dorol\ ;i M[d[ras.<br />
Sub Regele Sigismund apare mai<br />
`nt]i `n regiune neamul boieresc al<br />
Dr[ge;tilor. ~n 1430, voievodul Dragh<br />
Alex. numit vulgo Sándri de Beltek<br />
(Beltiug), intr[ de mai multe ori pe<br />
p[m]nturile s[tm[renilor, ;i le-a furat<br />
un ;oim crescut pe seam[ Reginei. De<br />
aceea s-a ordonat s[ se fac[ lucr[rile de<br />
hot[rnicie `ntre cetatea S[tmar ;i voievodatul<br />
lui Dragh. ~n actul de<br />
hot[rnicie se aminte;te drumul de la<br />
Terebe;ti la Arded (actualul Ardud),<br />
;an\ul Homorodului, stejarii mari care<br />
au fost pu;i la mejdie. Numele comunei<br />
M[d[ras nu se pomene;te, dar<br />
se spune c[ mejdia trece pe l]ng[ o comun[<br />
valah[, adic[ rom]neasc[ (oláh<br />
falu).<br />
O datare precis[<br />
a M[d[rasului o avem din<br />
anul 1482<br />
Despre M[d[ras g[sim amintire<br />
precis[ `nt]ia dat[ la 1482, atunci c]nd<br />
cet[\enii din S[tmar se pl]ng c[ garda<br />
lui Dragffy Bartolomeu le-a m]nat vitele<br />
din hotarele M[d[rasului. ~n 1482,<br />
More Gheorghe se prezint[ `n ora;ul<br />
Buda `n fa\a ~mp[ratului cu dou[ care<br />
`nc[rcate cu capete turce;ti, ;i prime;te<br />
drept recuno;tin\[ titlul de Banul<br />
Severinului. Acela;i More a devenit `n<br />
1505 Banul Belgradului.<br />
Sub domnia lui Hunyadi Ioan ;i a<br />
Regelui Matia, M[d[rasul era `nglobat<br />
`n domeniul regal din S[tmar. Un anume<br />
More Ioan se aminte;te ca domn al<br />
comunei M[d[ras `n 1549. ~n anul<br />
1588, `n urma actelor de infidelitate a<br />
familiei More Ioan, ~mp[ratul ;i Regele<br />
Rudolf doneaz[ comuna lui Révay :tefan,<br />
c[pitanul cet[\ii din S[tmar ;i so\iei<br />
sale Dersy Margareta.<br />
~n 1627 ia `n posesiune comuna<br />
Bethlen :tefan ;i Petru de Iktur ca<br />
apar\in[toare cet[\ii Ecedului. ~n 1647<br />
se aminte;te de comuna M[d[ras ca<br />
domeniu apar\in[tor familiei Dragffy,<br />
;i se promite s[tm[renilor drept gaj<br />
pentru jum[tatea parte din suma de<br />
bani care a fost depus[ de c[tre<br />
s[tm[reni `ntr-o lad[ pe vremea turcilor<br />
;i a t[tarilor, `n ora;ul Eperjes ;i a<br />
fost ridicat[ ;i cheltuit[ `n folosul Cur\ii<br />
Regale. ~n 1666 ora;ul S[tmar preia comuna<br />
M[d[ras drept gaj.<br />
~n 1669 comuna M[d[ras se `n;ir[<br />
`n inventarul cet[\ii Ecedului, care<br />
apar\inea dup[ moartea familiei Batory<br />
familiei Rakóczy. La conscrip\ia din<br />
1696, 1712, comuna se cunoa;te ca<br />
apar\in[toare cet[\ii din S[tmar.<br />
Din 1673 ni s-a p[strat procesul<br />
verbal din timpul ocupa\iei turce;ti `n<br />
S[tmar, prin care primarii din comunele<br />
la est de Some; `;i m[rturisesc pagubele<br />
suferite pe urma armatelor lui<br />
Rakóczy ;i a celei turce;ti ;i pe urma lui<br />
Teleky Mihail.<br />
~n 1708 Rakóczy Francisc II d[ `n<br />
gaj comunele Arded ;i M[d[ras contelui<br />
Karolyi Alexandru. Cu introducerea<br />
familiei Karolyi `n ac<strong>este</strong> averi, se<br />
schimb[ via\a de mai `nainte. Con\ii<br />
n-au avut cea mai bun[ p[rere despre<br />
rom]ni, i-au numit "genus miserrimum<br />
hominum", adic[ neamul celor<br />
mai mizerabili oameni. |[ranii au fost<br />
obliga\i la lucr[ri ;i la d[ri, pe care abia<br />
le mai puteau suporta, ;i dac[ cineva a<br />
`ndr[znit s[ `nt]rzie, "au fost b[tu\i nu<br />
cu vergeaua, dar cu bota".<br />
Dup[ ie;irea turcilor din regiune,<br />
`ncepe `nt[rirea religiei catolice, ;i parohia<br />
M[d[ras cu credincio;ii s[i ajunge<br />
sub jurisdic\iunea Episcopului din<br />
Muncaci.<br />
Contele Karolyi aduce ;vabii<br />
din anul 1749<br />
Dup[ pacea din S[tmar la 1711,<br />
contele Karolyi pentru a-;i asigura noi<br />
for\e de lucru ;i noi resurse de c];tig<br />
introduce ac\iunea de colonizare cu<br />
;vabii din Würtenberg. ~n mi;carea<br />
de la 1749 ajung cele dint]i familii<br />
;v[be;ti din Urziceni ;i C[pleni `n<br />
M[d[ras. Mi;carea aceasta `nceteaz[<br />
la M[d[ras la 1754. La 1780 comuna<br />
<strong>este</strong> ata;at[ domeniului din Arded.<br />
De-atunci se intensific[ ac\iunea de<br />
colonizare a ;vabilor ;i `n M[d[ras.<br />
Familiile ;v[be;ti au venit din Arded,<br />
Moftin, Carei, Ghivaci, Beltiug,<br />
Foieni, sau din Germania.<br />
~n aceea;i epoc[ decade lupta<br />
rom]nilor pentru biserica lor,<br />
rom]neasc[, c[ci rom]nii din S[tmar<br />
nu s-au sim\it niciodat[ bine sub<br />
p[storirea episcopilor de la Muncaciu.<br />
~n anul 1787 familia Banc d[ruie;te<br />
bisericii un clopot cu inscrip\ie ;i litere<br />
chirilice. P[rintele preot<br />
Darabont a fost cel dint]i care a condus<br />
matricole, din anul 1787, ;i mult[<br />
vreme a preo\it aici. ~n 1824 cu cele<br />
72 parohii din S[tmar ;i M[d[rasul se<br />
`ncorporeaz[ la Episcopia rom]n[<br />
unit[ a lui Samuil Vulcan din Oradea.<br />
La 1910 au mai vorbit limba german[<br />
50 de romano-catolici, ceilal\i<br />
au fost deja absorbi\i `n statistica oficial[<br />
maghiar[. ~n 1892, `n M[d[ras<br />
am avut 260 case, 1593 locuitori, `n<br />
1922 erau 1851 locuitori cu 339 case,<br />
acesta a fost efectul `mpropriet[ririlor<br />
prin reforma agrar[ rom]neasc[.<br />
Am<strong>este</strong>cul cu ;vabii a avut ;i efecte<br />
bune. ~n urma coloniz[rii inginerii<br />
au m[surat str[zi largi, drepte, ;i locuri<br />
mari de case, deci comuna ;i-a<br />
schimbat aspectul, av]nd de la centrul<br />
ei forma unei cruci duble. A;a a ajuns<br />
biserica rom]neasc[ la mijlocul satului<br />
l]ng[ Valea S[rat[, `n jurul ei s-a<br />
cl[dit casa parohial[, casa cantoral[ ;i<br />
;coala rom]neasc[. ~n 1857 s-a ridicat<br />
biserica ;v[beasc[. Num[rul popula\iei<br />
rom]ne a crescut `n mod propor\ional,<br />
puterea ;vabilor `ns[ a<br />
sl[bit `n urma sistemului de unul sau<br />
doi copii.<br />
Frumoasa biserc[ rom]neasc[ de<br />
piatr[ din M[d[ras a fost zidit[ `n<br />
1832 cu jertfe de care noi abia ne putem<br />
da seama. Iconostasul lucrat `n<br />
lemn aurit, cu icoane `n ulei, reprezint[<br />
o valoare artistic[.<br />
A consemnat Cristina Bursuc<br />
Zeci de morminte romane au fost descoperite<br />
de arheologi în Alba Iulia<br />
Arheologii Muzeului Na\ional al<br />
Unirii din Alba Iulia au descoperit, în<br />
urma unor săpături pe un teren din<br />
apropierea stadionului din municipiu,<br />
câteva zeci de morminte romane, zona<br />
fiind considerată una dintre cele mai<br />
mari necropole romane din<br />
Transilvania.<br />
Directorul adjunct al Muzeului<br />
Na\ional al Unirii din Alba Iulia,<br />
Constantin Inel, a declarat că terenul pe<br />
care a fost făcută descoperirea, aflat în<br />
apropierea stadionului municipal,<br />
apar\ine unui om de afaceri din Alba<br />
Iulia care dore;te cercetarea ;i<br />
descărcarea arheologică a zonei pentru<br />
realizarea unei investi\ii. Inel a spus că<br />
arheologii muzeului au descoperit în<br />
această zonă p<strong>este</strong> 50 de morminte<br />
romane, însă speră să fie descoperite ;i<br />
altele deoarece cercetările nu sunt încă<br />
finalizate. Potrivit sursei citate, arheologii<br />
au mai descoperit, pe lângă morminte,<br />
numeroase obiecte din epoca romană,<br />
precum vase din ceramică, monede din<br />
bronz, echipamente militare din bronz<br />
;i fier. Constantin Inel a afirmat că după<br />
ac<strong>este</strong> săpături arheologice necropola<br />
romană nordică din Alba Iulia va fi<br />
cercetată aproape în întregime, iar<br />
descoperirile făcute vor fi prezentate<br />
într-un volum ;i într-o expozi\ie a<br />
Muzeului Na\ional al Unirii din Alba<br />
Iulia.<br />
Zona în care au fost descoperite cele<br />
câteva zeci de morminte <strong>este</strong> cunoscută<br />
ca una dintre cele mai mari necropole<br />
romane din Transilvania, în decursul<br />
anilor aici fiind descoperite p<strong>este</strong> 800 de<br />
morminte de înhuma\ie sau incinera\ie<br />
din perioada romană. Primele săpături<br />
arheologice au fost realizate în perioada<br />
1978-1985, când au fost scoase la<br />
suprafa\ă primele 270 de morminte<br />
romane, iar în anii 2002-2003 au fost<br />
identificate ;i recuperate p<strong>este</strong> 570<br />
morminte romane.<br />
Istoricii spun că necropola romană<br />
care era plasată de-o parte ;i de alta a<br />
drumului roman ce făcea legătura între<br />
anticele ora;e Apulum ;i Ampelum, iar<br />
în perioada secolelor VIII-XI, aria fostei<br />
necropole romane a fost suprapusă de un<br />
cimitir medieval timpuriu.<br />
Republica Moldova a marcat<br />
19 ani de independen\[<br />
Republica Moldova a marcat vineri 19<br />
ani de la proclamarea independen\ei prin<br />
depuneri de coroane de flori, programe<br />
artistice, focuri de artificii ;i un concert al<br />
forma\iei Zdob ;i Zdub.<br />
Pre;edintele interimar Mihai Ghimpu,<br />
premierul Vlad Filat, deputa\i, mini;tri,<br />
dar ;i cetă\eni de rând au depus vineri<br />
diminea\ă flori la monumentul lui :tefan<br />
cel Mare din Chi;inău ;i la Complexul<br />
Memorial ridicat în cinstea eroilor care<br />
au căzut în lupta pentru independen\a<br />
\ării. <strong>Ce</strong>le mai importante evenimente<br />
organizate cu ocazia împlinirii a 19 ani de<br />
la proclamarea independen\ei au avut loc<br />
în Pia\a Marii Adunări Na\ionale din<br />
Chi;inău. După evenimentele oficiale, au<br />
fost organizate programe artistice<br />
prezentate de către copii, fanfare militare,<br />
colective de dans sportiv, arti;ti de circ,<br />
orchestra de muzică populară "Mugurel".<br />
Pe scenă au mai mai evoluat interpre\i de<br />
jazz ;i vedete ale muzicii u;oare. Seara<br />
ora;ul a fost luminat de spectaculoase<br />
focuri de artificii, în ritmul valsului din<br />
filmul "Tandra ;i dulcea mea fiară", semnat<br />
de Eugeniu Doga.<br />
La 27 august 1989, p<strong>este</strong> 750.000 de<br />
cetă\eni moldoveni s-au adunat în<br />
centrul Chi;inăului pentru a cere<br />
Sovietului Suprem al RSS Moldovene;ti<br />
oficializarea limbii române ;i trecerea la<br />
alfabetul latin. Doi ani mai târziu, exact la<br />
aceea;i dată, 27 august, Parlamentul de la<br />
Chi;inău a adoptat Declara\ia de<br />
Independen\ă a Republicii Moldova.<br />
m
6 Informa\ia de Duminic[/29 august 2010<br />
TRADI}II<br />
~n program au fost cuprin;i arti;tii populari din jude\ care au leg[tur[ cu muzica codreneasc[ ;i aici ne<br />
g]ndim la ansamblurile de la Soconzel, Cu\a, Homoroade, Clubul elevilor din T[;nad, <strong>Ce</strong>at[ra din Carei<br />
care au `n repertoriul lor acest gen de muzic[. Apoi arti;tilor nu le-a fost limitat programul ;i fiecare a<br />
c]ntat sau dansat c]t a vrut, spre deliciul publicului prezent `n num[r mare pe un timp ideal pentru o<br />
asemenea manifestare.<br />
La fiecare edi\ie a<br />
festivalului, codrenii<br />
sunt la `n[l\ime. ~;i<br />
scot hainele populare<br />
;i clopurile de paie<br />
din lada de zestre ;i se<br />
preg[tesc de<br />
s[rb[toare.<br />
A;a cum am<br />
men\ionat nu numai<br />
noi, dar ;i toat[<br />
mass media<br />
s[tm[rean[, edi\ia<br />
num[rul 54 a<br />
Festivalului codrenesc<br />
de la O\eloaia a<br />
fost cea mai reu;it[<br />
din ultimii ani.<br />
Motivele pentru s-a<br />
tras aceast[ concluzie<br />
sunt simple< organizarea<br />
a fost excelent[. A contat<br />
foarte mult `n acest<br />
sens implicarea serioas[<br />
a Prefecturii, Consiliului<br />
Jude\ean, <strong>Ce</strong>ntrului de<br />
Crea\ie, Prim[riei ;i<br />
Consiliului local<br />
Homoroade care au asigurat<br />
toate condi\iile<br />
pentru desf[;urarea festivalului.<br />
Idei bune, al c[ror rezultat<br />
s-a sim\it din plin<br />
Festivalul<br />
de la O\eloaia,<br />
ziua c]nd totul<br />
prinde via\[<br />
`n Codru<br />
ciul publicului prezent `n num[r mare pe<br />
un timp ideal pentru o asemenea manifestare.<br />
A fost foarte emo\ionant ;i faptul c[<br />
`nc[ la ora 18 platoul din fa\a scenei era<br />
`nc[ plin, spre deosebire de al\i ani c]nd<br />
oamenii plecau acas[ `n jurul orei 15, iar<br />
zona r[m]nea pustie.<br />
Anul acesta au r[mas ;i arti;tii dar ;i<br />
oamenii iar s[rb[toarea a fost o reu;it[<br />
total[.<br />
Oficialit[\i aplaudate<br />
la....scen[ deschis[<br />
Nu vrem s[ facem politic[ ;i nici<br />
campanie gratuit[ cuiva, dar trebuie s[<br />
amintim ceea ce ne-au spus s[tenii din<br />
Homoroade a doua zi dup[ festival<<br />
"Niciodat[ la O\eloaia doi unguri nu<br />
au fost a;a de aplauda\i ca Csehi Arpad<br />
- pre;edintele Consiliului Jude\ean ;i<br />
subprefectul Pataki Csaba, dup[ ce au<br />
vorbit de pe scen[ mul\imii adunate pe<br />
platou". Oamenii din satele de pe Codru<br />
au apreciat prin aplauzele lor faptul c[ ;i<br />
cele dou[ oficialit[\i de etnie maghiar[<br />
le-au fost al[turi la preg[tirea ;i organizarea<br />
s[rb[torii.<br />
Aplauze meritate a<br />
primit ;i scriitorul<br />
Felician Pop, directorul<br />
<strong>Ce</strong>ntrului de<br />
crea\ie, excelent orator<br />
dar ;i organizator<br />
care a avut foarte<br />
mari merite pentru<br />
reu;ita ac<strong>este</strong>i<br />
s[rb[tori. Codrenii,<br />
adic[ oameni simpli<br />
din satele din jur au<br />
fost ;i ei la `n[l\ime<br />
:i-au v[ruit<br />
pomi;orii din fa\a<br />
cur\ii, ;i-au vopsit<br />
pode\ele, ;i-au reparat<br />
g[rdule\ele vechi<br />
iar cei care au avut<br />
;i-au pus steagurile<br />
tricolore la por\ile<br />
lor. Adev[rul e c[<br />
singura lor avere e<br />
acest festival, c]nd<br />
de obicei li se repar[<br />
drumul, cu men\iunea c[ anul acesta traseul<br />
a fost reabilitat `nc[ la `nceputul verii.<br />
Festivalul de la O\eloaia e singura zi<br />
din an `n care la Homoroade ;i satele<br />
din jur totul prinde via\[ iar hainele populare<br />
;i clopurile vechi de paie sunt<br />
scoase din lada de zestre ;i `mbr[cate de<br />
oamenii locurilor.<br />
A;a a fost ;i anul acesta c]nd la marea<br />
s[rb[toare codreneasc[ au venit oameni<br />
importan\i ai jude\ului. Csehi<br />
Arpad - pre;edintele Consiliului<br />
Jude\ean, Adrian :tef - vicepre;edintele<br />
ac<strong>este</strong>i institu\ii, subprefectul Pataki<br />
Csaba, consilierii jude\eni Marius Balaji,<br />
Kira Beniamin, Ioan S[l[gean, Ciprian<br />
Ardelean, Muzsnyai Arpad, directori, directori<br />
adjunc\i ;i ;efii de institu\ii<br />
Mariana Popa (Inspectoratul :colar<br />
Jude\ean), Constantin Talo;<br />
(Inspectoratul Jude\ean de Poli\ie), Ioan<br />
Mihalca (Direc\ia Silvic[), Pintea<br />
Dumitru (Direc\ia Sanitar-Veterinar[),<br />
Cristian Sasu (Inspectoratul Teritorial<br />
de Munc[), Petru Popa (Grup :colar<br />
Economic), Mircea Ardelean (Biblioteca<br />
Jude\ean[), primarii Alexandru<br />
Domokos (Culciu), Cosmin Varga<br />
S[rb[toarea reune;te<br />
`n fiecare an codreni<br />
de toate v]rstele, de la<br />
cel mai t]n[r la cel<br />
mai `n v]rst[.<br />
c<br />
m<br />
Y<br />
K<br />
A fost de pild[ o idee excelent[ programarea<br />
`nceperii festivalului la ora 12,<br />
atunci c]nd lumea satelor din jur ie;ise<br />
deja de la biseric[. Apoi a fost bine<br />
g]ndit[ ;i amplasarea unei scene acoperite<br />
;i moderne `n locul celei vechi din<br />
sc]ndur[ care a putrezit `n ap[.<br />
A fost mai mult dec]t l[udabil ;i faptul<br />
c[ `n program au fost cuprin;i arti;tii<br />
populari din jude\ care au leg[tur[ cu<br />
muzica codreneasc[ ;i aici ne g]ndim la<br />
ansamblurile de la Soconzel, Cu\a,<br />
Homoroade, Clubul elevilor din T[;nad,<br />
<strong>Ce</strong>at[ra din Carei care au `n repertoriul<br />
lor acest gen de muzic[. Apoi arti;tilor<br />
nu le-a fost limitat programul ;i fiecare<br />
a c]ntat sau dansat c]t a vrut, spre deli-
29 august 2010/Informa\ia de Duminic[ 7<br />
TURISM<br />
~n Olanda, cultura ;i distrac\ia<br />
se `mbin[ pentru o vacan\[ de neuitat<br />
O destina\ie turistic[ extrem<br />
de tentant[ ;i de interesant[ prin<br />
multitudinea de oportunit[\i <strong>este</strong><br />
Olanda. Fie c[ ave\i la dispozi\ie<br />
un sejur de o s[pt[m]n[ sau doar<br />
un weekend, orice turist va fi<br />
`nc]ntat s[ descopere o \ar[ primitoare,<br />
cu multe surprize ;i cu<br />
un specific aparte.<br />
Olandezii au reu;it de-a lungul vremii<br />
s[ scoat[ tot ce e mai bun din cea<br />
mai aglomerat[ bucat[ de p[m]nt din<br />
cadrul UE, construind cel mai mare port<br />
din lume ;i extinz]ndu-se mai degrab[<br />
c[tre mare dec]t c[tre uscat.<br />
Aflat[ pe locul 14 `n topul economiilor<br />
mondiale, Olanda <strong>este</strong> o \ar[ mic[,<br />
`ns[ cu o mare influen\[. Olandezi au<br />
pu\ine tr[saturi latine, `ns[ au multe lucruri<br />
`n comun cu britanicii, germanii,<br />
suedezii ;i norvegienii, ca ;i cum, `n momente<br />
diferite au urmat modele diferite.<br />
Poate c[ acest lucru explic[, `n parte caracterul<br />
paradoxal al societ[\ii olandeze.<br />
Este firesc ca olandezii, afl]ndu-se `n<br />
vecinat[tea Germaniei, s[ aib[ multe<br />
tr[s[turi comune cu vecinul lor prosper.<br />
Dinamismul, h[rnicia ;i etica muncii<br />
sunt cele mai importante dintre ac<strong>este</strong><br />
caracteristici. Dac[ germanii sunt recunoscu\i<br />
pentru eficien\[ ;i punctualitate,<br />
olandezii vor pretinde c[ ;i ei sunt la fel.<br />
Au o puternic[ orientare spre profit ;i<br />
spre a face bani (care `ns[ nu trebuie cheltui\i<br />
prea repede!). Olandezii ;i germanii<br />
sunt la fel de economi, `ns[ guvernele<br />
lor (`n special cel olandez) nu sunt at]t<br />
de str]nse la pung[.<br />
~n Olanda, educa\ia urmeaz[ modelul<br />
german, cele mai importante caracteristici<br />
fiind ;colile profesionale, ucenicia<br />
;i preg[tirea la locul de munc[.<br />
Exceleaz[ `n formarea de ingineri ;i tehnicieni.<br />
Olandezii ;i germanii rivalizeaz[<br />
unii cu al\ii `n ceea ce prive;te cunoa;terea<br />
drepturilor lor, `ns[ compenseaz[<br />
acest lucru prin a fi la fel de con;tien\i de<br />
obliga\iile lor< chibzuin\a <strong>este</strong> un alt factor<br />
comun. Olandezii se identific[ poate<br />
cel mai mult cu britanicii. C]nd discut[<br />
cu englezii, ei au un aer de rudenie care<br />
traverseaz[ cu u;urin\[ f];ia `ngust[ de<br />
ap[ dintre ei.<br />
Olandezii r[m]n fideli monarhiei ;i<br />
conservatorismului elementar `ns[ le atenueaz[<br />
printr-o guvernare parlamentar[<br />
democratic[, o pasiune pentru dezbateri<br />
;i un autodeterminism activ, practicat `n<br />
t[cere.<br />
Pasiunea pentru case, gr[dini ;i flori<br />
<strong>este</strong> proverbial[ pentru olandezi. ~n afaceri,<br />
olandezii sunt renumi\i `n ceea ce<br />
prive;te `mbr[c[mintea, discu\iile de tatonare,<br />
orientarea spre profit ;i pragmatismul.<br />
Turist `n capitala<br />
Amsterdam<br />
Amsterdamul <strong>este</strong> un ora; cu un<br />
spectru vast de atrac\ii culturale ;i de divertisment.<br />
Aici pute\i vizita cl[diri vechi<br />
;i fascinante cum ar fi Biserica Veche<br />
(Oude Kerk), dar ;i anumite ciud[ţenii<br />
precum Muzeul Marijuanei ;i Ha;i;ului.<br />
Amsterdamul <strong>este</strong> oarecum un ora; al<br />
contrastelor.<br />
Muzeele r[m]n principala atrac\ie `n<br />
Amsterdam. Toat[ lumea a auzit de muzeele<br />
Rijks, Van Gogh ;i Stedelijk, `ns[ ele<br />
sunt mult mai multe. Amsterdamul ofer[<br />
o palet[ bogat[ de p<strong>este</strong> cincizeci de muzee<br />
care atrag milioane de turi;ti anual.<br />
Nu rata\i Pia\a Dam, Canalele din<br />
Amstredam, Podul Scheletic, Cartierul<br />
Jordaan cunoscut ca zona reziden\ial[<br />
plin[ de arti;ti, str[du\e `nguste, cafenele,<br />
canale pitore;ti , galerii de art[ ;i buticuri<br />
cu suveniruri.<br />
Pia\a Rembrandt veche de la 1668<br />
dar ;i Pia\a Leidse unde turi;tii ;i localnicii<br />
stau la terase cu prietenii dar ;i cluburile<br />
de noapte sunt alte puncte de<br />
atrac\ie. Poposi\i m[car `n trecere `n<br />
Districtul Felinarelor Ro;ii, unde domne;te<br />
o atmosfer[ de petrecere, sex de<br />
v]nzare ;i magazine cu juc[rii erotice.<br />
Muzeul Madam Tussauds<br />
Muzeul figurilor de cear[ Madam<br />
Tussauds din Amsterdam, <strong>este</strong> locul `n<br />
care v[ pute\i fotografia cu Marilyn<br />
Monroe, Arnold Schwarznegger sau<br />
Oprah Winfrey.<br />
Muzeul Van Gogh<br />
O vizit[ la muzeul Van Gogh <strong>este</strong> o<br />
experien\[ unic[ `n cadrul unei vacan\e<br />
la Amsterdam. Muzeul con\ine cea mai<br />
mare colec\ie de tablouri ale lui Van Gogh<br />
din `ntreaga lume. Exponatele ofer[ posibilitatea<br />
vizitatorilor de a observa<br />
`ndeaproape evolu\ia artistului sau de a<br />
compara tablourile acestuia cu ale altor<br />
arti;ti ai secolului al XIX-lea.<br />
Casa Anne Frank<br />
Anne Frank a fost una din victimele<br />
evreilor, persecutate de nazi;ti `n timpul<br />
celui de-al Doilea R[zboi Mondial. Dup[<br />
ce Germania nazist[ a invadat Olanda `n<br />
anul 1940, persecu\iile `ndreptate `mpotriva<br />
evreilor au fost tot mai grave.<br />
Familia Annei Frank a `ncercat s[ scape<br />
ascunz]ndu-se. Jurnalul Annei Frank <strong>este</strong><br />
una din cele mai tragice m[rturii a terorii<br />
prin care au trecut evreii `n acea perioad[.<br />
Muzeul Lalelelor<br />
Lalelele au fost aduse `n Olanda la<br />
mijlocul sec al XVI-lea din Imperiul<br />
Otoman. P]n[ `n ziua de azi, lalelele au<br />
r[mas florile preferate ale olandezilor, fiind<br />
chiar unul din simbolurile \[rii. Un<br />
muzeu mic privat, chiar vis a vis de Casa<br />
Anne Frank, arat[ istoria fascina\iei olandeze<br />
pentru lalele ;i vinde c]teva tipuri<br />
de bulbi din aceast[ floare.<br />
Palatul Regal<br />
Palatul Regal din Amsterdam <strong>este</strong> situat<br />
`n Pia\a Dam `n centrul<br />
Amsterdamului. A fost ini\ial construit<br />
pentru a servi drept cl[dire a prim[riei<br />
;i pentru magistra\ii din Amsterdam. ~n<br />
secolul al XVII-lea era cea mai mare<br />
cl[dire din Europa. Palatul Regal din<br />
Pia\a Dam <strong>este</strong> unul din cele trei palate<br />
pe care statul olandez le-a pus la dispozi\ia<br />
Reginei printr-o hot[r]re a parlamentului.<br />
Palatul <strong>este</strong> folosit `n special<br />
pentru evenimente oficiale, vizite la cel<br />
mai `nalt nivel, recep\ii speciale ;i recep\ia<br />
prilejuit[ de Anul Nou.<br />
Morile de vânt din Amsterdam<br />
O c[l[torie `n Olanda nu <strong>este</strong> complet[<br />
f[r[ o vizit[ la morile de v]nt. Chiar<br />
dac[ nu `\i vine s[ crezi, po\i vizita 8 mori<br />
de v]nt minunate chiar `n centrul<br />
ora;ului. Nu uita s[ ai camera de filmat<br />
sau aparatul foto la tine!<br />
V. S<br />
c<br />
m<br />
Y<br />
K<br />
Luna septembrie, cea mai convenabil[ perioad[ pentru a merge `n concediu<br />
Potrivit operatorilor de turism, luna<br />
septembrie <strong>este</strong> de departe cea mai bun[<br />
lun[ din punct de vedere financiar pentru<br />
a merge `n concediu. Afirma\iile operatorilor<br />
se bazeaz[ pe programele sociale<br />
care au tarife pe buzunarul fiec[ruia<br />
;i destina\iile accesibile privind starea<br />
vremii.<br />
Se poart[ reducerile<br />
La cea mai mare c[utare, conform<br />
speciali;tilor, sunt destina\iile de charter,<br />
iar cele mai multe oferte speciale sunt<br />
pentru Grecia. Promo\iile se \in lan\ la<br />
greci. ~n Santorini, de exemplu, ;apte<br />
nop\i de cazare `n camer[ dubl[, la trei<br />
stele cu mic dejun, poate costa pentru<br />
dou[ persoane `n jur de 600 de euro,<br />
pre\ul incluz]nd transportul cu avionul.<br />
~n Creta, `n luna septembrie, pe<br />
m[sur[ ce zilele trec, pre\urile se fac tot<br />
mai mici. ~n a doua parte a lunii se poate<br />
petrece un concediu de 7 nop\i chiar<br />
cu 120 de euro pe persoan[, transportul<br />
fiind inclus. ~n luna septembrie, o destina\ie<br />
de vacan\[ potrivit[ <strong>este</strong> Egipul, tarifele<br />
pornind de la 370 de euro pe persoan[.<br />
Reduceri se fac `n luna septembrie<br />
;i `n Antalya. La mare mod[ sunt an de<br />
an vacan\ele sociale pentru to\i. Ac<strong>este</strong>a<br />
`ncep de regul[ `n cea de-a doua parte a<br />
lunii `n state precum Spania, Cipru ;i<br />
Bulgaria. Programele de acest gen dureaz[<br />
p]n[ la sf]r;itul lunii octombrie ;i<br />
`n cazul destina\iilor bulgare pornesc de<br />
la 199 de euro pe persoan[ un sejur de 7<br />
nop\i la trei stele cu all inclusive.<br />
Vacan\e sociale `n Rom]nia<br />
Nici Rom]nia nu se las[ mai prejos<br />
;i caut[ cu orice pre\ s[ `i fac[ pe turi;tii<br />
rom]ni s[ r[m]n[ acas[, `n \ara lor.<br />
Avem cu ce ne m]ndri, astfel c[ rom]nii<br />
care vor s[ r[m]n[ `n \ar[ au din ce alege,<br />
exist]nd programe sociale at]t pentru<br />
destina\iile de la munte, c]t ;i pentru<br />
cele de la mare. Pe Litoralul<br />
rom]nesc, de exemplu, o s[pt[m]n[ de<br />
cazare `n unit[\ile de o stea porne;te de<br />
la 159 lei pe persoan[, ajung]nd la 399<br />
de lei de persoan[ `n cazul celor de patru<br />
stele cu mic dejun inclus. La dou[ stele,<br />
cu mic dejun, cazarea cost[ 249 de lei,<br />
iar f[r[ 399 de lei. Acest gen de tarife<br />
sunt valabile din 1 p]n[ `n 30 septembrie<br />
2010. Reducerile ;i programele sociale<br />
se poart[ ;i la munte. Pentru cinci<br />
nop\i de cazare, de duminic[ seara p]n[<br />
joi, tarifele pornesc de la 160 de lei de<br />
persoan[ la dou[ stele.<br />
Ioana Pop Vladimirescu
8 Informa\ia de Duminic[/29 august 2010<br />
OBICEIURI<br />
Din Evanghelie cunoa;tem c[ Irod, la un osp[\ prilejuit de s[rb[torirea zilei de na;tere, a poruncit<br />
t[ierea capului Sf]ntului Ioan Botez[torul, la cererea Irodiadei. ~n acea vreme, Sf]ntul<br />
Ioan era `ntemni\at `n castelul lui Irod de la Maherus.<br />
Dac[ `nfloresc<br />
scaie\ii, vom avea<br />
parte de o toamn[<br />
frumoas[<br />
Ne apropiem cu pa;i repezi de<br />
luna lui R[pciune. Ziua `ncepe s[<br />
se mic;oreze, dimine\ile s[ se r[coreasc[,<br />
iar cocorii ;i berzele s[ ia<br />
drumul \[rilor calde.<br />
Pentru omul harnic de la \ar[<br />
aceast[ perioad[ <strong>este</strong> prielnic[ pentru<br />
numeroase lucr[ri pe c]mp, `n gr[dina<br />
de legume sau `n gospod[rie.<br />
~nc[ din cele mai vechi timpuri,<br />
lucr[rile de specialitate cuprindeau numeroase<br />
sfaturi utile oric[rui agricultor.<br />
R[sfoind paginile Almanahului<br />
"Plugarul" din 1944 am g[sit lucruri<br />
inedite despre cum `;i organizau oamenii<br />
munca.<br />
:i pentru c[ au mai r[mas doar c]teva<br />
zile din "M[s[lar" a;a cum i se spunea<br />
mai demult lunii august, ne-am<br />
`ndreptat aten\ia spre acele cuvinte de<br />
folos care vor fi cu siguran\[ interesante<br />
;i `n acela;i timp actuale vremurilor<br />
noastre<br />
"Ara\i pentru s[m[n[turile de iarn[<br />
;i zdrobi\i glodurile de pe c]mp. Pune\i<br />
gunoi pe c]mpurile cu s[m[n[turi de<br />
iarn[. Desp[r\i\i `ncetul cu `ncetul<br />
mioarele de la miei. Meiul, dup[ ce e<br />
copt, se taie `n rou[, se pune pe p]nzi<br />
;i se usuc[ pe ele. S[m[na\i pentru iarn[<br />
p[trunjel, spanac. De aci `ncolo nu<br />
m]nca\i nici un frupt f[r[ de a-l fi sp[lat<br />
mai `nt]i. Sap[ `n jurul pomilor mai tineri.<br />
Seam[n[ salat[ iernatic[. Adun[<br />
semin\ele coapte de legumi, le cur[\e;te<br />
;i aga\[ `n cui, pun]ndu-le `n s[cule\e.<br />
Secer[ ov[sul ce-l mai ai. Seam[n[<br />
rapi\[. De vezi albinele c[ prea mult ;ed<br />
pe afar[, e semn c[ n-au ce s[ lucra.<br />
Stuparii slabi se hr[nesc cu sirop, ca s[<br />
nu consume provizia de iarn[. Stuparul<br />
are grij[ ca to\i stupii s[ aib[ regine tinere<br />
;i s[n[toase. Urmeaz[ cu plivitul<br />
viei. Se reteaz[ lemnul de ogor c]nd<br />
`ncepe a-;i schimba culoarea din verde<br />
`n ro;iu `nchis. Se sap[ sub struguri ;i<br />
se leag[ l[starii ;i coardelele ca s[ nu<br />
at]rne strugurii pe p[m]nt. Usc[ poame<br />
;i fasole pentru iarn[. Altoii ocula\i,<br />
v[z]nd c[ nu s-au prins, trebuiesc din<br />
nou ocula\i. Propte;te pomii prea<br />
`nc[rca\i ;i r[re;te poamele prea dese,<br />
ca s[ se poat[ coace. Ar[ pentru toamn[<br />
;i la cap[tul lunei po\i ;i sem[na. Adun[<br />
s]mburi de toate poamele."<br />
Dac[ ave\i o mic[ gr[din[ de legume<br />
atunci ar trebui s[ profita\i de aceast[<br />
perioad[ ;i s[ aduna\i semin\ele de<br />
p[tl[gele, ardei , castrave\i, maz[re ;i alte<br />
legume. Tot acum <strong>este</strong> timpul prielnic<br />
pentru sem[natul salatei de iarn[,<br />
a spanacului sau plantatului stolonilor<br />
de c[p;une. Se scot cartofii de var[ ;i<br />
se recolteaz[ ceapa, usturoiul ;i plantele<br />
r[dicinoase. ~n anumite zone ale \[rii<br />
exist[ tradi\ia `mpretitului de usturoi<br />
sau de ceap[.<br />
Prevestiri de timp<br />
Str[bunicii no;tri \ineau foarte mult<br />
la semnele timpului. Spuneau c[ atunci<br />
c]nd negura de pe livezi ;i r]uri se arat[<br />
dup[ apusul soarelui, `nsemn[ timp<br />
bun, statornic, iar ploaia din august<br />
sub\ie vinul. V]nturile din miaz[noapte<br />
aduc timp statornic. Se mai spune c[<br />
atunci c]nd sunt alune multe, `nseamn[<br />
iarn[ grea pe viitor, iar dac[ `n august<br />
nu e c[ldur[, atunci r[m]n fructele necoapte.<br />
~n luna septembrie<br />
`ncepe culesul fructelor<br />
De miercuri intr[m `n R[pciune sau<br />
`n Vini\el cum i se mai spune lunii<br />
Septembrie, deoarece <strong>este</strong> luna `n care<br />
`ncepe culesul ;i stoarcerea strugurilor<br />
pentru vin.<br />
"Ara\i c]mpurile de gr]u ;i<br />
sem[na\i-le p]n[ pe la 13. S[m[na\i<br />
`nc[ varza nem\easc[, spanac, morcovi,<br />
r[s[di\i salata de iarn[> aduna\i semin\ele<br />
coapte de prin gr[dini> culege\i<br />
castrave\ii cop\i. T[ia\i col\urile de pe<br />
pomi. ~n luna aceasta se `ncepe culesul<br />
poamelor. Soiurile iernatice se culeg cu<br />
m]na ;i se `mp[r\esc `n clase dup[<br />
m[rime ;i frumuse\[, ca s[ aib[ un pre\<br />
mai bun. `nainte de a le a;eza `n pivni\[,<br />
se `ntind la soare, ca s[ iese umezeala<br />
din ele. F[ gropile pentru altoii ce voie;ti<br />
a-i s[di mai t]rziu `n toamn[.<br />
R[re;te frunza de pe pomii pitici ;i cei<br />
pu;i `n ;ir des, ca razele soarelui s[-i<br />
poat[ str[bate. Seam[n[ bucate tomnatice.<br />
Nu fi zg]rcit la sem[nat, c[ te vei<br />
c[i la secerat. Pe la cap[tul lunei se ia<br />
mierea de la stupi. De sunt `nc[ flori nu<br />
te gr[bi, ca albinele s[ poat[ `nc[ aduna.<br />
Livezile pr[jite de ar;i\a soarelui, pe<br />
unde vezi c[ a secat col\ul ierbii, le<br />
seam[n[ cu s[m]n\[ de iarb[ ;i flori de<br />
f]n." - sunt c]teva din sfaturile din calendarele<br />
populare ale lui septembrie.<br />
Dar nu uita\i c[ dac[ R[pciune e<br />
cald, atunci Brum[rel va fi rece ;i umed,<br />
iar dac[ `nfloresc scaie\ii, atunci va fi<br />
toamn[ frumoas[.<br />
A consemnat Irina M.<br />
~n ziua “T[ierii capului<br />
Sf. Ioan Botez[torul” nu e<br />
bine s[ m]nc[m pepeni<br />
Sf]ntul Ioan<br />
Botez[torul ;i<br />
~naintemerg[torul<br />
Domnului, numit<br />
de tradi\ie „~ngerul<br />
Pustiei”, avea<br />
s[ `mp[rt[;esc[<br />
soarta majorit[\ii<br />
proorocilor lui<br />
Israel, al c[ror ilustru<br />
;ir `l `ncheie<br />
(vezi Matei 11, 13)<<br />
m[rturisind<br />
adev[rul p]n[ la<br />
cap[t ;i `ncumet]ndu-se<br />
s[-l<br />
certe cu asprime pe<br />
regele Irod Antipa<br />
pentru c[ tr[ia `n<br />
desfr]nare cu<br />
Irodiada (care-i<br />
era cumnat[), iar<br />
`n cele din urm[ i<br />
se taie capul.<br />
Irodiada a uneltit,<br />
Salomeea a cerut ;i<br />
Irod a promis ;i<br />
dispus, `mp[r\ind<br />
to\i trei un p[cat<br />
mai mare dec]t<br />
toate cele s[v]r;ite<br />
p]n[ atunci.<br />
Din Evanghelie<br />
cunoa;tem c[ Irod, la<br />
un osp[\ prilejuit de<br />
s[rb[torirea zilei de<br />
na;tere, a poruncit<br />
t[ierea capului<br />
Sf]ntului Ioan<br />
Botez[torul, la cererea<br />
Irodiadei. ~n acea<br />
vreme, Sf]ntul Ioan<br />
era `ntemni\at `n castelul<br />
lui Irod de la<br />
Maherus. Ioan `l mustrase<br />
pe Irod pentru<br />
traiul lui nelegiuit cu<br />
Irodiada, care era so\ia fratelui s[u. ~n<br />
ura ei de moarte, Irodiada a sf[tuit-o<br />
pe Salomeea, fiica ei, care dansase ;i<br />
pl[cuse oaspe\ilor ;i `ndeosebi lui<br />
Irod, s[ cear[ de la acesta capul<br />
Botez[torului ca r[splat[.<br />
Irod, care se temea c[ Botez[torul<br />
ar putea `nvia dac[ trupul ar fi fost<br />
`ngropat al[turi de cap, nu a dat ucenicilor<br />
dec]t trupul sf]ntului, care a<br />
fost `ngropat `n Sevastia. ~n schimb,<br />
Irodiada a `ngropat capul, la mare<br />
ad]ncime `n curtea sa. Cinstitul cap a<br />
stat `ngropat aici mult[ vreme. Sf]nta<br />
Ioana, femeia dreg[torului lui Irod,<br />
de care pomene;te sf]ntul Luca `n<br />
Evanghelia sa, potrivit tradi\iei ar fi<br />
fost cea care l-a luat de acolo `n tain[<br />
;i l-a `ngropat la Ierusalim, `n muntele<br />
Eleonului, `ntr-un vas de lut.<br />
Aceasta <strong>este</strong> socotit[ a fi cea dint]i<br />
aflare a sf]ntului cap. A stat `n acel<br />
loc p]n[ `n vremea Sfin\ilor ~mp[ra\i<br />
Constantin ;i Elena, c]nd prin doi<br />
monahi, cinstitul cap a ajuns la Emesa,<br />
`n Siria, la un olar.<br />
O vreme cinstitul cap a stat acolo.<br />
~n anul 453, c]nd episcopul Uranie al<br />
Emesei a aflat de el, l-a a;ezat `n biserica<br />
din cetate, cu ajutorul c[ruia s-au<br />
t[m[duit mul\i bolnavi. Aceasta <strong>este</strong><br />
socotit[ a doua aflare a cinstitului cal<br />
al Botez[torului.<br />
Dup[ mul\i ani, cinstitul cap a fost<br />
dus cu slav[ la locul numit Evdomon,<br />
`n Constantinopol, iar pe vremea luptei<br />
`mpotriva sfintelor icoane, a fost ascuns<br />
tocmai la Comane, la hotarul<br />
`mp[r[\iei cu Armenia ;i `ngropat<br />
acolo, de unde a fost adus, din nou, `n<br />
Constantinopol, pe vremea `mp[ratului<br />
Mihail, de c[tre Sf]ntul Ignatie,<br />
patriarhul din Constantinopol (860).<br />
Aceasta <strong>este</strong> cea de-a treia ;i cea din<br />
urm[ aflare a cinstitului cap.<br />
Apoi, `n timpul cruciadelor, `n<br />
anul 1204, intr]nd latinii `n<br />
Constantinopol, ace;tia au luat o parte<br />
din capul Sf]ntului ;i l-au dus `n<br />
Fran\a, a;ez]ndu-l `ntr-o biseric[ din<br />
Amiens, unde se afl[ ;i ast[zi.<br />
~n amintirea t[ierii capului Sf]ntului<br />
Ioan Botez[torul, Biserica Ortodox[ a<br />
r]nduit ca ziua de 29 august s[ fie zi<br />
de post aspru.<br />
Tot aici men\ion[m c[ T[ierea<br />
Capului Sf. Ioan Botez[torul <strong>este</strong> ultima<br />
mare s[rb[toare din anul bisericesc<br />
care se `ncheie pe data de 31 august.<br />
Pe 1 septembrie `ncepe un nou<br />
an bisericesc.<br />
Tradi\ii ;i obiceiuri<br />
`n ziua de 29 august<br />
Ziua de 29 august <strong>este</strong> una de post,<br />
`n care, potrivit tradi\iei, <strong>este</strong> bine s[<br />
nu se m[n]nce pepeni, pentru c[ forma<br />
lor aminte;te de cea a capului.<br />
B[tr]nii mai spun c[ `n aceast[ zi nu<br />
se folose;te cu\itul, totul se rupe cu<br />
m]na.<br />
~n popor se vorbe;te ;i de un post<br />
care \ine "de la cruce p]n[ la cruce",<br />
un post de dou[ s[pt[m]ni, neconsemnat<br />
`n calendarul cre;tin, care<br />
avea rolul de a-i cur[\i pe cei care au<br />
s[v]r;it omoruri sau alte p[cate grave.<br />
Postitorii m]ncau `n aceast[ zi numai<br />
o turt[ de gr]u sau de m[lai.<br />
:ase s[rb[tori<br />
`n cinstea<br />
Sf]ntului Ioan Botez[torul<br />
Biserica ortodox[, serbeaz[ de<br />
obicei ziua mor\ii sfin\ilor, adic[ data<br />
trecerii lor spre cele cere;ti, ca ziua<br />
lor de na;tere.<br />
~n cazul Maicii Domnului ;i a<br />
Sf]ntului Ioan Botez[torul se face<br />
excep\ie de la aceast[ regul[. Astfel,<br />
Biserica a `nchinat lui Ioan ;ase<br />
s[rb[tori< z[mislirea lui - 23 septembrie,<br />
na;terea - 24 iunie, soborul lui<br />
- 7 ianuarie, t[ierea capului - 29 august,<br />
prima ;i a doua aflare a capului<br />
- 24 februarie, a treia aflare a capului<br />
sau - 25 mai.<br />
A consemnat :t. C.<br />
m
29 august 2010/Informa\ia de Duminic[ 9<br />
De cur]nd, `n Germania, la Stuttgart, a avut loc cea mai mare competi\ie de dans sportiv din Europa. Evenimentul<br />
competi\ional g[zduit de nem\i are ;i cea mai mare importan\[ la nivel mondial. Concursul a fost organizat `n<br />
cadrul <strong>Ce</strong>ntrului de Cultur[ ;i de Congres Liederhalle, iar competi\ia pentru copii a fost g[zduit[ de Hegel<br />
Saal. Edi\ia din 2010 a "vr[jit" `n ringul de dans nu mai pu\in de 4.590 de perechi de dansatori venite din 47 de<br />
\[ri.<br />
PASIUNI<br />
Dou[ perechi<br />
de dansatori<br />
de la Dans Club'92,<br />
la cea mai mare<br />
competi\ie<br />
din Europa<br />
Se spune c[ pasiunea pentru<br />
dans nu cunoa;te limite. Un dansator<br />
profesionist munce;te mult,<br />
chiar foarte mult, pentru a atinge<br />
performan\e ;i a urca pe podium<br />
la competi\iile sportive, iar rezultatele<br />
excep\ionale nu `nt]rzie s[<br />
`;i fac[ apari\ia atunci c]nd iube;ti<br />
muzica, dansul ;i, prin urmare<br />
mi;carea, sportul.<br />
De cur]nd, `n Germania, la<br />
Stuttgart, a avut loc cea mai mare competi\ie<br />
de dans sportiv din Europa.<br />
Evenimentul competi\ional g[zduit de<br />
nem\i are ;i cea mai mare importan\[<br />
la nivel mondial. Concursul a fost organizat<br />
`n cadrul <strong>Ce</strong>ntrului de Cultur[<br />
;i de Congres Liederhalle, iar competi\ia<br />
pentru copii a fost g[zduit[ de Hegel<br />
Saal. Edi\ia din 2010 a "vr[jit" `n ringul<br />
de dans nu mai pu\in de 4.590 de perechi<br />
de dansatori venite din 47 de \[ri.<br />
Ingrid ;i Erik Vonhaz, locul<br />
III pe \ar[ la cele mai bune<br />
perechi de dansatori ;i locul<br />
38 din 98 la categoria Juvenile<br />
II<br />
Rom]nia a fost reprezentat[ de 20<br />
de perechi, iar jude\ul Satu Mare a avut<br />
dou[ perechi de dansatori de la Clubul<br />
de dans sportiv Dans Club '92.<br />
S[tm[renii, antrena\i de Ioan ;i<br />
Gabriela Merghe;, au reprezentat \ara<br />
;i jude\ul, evident, la categoriile de<br />
v]rst[ 6 - 9 ani Juvenile I ;i 10 - 11 ani<br />
Juvenile II. Sportivii nu mai au nevoie<br />
de nicio prezentare, fiindc[ `i cunoa;te<br />
prea bine o \ar[ `ntreag[ pentru talentul<br />
lor ;i rezultatele deosebite cu care se<br />
`ntorc de fiecare dat[ acas[ at]t de la<br />
competi\ii de acest gen din \ar[, c]t ;i<br />
din str[in[tate.<br />
Una dintre perechi <strong>este</strong> format[ din<br />
Ingrid ;i Erik Vonhaz, cei doi fra\i care<br />
`n Germania au reu;it s[ ob\in[ cel mai<br />
bun rezultat de p]n[ acum. S[tm[renii<br />
no;tri s-au clasat pe locul 38 din totalul<br />
de 98 de perechi `nscrise `n competi\ie<br />
la categoria 10 - 11 ani Juvenile II.<br />
Performan\a dansatorilor s[tm[reni<br />
i-a clasat pe cea de-a treia treapt[ a podiumului<br />
`n ceea ce prive;te cele mai<br />
bune perechi din Rom]nia. Astfel, potrivit<br />
antrenorului Ioan Merghe;, acesta<br />
<strong>este</strong> cel mai bun rezultat ob\inut vreodat[<br />
la o competi\ie de renume mondial.<br />
:i cei mai micu\i sunt<br />
premian\i<br />
La categoria 6 - 9 ani Juvenile I, Dans<br />
Club '92 Satu Mare s-a m]ndrit cu perechea<br />
format[ din George R`pan ;i Arina<br />
Istratii. George ;i Arina au dansat la cea<br />
mai micu\[ categorie de dans sportiv,<br />
reu;ind s[ ob\in[ locul 24 din 29 de perechi<br />
participante. Un alt motiv de bucurie<br />
pentru iubitorii dansului sportiv<br />
din Satu Mare <strong>este</strong> acela c[ dou[ perechi<br />
cu care sportivii de la Dans Club '92 se<br />
antreneaz[ au avut la r]ndul lor rezultate<br />
excep\ionale. Marius B[lan ;i Nina<br />
Bezzubova s-au clasat pe locul 7 la categoria<br />
IDSF Grand Slam Latino, un loc<br />
foarte bun, av]nd `n vedere c[ la aceast[<br />
categorie au concurat 336 de perechi, reprezent]nd<br />
Germania. <strong>Ce</strong>a de-a doua pereche,<br />
format[ din campionii Ucrainei,<br />
Veronika ;i Volodymyr, a ocupat locul 72<br />
din 336 de perechi la IDSF Grand Slam<br />
Latino ;i locul 43 din 320 de perechi participante<br />
la concurs la IDSF Grand Slam<br />
Standard.<br />
C]nd pasiunea nu cunoa;te<br />
limite...<br />
Ingrid ;i Erik<br />
Vonhaz<br />
au ob\inut<br />
cel mai<br />
bun rezultat<br />
de p]n[ acum<br />
la o cup[<br />
mondial[<br />
Rezultatele ob\inute de sportivii de la<br />
Dans Club '92 sunt f[r[ doar ;i poate minunate.<br />
Ele sunt o dovad[ c[ la Satu Mare,<br />
acest club de dans sportiv formeaz[ oameni<br />
care `i fac pe s[tm[reni ;i pe to\i<br />
rom]nii s[ se m]ndreasc[ cu tot ce au.<br />
Rezultatele sunt un motiv de bucurie ;i<br />
pentru antrenori, Ioan ;i Gabriela<br />
Merghe; dedic]ndu-se trup ;i suflet meseriei<br />
pe care o au, care <strong>este</strong> de fapt via\a<br />
lor, pasiunea lor. Pe aceast[ cale, antrenorii<br />
le mul\umesc tuturor actorilor care<br />
s-au implicat `n a face posibil[ deplasarea<br />
la marea competi\ie din Germania, dansatorilor<br />
care au dat tot ceea ce aveau mai<br />
bun `n ringul de dans ;i tuturor celor care<br />
cred c[ sportivii de la Dans Club '92<br />
sunt printre cei mai buni din \ar[ ;i din<br />
lume.<br />
Ioana Pop Vladimirescu<br />
Forma\ia s[tm[rean[ Lucifer a avut succes pe Litoralul rom]nesc<br />
Var[ de var[ Litorarul<br />
rom]nesc reprezint[ un punct de<br />
atrac\ie pentru numero;i interpre\i<br />
de muzic[ popular[ ;i<br />
u;oar[. Adesea ofertele forma\iilor<br />
sunt care mai de care mai generoase<br />
;i adesea tentante. Nu<br />
mul\i interpre\i `;i v[d visul cu<br />
ochii din diverse motive, dar mai<br />
ales din cauza repertoriului pe<br />
care-l au. Exist[ ;i excep\ii care<br />
`nt[resc regula.<br />
Forma\ia vocal instrumental[<br />
Lucifer, din Satu Mare, <strong>este</strong> singura<br />
forma\ie din Transilvania prezent[ `n<br />
acest an pe litoralul rom]nesc, dup[ o<br />
absen\[ de 13 ani, de la participarea<br />
anterioar[ a unei orchestre s[tm[rene<br />
la localurile de la mare, de pe vremea<br />
c]nd se numea Duo Song, aproape `n<br />
aceea;i formul[ precum cea actual[<<br />
Dani Pop chitar[ bass ;i Flaviu Fedac<br />
clape ;i voce, ambii fo;ti componen\i<br />
ai forma\iei Duo Song, c[rora li s-a<br />
al[turat Dan Cristian chitar[ solo, voce,<br />
ex Nord Ton. De altfel prezen\a<br />
muzican\ilor s[tm[reni pe litoral dup[<br />
1990, se leag[ invariabil de cei din Duo<br />
Song, actualmente Lucifer, care p]n[<br />
`n anul 1997 au fost `n fiecare var[ pe<br />
litoral.<br />
Sear[ de sear[, s[tm[renii au<br />
fost bine primi\i de public<br />
~n fiecare sear[ s[tm[renii no;tri<br />
au sus\inut programe artistice `n<br />
sta\iunea Venus, la terasa Massaro ;i<br />
Satul Pesc[resc, dup[ un scurt periplu<br />
la Vangelis <strong>Ce</strong>nter, de unde Dan<br />
Georgescu ;i Mihai Irimescu, patronii<br />
Satului Pesc[resc, dup[ o sear[ petrecut[<br />
`n compania orchestrei, au dat<br />
un CEC `n alb s[tm[renilor pentru a<br />
c]nta la ei.<br />
Spre surprinderea general[, `ntro<br />
lume a manelelor ;i a trupelor de<br />
l[utari sudi;ti care au `mp]nzit litoralul,<br />
s[tm[renii s-au `nc[p[\]nat s[<br />
c]nte doar muzic[ retro ;i folclor din<br />
zona Codrului, lucru care a condus la<br />
a avea casa `nchis[ sear[ de sear[, fapt<br />
ce a impus necesitatea rezerv[rii pentru<br />
a g[si loc pe teras[. Criza financiar[<br />
nu s-a f[cut sim\it[ la unele terase. ~n<br />
parantez[ se poate spune c[ s[tm[renii<br />
au "salvat" situa\ia.<br />
Din cele aflate de la Dani Pop, ;eful<br />
orchestrei, prezen\a lor la mare anul<br />
acesta s-a datorat `n mare m[sur[<br />
ambi\iei de a demonstra c[ exist[ ;i `n<br />
Satu Mare muzican\i neatin;i de virusul<br />
manelelor ;i al l[ut[riei.<br />
S[tm[renii au avut parte ;i de sprijinul<br />
ve;nicului t]n[r Paul Bodoczi "tata<br />
muzican\ilor" `n ceea ce prive;te<br />
dotarea ;i linia de sunet. Au evoluat<br />
aproape aceea;i oameni ca odinioar[<br />
`n Duo Song, dar cu inima t]n[r[ ca<br />
acum 20 ani, au riscat, au plecat, ;i au<br />
cucerit litoralul. ~n afar[ de aplauzele<br />
turi;tilor, cei din forma\ia Lucifer s-au<br />
ales ;i cu contracte avantajoase pentru<br />
sezonul viitor, c]nd aceea;i patroni leau<br />
asigurat serviciile la Hanul Pira\ilor<br />
din Mamaia, acolo unde vor c]nta<br />
sear[ de sear[ al[turi de Maria<br />
Dragomiroiu ;i Adrian Daminescu.<br />
Luciferii vor lua cu asalt ;i<br />
muntele<br />
Un secret pe care l-am aflat de la<br />
Dani Pop ;i Flaviu Fedac, ambii<br />
membri fondatori ;i de fapt coloana<br />
vertebral[ a Duo Songului, <strong>este</strong> c[ succesul<br />
avut pe litoral dup[ 13 ani de<br />
pauz[ `n ale muzicii, i-a f[cut s[ porneasc[<br />
;i la cucerirea muntelui, `n<br />
spe\[ a sta\iunii Poiana Bra;ov, unde<br />
la iarn[ ;i `n prim[vara viitoare vor<br />
c]nta la :ura Dacilor. P]n[ atunci cei<br />
din Lucifer vor evolua sear[ de sear[<br />
la vinoteca cu acela;i nume,<br />
bine`n\eles numai cu muzic[ retro,<br />
evergreenuri ;i coveruri, `ntr-un<br />
cuv]nt muzic[ bun[, ceea ce s-a putut<br />
pe litoral se poate ;i la Satu Mare.<br />
Cu voin\[ ;i talent, Luciferii au demonstrat<br />
c[ po\i s[ ai succes ;i cu muzic[<br />
bun[ nu numai cu manele. Nu<br />
to\i rom]nii sunt ahtia\i dup[ manele,<br />
a;a cum se las[ s[ se `n\eleag[ `n<br />
unele cercuri.<br />
Coriolan A.
10 Informa\ia de Duminic[/29 august 2010<br />
DIN LUMEA LARG~<br />
Premierul britanic<br />
a devenit tat[<br />
pentru a patra oar[<br />
Premierul britanic David Cameron ;i<br />
so\ia lui, Samantha, au anun\at, mar\i,<br />
na;terea celui de-al patrulea lor copil, o<br />
feti\ă. "Premierul ;i doamna Cameron<br />
sunt încânta\i să anun\e na;terea celui<br />
de-al patrulea copil al lor, o feti\ă.<br />
Copilul, care a cântărit la na;tere 2,75<br />
kilograme, ;i doamna Cameron se simt<br />
bine", se arată în comunicatul emis de<br />
cancelaria premierului britanic din<br />
Downing Street Nr. 10. Cuplul a \inut cu<br />
această ocazie să le mul\umească<br />
medicilor ;i infirmierelor de la spitalul<br />
unde a avut loc na;terea. So\ii Cameron<br />
î;i vor boteza feti\a, născută mar\i,<br />
Florence Rose Endellion, a mai anun\at<br />
Downing Street. Atât copilul, cât ;i<br />
mama se simt foarte bine, potrivit unui<br />
comunicat. Feti\a s-a născut mai<br />
devreme decât s-a a;teptat.<br />
David Cameron, în vârstă de 43 de<br />
ani, ;i Samantha, în vârstă de 39 de ani,<br />
au avut trei copii. Fiul cel mare, Ivan, a<br />
murit la vârsta de ;ase ani, în februarie<br />
2009, din cauza unei maladii a sistemului<br />
nervos. David ;i Samantha Cameron mai<br />
au o feti\ă, Nancy, în vârstă de ;ase ani,<br />
;i un fiu, Arthur, în vârstă de patru ani.<br />
Ministru egiptean,<br />
arestat pentru un tablou<br />
de Van Gogh furat<br />
Ministrul adjunct al Culturii Mohsen<br />
Shalaan <strong>este</strong> acuzat de neglijen\ă în<br />
serviciu, în urma jafului petrecut pe 21<br />
august. Procurorul general al Egiptului,<br />
Abdel-Meguid Mahmoud, a ordonat<br />
re\inerea ministrului adjunct al Culturii<br />
Mohsen Shalaan, în cazul tabloului de<br />
Van Gogh furat dintr-un muzeu din<br />
Cairo.<br />
Tabloul în valoare de 50 de milioane<br />
de dolari, cunoscut sub denumirea de<br />
"Flori de mac" sau "Vază ;i flori", a fost<br />
furat pe 21 august, din acela;i muzeu din<br />
care mai fusese sustras în urmă cu p<strong>este</strong><br />
30 de ani ;i recuperat un deceniu mai<br />
târziu. Ho\ii au tăiat pânza din ramă la<br />
pu\in timp de la deschiderea muzeului,<br />
dar niciunul dintre sistemele de alarmă<br />
nu s-a declan;at la momentul respectiv<br />
func\ionau doar ;apte din cele 43 de<br />
camere de supraveghere ale clădirii.<br />
În afară de ministrul egiptean, în<br />
acela;i caz au mai fost re\inu\i patru<br />
dintre agen\ii de pază ai muzeului, tot<br />
sub acuza\ia de neglijen\ă în<br />
serviciu."Mohsen Shalaan ;i-a neglijat<br />
îndatoririle ;i nu a îmbunătă\it măsurile<br />
de securitate deficitare, înlocuind<br />
camerele video ;i alarmele stricate", a<br />
declarat procurorul Mahmoud.<br />
Elve\ienii cer<br />
reintroducerea<br />
pedepsei cu moartea<br />
Un grup de militan\i pentru<br />
reintroducerea pedepsei cu moartea au<br />
început o campanie de strângere de<br />
semnături `n Elve\ia pentru organizarea<br />
unui referendum. Până pe 24 februarie,<br />
militan\ii trebuie să strângă p<strong>este</strong> 100.000<br />
de adeziuni la cauza lor.<br />
Militan\ii vor reintroducerea<br />
pedepsei cu moartea, abolită în Elve\ia<br />
în 1942, în cazurile de crimă care implică<br />
;i un abuz sexual, în special în cazul<br />
minorilor. Chiar dacă vor fi strânse<br />
suficiente semnături, guvernul ar putea<br />
bloca referendumul, dacă reintroducerea<br />
pedepsei cu moartea ar contraveni<br />
constitu\iei elve\iene sau acordurilor<br />
interna\ionale semnate.<br />
Militan\ii cred că pedeapsa cu<br />
moartea ar fi una "corectă" pentru cei care<br />
comit astfel de delicte. Filiala Amnesty<br />
International din Elve\ia nu crede că vor<br />
fi strânse suficiente semnături.<br />
Medvedev are la Kremlin acela;i<br />
buc[tar-;ef de pe timpul lui Brejnev<br />
Bucătăria Kremlinului a fost<br />
învăluită în mister ani la rând, dar<br />
de curând câteva dintre secretele<br />
culinare ale Kremlinului au fost<br />
dezvăluite jurnali;tilor chiar de<br />
bucătarul pre;edin\ilor ru;i,<br />
rămas acela;i de pe timpul lui<br />
Leonid Brejnev.<br />
Familia lui Anatol Galkin are tradi\ie<br />
în pregătirea bucatelor alese de la<br />
Kremlin. Bunica sa a fost bucătăreasa lui<br />
Stalin. Anatol Galkin a debutat însă la<br />
Kremlin făcându-i mâncare lui Leonid<br />
Brejnev. "Brejnev era un om foarte bun<br />
;i deosebit. Venea foarte des la bucătărie,<br />
se saluta cu toată lumea, întreba ce avem<br />
în meniu pentru ziua respectivă, se<br />
interesa dacă am gătit ceva din mistre\ul<br />
vânat chiar de el", a povestit Galkin<br />
jurnali;tilor.<br />
Pe Mihail Gorbaciov l-a înso\it în<br />
permanen\ă, chiar ;i atunci când acesta<br />
a fost arestat în Crimeea în timpul<br />
Pauline Grace Maguy Ducruet<br />
<strong>este</strong> un nume de care vom auzi<br />
des în lumea sportului, pentru că<br />
tânăra de numai 16 ani are două<br />
mari calită\i< <strong>este</strong> fiica prin\esei<br />
Stephanie de Monaco ;i ;tie să<br />
sară la trambulină. Participantă la<br />
Jocurile Olimpice pentru tineret<br />
de la Singapore, în proba de<br />
sărituri de la platforma de trei<br />
metri, Prin\esa Pauline s-a<br />
calificat în finală.<br />
Din păcate pentru ea, a ocupat doar<br />
ultimul loc, dar speciali;tii spun că are<br />
viitor. Oricum, ea s-a descurcat poate<br />
chiar mai bine decât a făcut-o unchiul<br />
său, Prin\ul Albert de Monaco, pasionat<br />
de sport, participant la toate Jocurile<br />
Olimpice de iarnă de la edi\ia din 1988,<br />
Calcutta a celebrat, joi,<br />
centenarul na;terii Maicii Tereza,<br />
supranumită “Sfânta celor săraci”,<br />
care a primit cetă\enia indiană în<br />
1951, la un an după ce a înfiin\at<br />
ordinul “Misionarii Carită\ii” în<br />
acest ora; suprapopulat din estul<br />
Indiei.<br />
Născută la Skopje, în Macedonia, cu<br />
numele de Agnes Gonxha Bojaxhiu, pe 26<br />
august 1910, această călugări\ă catolică de<br />
origine albanezo-aromână s-a mutat în<br />
India în 1929. Maica Tereza <strong>este</strong><br />
înmormântată în sediul congrega\iei pe<br />
care a înfiin\at-o în 1950, iar mormântul<br />
ei a devenit un loc de pelerinaj pentru<br />
milioane de credincio;i.<br />
Maica Tereza a fost beatificat[<br />
de Papa Ioan Paul<br />
După o via\ă întreagă consacrată<br />
alinării suferin\elor nevoia;ilor, bolnavilor<br />
;i muribunzilor din cartierele sărace din<br />
Calcutta, Maica Tereza a primit premiul<br />
Nobel pentru pace, în anul 1979.<br />
Maica Tereza a fost beatificată de Papa<br />
Ioan Paul al II-lea în octombrie 2003, la<br />
;ase ani de la moarte - 5 septembrie 1997.<br />
O slujbă de pomenire a fost oficiată de<br />
puciului de la Moscova. În fiecare<br />
diminea\ă Anatol Galkin îi pregătea<br />
fostului lider sovietic cafeaua după re\eta<br />
so\iei, Raisa Gorbaciova. "Când cafeaua<br />
se ridica în ibric, o luam de pe foc ;i<br />
înceti;or îi luam spuma cu o lingură ;i o<br />
puneam în cea;că. Procedam a;a de trei<br />
Calgary până la Salt Lake City în 2002,<br />
în proba de bob. <strong>Ce</strong>l mai bun rezultat al<br />
prin\ului a fost un loc 25 în proba de bob<br />
două persoane la JO din 1988. Dar<br />
preo\ii din Calcutta, iar reprezentan\ii<br />
căilor ferate indiene au anun\at că au<br />
autorizat inaugurarea unui tren expres<br />
"Maica Tereza", ale cărui vagoane vor fi<br />
vopsite în albastru. Municipalitatea a<br />
inaugurat, totodată, Festivalul<br />
interna\ional de film "Maica Teresa", în<br />
cadrul căruia vor rula documentare ;i<br />
lungmetraje care prezintă via\a celebrei<br />
călugări\e.<br />
<strong>Ce</strong>ntenarul na;terii Maicii Tereza a<br />
fost celebrat ;i în capitala Indiei, New<br />
Dehli, în Europa de Est, dar ;i în pia\a<br />
Times Square din New York, unde<br />
ori, după care turnam cafeaua în cea;că,<br />
în a;a fel încât spuma să rămână intactă<br />
;i să se ridice la suprafa\ă", a dezvăluit<br />
bucătarul Kremlinului.<br />
Boris El\în, spune el, era cel mai<br />
capricios. Fiind din Siberia, primului<br />
pre;edinte rus îi plăceau carnea ;i<br />
vânatul.<br />
Putin ;i Medvedev sunt<br />
aten\i la siluet[<br />
Ziari;tii au fost interesa\i, desigur, ce<br />
mănâncă acum Vladimir Putin ;i Dmitri<br />
Medvedev. Însă, dacă la fo;tii pre;edin\i<br />
nu s-a sfiit să ofere detalii din meniul lor,<br />
în privin\a actualilor lideri ai Rusiei<br />
Anatol Galkin s-a ferit să dea amănunte.<br />
"Pot să vă spun doar atât< acum<br />
pre;edin\ii no;tri \in foarte mult la<br />
sănătatea, la silueta lor ;i mănâncă foarte<br />
u;or. În meniul lor sunt multe legume,<br />
fructe, carne cu mai pu\ină grăsime. De<br />
aceea, preferă să bea vin alb sau ro;u", a<br />
Prin\ul Albert de Monaco nu <strong>este</strong><br />
singurul concurent de vi\ă nobilă la<br />
Olimpiadele de iarnă. Un alt prin\, poate<br />
nu la fel de cunoscut, <strong>este</strong> ;i Hubertus<br />
von Hohenlohe, fiul Prin\ului Alfonso de<br />
Hohenlohe-Langenburg ;i al Prin\esei<br />
Ira de Fürstenberg, un pasionat schior.<br />
Prin\ul von Hohenlohe,<br />
o legendă în schiul alpin<br />
Chiar dacă nu a câ;tigat nicio<br />
medalie, el de\ine recordul de cele mai<br />
multe participări în Cupa Mondială la<br />
schi, respectiv 13. Acum în vârstă de 51<br />
de ani, Hubertus von Hohenlohe a<br />
participat ;i la cinci Olimpiade, ultima<br />
dată chiar la Vancouver 2010. Interesant<br />
<strong>este</strong> faptul că Hubertus concurează<br />
pentru Mexic, \ara în care s-a născut,<br />
de;i mai tot timpul ;i-l petrece în Spania,<br />
de unde <strong>este</strong> familia sa, sau în Austria.<br />
<strong>Ce</strong>ntenarul na;terii Maicii Tereza, s[rb[torit în Calcutta<br />
panourile publicitare uria;e au fost<br />
iluminate în alb ;i albastru, culorile<br />
tradi\ionale ale ve;tmintelor purtate de<br />
membrii congrega\iei "Misionarii<br />
Carită\ii".<br />
Trei state din Balcani - Albania,<br />
Macedonia ;i recent înfiin\atul Kosovo -,<br />
care revendică fiecare o parte din<br />
"parcursul" Maicii Tereza, au organizat<br />
diverse ac\iuni comemorative.<br />
Parlamentul Macedoniei a avut o<br />
sesiune specială în onoarea ei, joi, iar<br />
drapeluri în alb ;i albastru ;i portrete ale<br />
Maicii Tereza au fost amplasate pe fa\adele<br />
mai multor clădiri din Tirana, capitala<br />
Albaniei. Kosovo, fosta provincie sârbă cu<br />
popula\ie majoritar albaneză, <strong>este</strong> regiunea<br />
în care s-a născut mama celebrei<br />
călugări\e, iar pre;edintele ac<strong>este</strong>i<br />
republici, Fatmir Sejdiu, a declarat 2010<br />
drept "anul Maica Tereza".<br />
India revendic[ r[m[;i\ele<br />
p[m]nte;ti<br />
Anul trecut, India a respins categoric<br />
o cerere formulată de guvernul albanez<br />
care a solicitat retrocedarea rămă;i\elor<br />
pământe;ti ale Maicii Tereza, afirmând că<br />
celebra călugări\ă a fost cetă\ean indian ;i<br />
că "î;i doarme somnul de veci în propria<br />
ei \ară, în propriul ei pământ”.<br />
spus bucătarul.<br />
M]ncarea, gustat[ de 30-40<br />
de ori<br />
În schimb, Anatol Galkin le-a arătat<br />
jurnali;tilor cum se pregăte;te un mic<br />
dejun la Kremlin. El a făcut ochiuri, după<br />
o re\etă nu prea sofisticată, dar<br />
ingenioasă. Secretul <strong>este</strong> ca o felie de<br />
pâine neagră să fie prăjită mai întâi în<br />
tigaie în pu\in unt. Felia de pâine are o<br />
gaură în mijloc, în care se sparge ulterior<br />
oul. Când oul s-a prăjit, se scoate din<br />
tigaie cu tot cu felia de pâine, care arată<br />
apetisant cu oul în mijloc.<br />
Bucătarul Kremlinului recunoa;te că<br />
până ajunge mâncarea pe masa lui Putin<br />
sau Medvedev o gustă - fără exagerare -<br />
de 30-40 de ori, în timp ce o pregăte;te.<br />
Anatol Galkin mai respectă o regulă<<br />
din fiecare por\ie de mâncare se re\ine o<br />
probă de câte 50 de grame pe o perioadă<br />
de 24 de ore.<br />
Prin\esa Pauline Grace Ducruet, cea mai valoroas[ăsportiv[ de vi\[ănobil[ă<br />
Pasiunea pentru schi l-a determinat chiar<br />
să înfiin\eze Federa\ia Mexicană de Schi<br />
;i să fie, pentru multă vreme, singurul<br />
reprezentant al ac<strong>este</strong>i federa\ii în<br />
competi\iile oficiale.<br />
Felipe de Asturias, prin\ul mo;tenitor<br />
al Spaniei, <strong>este</strong> un alt sportiv cu<br />
"pedigree". <strong>Ce</strong>-i drept, el a participat la<br />
o singură Olimpiadă, cea de vară din<br />
1992, găzduită de Barcelona, când a făcut<br />
parte din echipajul de yachting al<br />
Spaniei. Tot el a fost ;i purtătorul de<br />
drapel al delega\iei spaniole.<br />
Prin\esa Anne, singura fiică a Reginei<br />
Elisabeta a II-a a Marii Britanii, ;i-a<br />
reprezentat \ara la Jocurile Olimpice de<br />
vară din 1976 de la Montreal la sporturile<br />
ecvestre. Prin\esa Anne a fost o foarte<br />
bună sportivă reu;ind, în 1971, să câ;tige<br />
o medalie de aur la Campionatele<br />
Europene ;i alte două medalii de argint<br />
la Europene în 1975.<br />
Hitler a avut str[mo;i<br />
de culoare ;i evrei<br />
Adolf Hitler a avut, probabil, atât<br />
strămo;i de culoare, cât ;i evrei - exact<br />
acele grupuri etnice pe care voia să le<br />
extermine -, potrivit unor t<strong>este</strong> ADN<br />
efectuate recent în SUA. Probele prelevate<br />
de la rudele liderului nazist l-au asociat pe<br />
acesta, din punct de vedere biologic, atât<br />
cu comunitatea evreiască, dar ;i cu<br />
grupurile etnice din nordul Africii, precum<br />
triburile de berberi din Maroc.<br />
Jurnalistul specializat în investiga\ii<br />
Jean-Paul Mulders a intrat în posesia unui<br />
;erve\el aruncat de nepotul dictatorului,<br />
Alexander Stuart-Houston, în vârstă de<br />
61 de ani, care locuie;te în Long Island<br />
(New York). Mulders a luat o mostră de<br />
ADN ;i de la un văr austriac al lui Hitler,<br />
fermierul Norbert H. T<strong>este</strong>le au relevat<br />
prezen\a unei varietă\i a cromozomului Y<br />
foarte rară în Germania ;i în restul Europei<br />
Occidentale, însă comună în cadrul<br />
grupurilor etnice evreie;ti ;i nord-africane.<br />
Această descoperire i-a determinat pe<br />
exper\i să afirme că Adolf Hitler, adeptul<br />
teoriei "rasei superioare" ariene, provine<br />
din strămo;i migratori care s-au stabilit pe<br />
teritoriul Austriei. Mulders a declarat că<br />
ambele t<strong>este</strong> ADN au prezentat o varietate<br />
genetică specifică, intitulată "Haplopgroup<br />
E1b1b", dovedind astfel "o asociere de<br />
necombătut" cu liderul nazist.
29 august 2010/Informa\ia de Duminic[ 11<br />
Vedetele au limba ascuţi\ă ;i pe Internet. Nu se cenzurează chiar dacă ;tiu că au milioane de spectatori<br />
virtuali, care le urmăresc „reglările de conturi“ cu alte staruri. Iată câteva picanterii via Twitter.<br />
VEDETE<br />
Starurile se r[zboiesc pe Twitter<br />
Vedetele au limba ascuţi\ă ;i pe<br />
Internet. Nu se cenzurează chiar dacă<br />
;tiu că au milioane de spectatori virtuali,<br />
care le urmăresc „reglările de conturi“<br />
cu alte staruri. Iată câteva picanterii via<br />
Twitter.<br />
Lily Allen<br />
Londoneza de 25 de ani se poate să fi<br />
mers prea departe când ;i-a declarat sentimentelele<br />
pe care le are fa\ă de Courtney<br />
Love. „N-o să mă cert niciodată cu ea, deoarece<br />
urmez cu sfin\enie o regulă - să nu<br />
iau în serios femeile bătrâne ;i nebune!”<br />
De la ce a plecat totul? Love ar fi acuzato<br />
pe britanică că le-a pus be\e-n roate<br />
starurilor care au vrut să poarte crea\ii<br />
Chanel la BRIT Awards, ca urmare a contractului<br />
exclusiv semnat de englezoaică<br />
cu celebra casă de modă.<br />
Katy Perry<br />
„Să folose;ti blasfemia în industria<br />
divertismentului <strong>este</strong> un lucru la fel de<br />
penibil ca o glumă despre p]r\uri“, a scris<br />
Katy, cu referire la videoclipul<br />
„Alejandro“ al lui Lady GaGa. Criticile n-<br />
au împiedicat-o pe GaGa să devină cea<br />
mai urmărită vedetă pe acest portal de socializare,<br />
cu p<strong>este</strong> 5,7 milioane de fani.<br />
„Vreau să le mul\umesc tuturor mon;trilor<br />
mei frumo;i pentru că mă urmăresc.<br />
Mul\umesc că m-a\i ajutat să devin<br />
Regina Twitter-ului“, a postat GaGa.<br />
Amy Winehouse<br />
De data aceasta, Amy <strong>este</strong> cea jenată<br />
de ac\iunile tatălui ei, Mitch Winehouse.<br />
Iată ce a postat cântărea\a ca răspuns la<br />
Actri\a ;i-a revenit cu certitudine după<br />
divor\ul de Sam Mendes - s-a afi;at<br />
zilele trecute pentru prima dată la bra\ul<br />
manechinului britanic Louis Dowler, cu<br />
care are o rela\ie de o lună.<br />
Paparazzi i-au surprins pe Kate ;i pe<br />
noul ei iubit în timp ce urcau împreună<br />
într-un taxi, după ce luaseră cina împreună<br />
;i dansaseră într-un club londonez.<br />
<strong>Ce</strong>i doi s-au cunoscut la o petrecere,<br />
prin intermediul unor prieteni comuni.<br />
Cu toate că vara aceasta se pare că era<br />
în discu\ie o reconciliere între Winslet ;i<br />
Mendes, au început, în primele zile ale<br />
lunii august, să circule zvonuri despre o<br />
nouă rela\ie a actri\ei. Luna trecută, o<br />
revist[ britanică publica deja spusele<br />
unui apropiat de-al vedetei< „Kate ;i<br />
Louis au ie;it de multe ori în ora;. <strong>Ce</strong>i doi<br />
se simt foarte bine împreună! El are<br />
sim\ul umorului ;i e un tip de treabă!”<br />
documentarul realizat de acesta despre<br />
via\a ;i problemele ei cu drogurile. „De<br />
ce nu poate tatăl meu să scrie un cântec<br />
atunci când are ceva pe suflet, în loc să<br />
meargă la televiziunea na\ională? :i voi<br />
credea\i că părin\ii vo;tri sunt jenan\i!“<br />
Demi Moore<br />
Kate Winslet ;i-a scos în lume noul iubit<br />
Nevasta lui Ashton Kutcher ;i-a ie;it<br />
din min\i pe Twitter când petrecărea\a<br />
Kim Kardashian a postat sub o poză, în<br />
care apărea alături de Serena Williams,<br />
LaLa Vazquez ;i Kelly Rowland, cuvintele<br />
“Big pimpin (pimp -proxenet)”. Se<br />
pare că Demi nu cunoa;te argoul tinerilor<br />
americani, expresia având sensul de<br />
cool, stilat. “Kim Kardashian, nu te supăra!<br />
:i mie îmi plac ie;irile cu fetele, dar<br />
un proxenet nu <strong>este</strong> altceva decât un<br />
st[p]n de sclavi. Voiam doar să atrag<br />
aten\ia asupra în\elesului pe care l-a avut<br />
ini\ial un cuvânt, pe care acum îl folosim<br />
cu conota\ii pozitive.”<br />
Samantha Ronson<br />
Fosta iubită a lui Lindsay Lohan a intrat<br />
într-un război al declara\iilor cu<br />
actri\a Joan Rivers, pe Twitter. Prima a<br />
lovit Rivers! Referindu-se la insulta scrisă<br />
pe unghia lui Lindsay în sala de tribunal,<br />
venerabila actri\ă în vârstă de 77 de<br />
ani a postat următoarele< „Lindsay Lohan<br />
e atât de proastă. Ideea ei de-a depune<br />
mărturie <strong>este</strong> s-o înjure pe judecătoare“.<br />
Replica lui Ronson a venit imediat< „Hei,<br />
Joan Rivers. Ai implanturi cu colagen<br />
mai vechi decât Lindsay. Ia-te de cineva<br />
de vârsta ta! Sau probabil că oamenii atât<br />
de bătrâni nu te aud!“. De mare clasă!<br />
Wyclef Jean va contesta decizia autorit[\ilor haitiene<br />
de a-i respinge candidatura la pre;edin\ie<br />
Cântăre\ul hip-hop a anun\at duminica<br />
trecut[ pe Twitter că va contesta<br />
în justi\ie decizia autorită\ilor electorale<br />
haitiene de a-i respinge candidatura<br />
la alegeri, considerând că a întrunit<br />
toate condi\iile pentru a putea fi admis<br />
în cursa preziden\ială. “Avoca\ii no;tri<br />
vor face apel mâine (luni, n.r.) la decizia<br />
CEP”, Consiliul electoral provizoriu,<br />
care a publicat vineri seară lista candida\ilor<br />
admi;i pentru scrutinul din 28<br />
noiembrie, a scris Wyclef Jean pe contul<br />
său de Twitter.<br />
Ini\ial, cântăre\ul a declarat că va<br />
respecta decizia CEP. “Am îndeplinit<br />
toate criteriile cerute de lege pentru a<br />
participa la scrutinul preziden\ial. Legea<br />
trebuie respectată”, a declarat cântăre\ul<br />
haitian pe micro-blogul său.<br />
Vineri seară, imediat după publicarea<br />
listei, Wyclef a declarat într-un comunicat<<br />
“De;i o dezaprob, accept cu<br />
mult respect decizia finală a Consiliului<br />
;i îi îndemn pe sus\inătorii mei să facă<br />
la fel”.<br />
Wyclef Jean, în vârstă de 37 de ani,<br />
s-a născut într-o suburbie a capitalei<br />
Port-au-Prince, însă a părăsit Haiti la<br />
v]rsta de 9 ani ;i a crescut în cartierul<br />
Brooklyn din New York. Potrivit regulilor<br />
electorale din Haiti, candida\ii la<br />
func\ia de pre;edinte trebuie să locuiască<br />
în această \ară în cei cinci ani care<br />
precedă alegerile. Consiliul electoral<br />
din Haiti a analizat cele 34 de candidaturi<br />
depuse pentru alegerile preziden\iale,<br />
acceptând 19 ;i respingându-le pe celelalte<br />
15, printre care ;i pe cea a lui<br />
Wyclef Jean.<br />
Consiliul, care a amânat de câteva<br />
ori publicarea ac<strong>este</strong>i liste, nu a explicat<br />
motivul care a condus la eliminarea din<br />
cursa preziden\ială a cântăre\ului, foarte<br />
popular în rândul tinerilor din această<br />
\ară, lovită pe 12 ianuarie de un seism<br />
devastator ce a făcut p<strong>este</strong> 250.000 de<br />
mor\i ;i a lăsat fără adăpost p<strong>este</strong> 1,5<br />
milioane de persoane.<br />
Woody Allen a l[udat<br />
jocul actoricesc<br />
al Carlei Bruni<br />
Regizorul american a lăudat interpretarea<br />
primei doamne a Fran\ei, Carla<br />
Bruni-Sarkozy, în noul său film, “Midnight<br />
in Paris”, povestind că pre;edintele Nicolas<br />
Sarkozy a venit pe platourile de filmare să-<br />
;i vadă so\ia jucând. “A dat dovadă de mult<br />
profesionalism, ;i-a interpretat rolul atât<br />
de bine încât fiecare cadru va apărea în<br />
film, nimic nu va fi tăiat”, a spus Allen într-un<br />
interviu acordat ziarului italian „Il<br />
Corriere della Sera”.<br />
Carla Bruni-Sarkozy are un mic rol de<br />
ghid în Muzeul Rodin, în noul film al lui<br />
Woody Allen, în care vor apărea Marion<br />
Cotillard ;i Owen Wilson ;i care va fi lansat<br />
în 2011. Woody Allen, care se<br />
află în continuare la Paris, la filmări, a mai<br />
povestit că pre;edintele Fran\ei a venit pe<br />
platourile de filmare să-;i vadă so\ia jucând.<br />
“Ca to\i cei care nu făceau parte din<br />
echipă, a trebuit să stea la marginea platoului.<br />
I-am dat ni;te c[;ti să poată auzi replicile<br />
Carlei... a fost foarte mul\umit”, a<br />
spus regizorul. Laudele cineastului vin după<br />
ce s-a scris în presă că, pentru apari\ia<br />
ei din “Midnight in Paris” so\ia pre;edintelui<br />
francez a avut nevoie de 35 de duble<br />
pentru a turna o scenă, deoarece privea de<br />
fiecare dată către camera de filmat. După<br />
această presta\ie, fostul model le-a scris<br />
producătorilor serialului “CSI – Crime ;i<br />
Investigaţii”, exprimându-;i admira\ia<br />
pentru calitatea produc\iei ;i sperând să<br />
ob\ină un mic rol într-un episod, care nu<br />
i-a fost însă acordat, potrivit<br />
dailymail.co.uk. Pe de altă parte, Carol<br />
Mendelsohn, producătorul executiv al serialului,<br />
a declarat pentru site-ul francez<br />
Purepeople< “Carla Bruni ne-a trimis o<br />
scrisoare în care ne-a spus că adoră serialul<br />
nostru. Din acest motiv, am fi încânta\i<br />
ca ea să apară într-un episod al serialului<br />
«CSI», care va fi filmat în Fran\a”, scria<br />
express.co.uk, la începutul lunii august.<br />
Câteva zile mai târziu însă, producătoarea<br />
declara că nu i-a fost oferit niciun rol lui<br />
Bruni ;i că nu vor avea loc filmări în Fran\a,<br />
potrivit dailymail.co.uk.<br />
Brad Pitt ar pedepsi<br />
cu moartea pe cei care<br />
au poluat Golful Mexic<br />
Actorul american a lansat un atac dur<br />
la adresa consor\iului britanic British<br />
Petroleum (BP), declarând că <strong>este</strong> dispus<br />
să `;i revizuiască părerea despre pedeapsa<br />
cu moartea în cazul autorilor ce se fac vinova\i<br />
de poluarea cu petrol a Golfului<br />
Mexic, informează dailymail.co.uk. Pitt a<br />
făcut acest comentariu într-un documentar<br />
care a avut premiera în Statele Unite ale<br />
Americii. Întrebat ce părere are despre persoanele<br />
care au declan;at criza ecologică<br />
din Golful Mexic, Brad a declarat< “În trecut,<br />
nu am sus\inut niciodată pedeapsa cu<br />
moartea. Acum însă, sunt dispus să îmi<br />
revizuiesc părerea despre pedeapsa cu<br />
moartea”. Vedeta în vârstă de 46 de ani a<br />
reprezentat “vârful de lance” al proiectului<br />
ecologic-umanitar “Make It Right”, care<br />
a avut scopul de a construi 150 de case<br />
ecologice, rezistente ;i la un pre\ accesibil,<br />
în zonele din New Orleans cel mai afectate<br />
de uraganul Katrina, care a distrus acest<br />
ora; în 2005.<br />
Eforturile depuse de el în această regiune<br />
au fost surprinse pe peliculă, în documentarul<br />
“If God Is Willing and Da<br />
Creek Don’t Raise”, de cineastul Spike Lee,<br />
care a avut premiera în seara zilei care marchează<br />
împlinirea a cinci ani de la producerea<br />
catastrofei. Documentarul ar fi trebuit<br />
să se încheie pe un ton optimist, prezentând<br />
imagini cu echipa de fotbal american<br />
din New Orleans c];tigând finala<br />
Super Bowl din acest an.<br />
Însă după explozia din luna aprilie a<br />
platformei de forări submarine Deepwater<br />
Horizon din Golful Mexic, ce a cauzat<br />
moartea a 11 persoane ;i a declan;at cel mai<br />
mare dezastru ecologic din istoria Statelor<br />
Unite, regizorul Spike Lee a decis să includă<br />
;i acest subiect în filmul său. “Acesta ar fi<br />
putut deveni cu siguran\ă un documentar<br />
mai optimist”, a declarat Lee.<br />
m
12 Informa\ia de Duminic[/29 august 2010<br />
Cum au renun\at vedetele la \ig[ri?<br />
C]nd vine vorba despre fumat, nici<br />
vedetele nu stau prea bine la acest capitol.<br />
Multe se lupt[ cu acest obicei, `ns[<br />
avem c]teva exemple demne de urmat.<br />
Iat[ ce metode au g[sit starurile s[ renun\e<br />
la „fumuri”,<br />
Jennifer Aniston<br />
N-ai zice, dup[ c]t de bine arat[, c[<br />
actri\a din serialul „Friends” a fost o<br />
fum[toare `nr[it[. Dac[ `i admiri corpul,<br />
p[rul ;i tenul mereu radiant trebuie s[-i<br />
urmezi exemplul - o cur[ de detoxifiere<br />
;i multe exerci\ii fizice, `n special yoga.<br />
Ac<strong>este</strong>a sunt secretele cu care se laud[<br />
Aniston. Ea a reu;it s[ renun\e definitiv<br />
la cofein[ ;i tutun din 2007, c]nd a urmat<br />
o cur[ de detoxifiere. Iar dup[ ce instructoarea<br />
ei i-a recomandat yoga, setul<br />
era complet “Ea a adus yoga `n via\a mea<br />
;i acest lucru mi-a schimbat complet<br />
via\a. Este una dintre cele mai amuzante<br />
modalit[\i de a te antrena.”<br />
Gisele Bündchen<br />
:i-a dorit s[ tr[iasc[ s[n[tos ;i a renun\at<br />
la \ig[ri din 2003. Gisele a reu;it<br />
;i nu ;i-a f[cut probleme `n privin\a kilogramelor<br />
pe care le-a acumulat dup[ ce<br />
a renun\at la acest obicei nes[n[tos. “Mam<br />
`ngr[;at aproape 7 kilograme dup[ ce<br />
am renun\at la \ig[ri. A;a ;i? M[ prefer<br />
a;a. Nu merit[ s[ ne juc[m cu s[n[tatea<br />
noastr[“, declar[ Gisele `n revista<br />
„People”, `ncuraj]nd fum[torii s[ se lase<br />
de fumat pentru c[ m]ncarea are un gust<br />
mult mai bun. “Fumam c]te un pachet ;i<br />
jum[tate pe zi de \ig[ri ;i m]ncam numai<br />
cheeseburgeri. Mi-am tratat corpul ca pe<br />
cel mai mare du;man al meu”, explic[<br />
supermodelul, citat de Thaindian.com.<br />
Courteney Cox Arquette<br />
~n iulie 2006, starul din serialul<br />
„Friends” ;i so\ul ei, David Arquette, au<br />
apelat la terapia prin bioenergie ;i la hipnoz[.<br />
Courteney declar[ c[ nu s-a g]ndit<br />
niciodat[ s[ renun\e la fumat, `ns[ cu o<br />
zi `nainte ca so\ul ei s[ o cear[ de so\ie au<br />
decis s[ duc[ aceast[ lupt[ `mpreun[.<br />
Matt Damon<br />
Dup[ ce a puf[it al[turi de prietenul<br />
s[u Ben Affleck aproape 20 de ani, `n<br />
2004 ;i-a luat inima `n din\i ;i a recurs la<br />
hipnoz[. Dup[ trei ;edin\e a sc[pat definitiv<br />
de pofta de \ig[ri. “Am `nv[\at c[<br />
motivul pentru care renun\i la fumat <strong>este</strong><br />
legat de con;tientizarea efectelor nocive<br />
pe care le are \igara asupra organismului.<br />
Dup[ ce ai constatat c]t de reale<br />
sunt ac<strong>este</strong> consecin\e, nu ai cum s[ mai<br />
fumezi”, a declarat Matt pentru revista<br />
„Parade”.<br />
Ben Affleck<br />
A urmat exemplul prietenului s[u,<br />
Matt Damon, ;i a recurs la hipnoz[. Asta<br />
dup[ ce a fost un fum[tor `nr[it timp de<br />
20 de ani. Ultima \igar[ a savurat-o `n noiembrie<br />
2005, cu pu\in dup[ ce a primit<br />
v<strong>este</strong>a c[ so\ia sa, actri\a Jennifer Garner,<br />
<strong>este</strong> `ns[rcinat[ cu primul lor copil.<br />
Charlize Theron<br />
A fost for\at[ de `mprejur[ri s[ renun\e<br />
la \ig[ri. Frustrat[ de faptul c[<br />
reu;ea s[ `ntruchipeze orice personaj, mai<br />
pu\in rolul unui nefum[tor, Charlize a<br />
decis s[ recurg[ la hipnoz[. :i din septembrie<br />
2005 a renun\at definitiv la \ig[ri.<br />
Anthony Hopkins<br />
A renun\at demult la \ig[ri, `ns[ declar[<br />
c[ i se mai face uneori poft[. :i cum<br />
crede\i c[ ;i-o st[p]ne;te? Citind cartea<br />
lui Allen Carr, care l-a ajutat enorm de<br />
mult `n lupta `mpotriva \ig[rilor.<br />
Gabriela Spanic a fost otr[vit[<br />
de asistenta personal[<br />
Miss Mexic a fost aleas[ Miss Universe 2010<br />
Reprezentanta Mexicului, Jimena<br />
Navarrete, în vârstă de 22 de ani, a fost încoronată<br />
noua Miss Universe, luni, la Las<br />
Vegas, infirmând toate pronosticurile care<br />
anticipau o victorie a unei reprezentante<br />
din Irlanda, Venezuela sau SUA.<br />
Podiumul a fost completat, în ordine, de<br />
Miss Jamaica - Yendi Phillipps, Miss<br />
Australia - Jesinta Campbell, Miss<br />
Ucraina - Anna Poslavska ;i Miss Filipine<br />
- Venus Raj.<br />
Originară din Guadalajara, noua regină<br />
a frumuse\ii, manechin profesionist<br />
de la vârsta de 15 ani, purtând o rochie de<br />
seară de culoare ro;ie, a declarat că dore;te<br />
să studieze gastronomia. Însă, în următorul<br />
an, Jimena Navarrete va trebui să `;i<br />
consacre tot timpul, în calitate de Miss<br />
Universe, altor cauze, precum lupta împotriva<br />
maladiei SIDA ;i a cancerului mamar.<br />
Ea a primit, totodată, o sum[ de bani,<br />
o bursă de studii pe un an la New York<br />
Film Academy, un apartament `nchiriat<br />
`n New York, dar ;i numeroase perechi de<br />
pantofi ;i produse cosmetice.<br />
Aceasta <strong>este</strong> pentru a doua oară când<br />
o reprezentantă a Mexicului c];tigă titlul<br />
de Miss Universe, după victoria Lupitei<br />
Jones, în 1991. Jimena Navarrete îi succede<br />
reprezentantei Venezuelei, Stefania<br />
Fernandez, care a fost desemnată Miss<br />
Universe 2009, la vârsta de 19 ani.<br />
<strong>Ce</strong>lebra actri\ă de telenovele, fiul ;i<br />
mama ac<strong>este</strong>ia au consumat constant, fără<br />
;tirea lor, sulfat de amoniu.<br />
În urma investiga\iilor efectuate după<br />
o perioadă în care atât actri\a, fiul în vârstă<br />
de 2 ani, mama ac<strong>este</strong>ia, precum ;i o<br />
menajeră s-au plâns de ame\eli, vom[ ;i<br />
dureri abdominale, medicii au ajuns la<br />
concluzia că au fost otr[vi\i constant cu<br />
sulfat de amoniu, vreme de patru luni, scrie<br />
„The Guardian”.<br />
De vină <strong>este</strong> asistenta personală Marcia<br />
<strong>Ce</strong>l<strong>este</strong>, crede Gabriela, care a ;i reclamato<br />
la poli\ie când a observat că e singura din<br />
casă care nu manifestă acelea;i simptome<br />
;i `;i programase o excursie imediat ce-a<br />
aflat că familia a mers la analize.<br />
Marcia <strong>Ce</strong>l<strong>este</strong> Fernández Babio, în<br />
vârstă de 24 de ani, a fost arestată pe 19 august,<br />
după ce în camera ;i în bagajele ei s-<br />
au găsit câteva flacoane de sulfat de amoniu.<br />
Justin Timberlake, distrac\ie cu prietenii<br />
`n c[su\a din copac<br />
Artistul a contactat o echip[ de muncitori<br />
care să-i construiască o casă din<br />
lemn într-unul dintre copacii care se află<br />
pe proprietatea sa din Los Angeles. Astfel<br />
speră să aibă parte de mai multă distrac\ie<br />
alături de prietenii lui. „Justin e în continuare<br />
un copil. :i-a dorit căsu\a ca să aibă<br />
el ;i amicii lui un refugiu, un loc unde<br />
pot bea în voie ;i juca căr\i toată noaptea”,<br />
a declarat o sursă.<br />
Cântăre\ul va permite doar bărba\ilor<br />
accesul în căsu\ă ;i i-a interzis chiar ;i iubitei<br />
lui, Jessica Biel, să calce pragul refugiului<br />
său. „A mers atât de departe încât<br />
a postat o pancardă la u;ă pe care scrie<br />
«Interzis fetelor!»”, a adăugat sursa.