2 - Parohia Ortodoxa Koblenz
2 - Parohia Ortodoxa Koblenz
2 - Parohia Ortodoxa Koblenz
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Aprilie 2012 Nr. 2 Cu Arhiereasca Binecuvântare din partea Înaltpreasfinţitului Părinte Mitropolit Dr. Serafim Joantă<br />
10 Ani de Comunitate Ortodoxă Română la <strong>Koblenz</strong><br />
Scrisoarea preotului paroh<br />
Iconom Stavrofor Deac Mircea<br />
Dragii mei, după ce luna trecută m-am prezentat,<br />
în luna aceasta vă spun cum am ajuns eu pe<br />
aceste meleaguri din Landul Rheinland-Pfalz. În<br />
luna februarie - martie 2011 am fost în vizită la<br />
frații soției, care locuiesc în zona Frankfurt, de<br />
fiecare dată când mă aflam în vizită în Germania<br />
slujeam la <strong>Parohia</strong> de la Offenbach, tot așa și de<br />
astă dată am slujit împreună cu părintele<br />
protopop Ștefan Anghel. După Sfânta Liturghie<br />
părintele m-a invitat să slujim Taina Sfântului<br />
Maslu la <strong>Koblenz</strong>. Vinerea seara am slujit la<br />
<strong>Koblenz</strong> Sfântul Maslu iar duminca Sfânta<br />
Liturghie, după terminarea Sfintei Liturghii, cei<br />
care erau prezenți și părintele protopop Ștefan<br />
Anghel m-au invitat să vin paroh la <strong>Koblenz</strong>.<br />
După câteva zile în care am meditat cu soția la<br />
această propunere, am luat decizia de a accepta și<br />
de a ne muta cu familia în Germania. După<br />
întoarcerea în România am făcut demersurile<br />
necesare, am predat parohia din Romania iar la<br />
începutul lunii iunie, la Praznicul Rusaliilor eram<br />
deja în postura de paroh al Parohiei Ortodoxe<br />
<strong>Koblenz</strong>.<br />
<strong>Parohia</strong> de la <strong>Koblenz</strong> a fost pe placul sufletului<br />
meu de la bun început. Am văzut această misiune<br />
ca și o mare provocare pentru mine. Faptul că<br />
trebuie să zidesc împreuna cu dumneavoastră<br />
această parohie de la temelie, este tot ceea ce am<br />
visat încă de la începutul preoției mele. Am<br />
început împreună cu dumeavoastră să facem pașii<br />
concreți în această direcție. Iar dacă în iunie nu<br />
aveam cele necesare pentru buna desfășurare a<br />
cultului, acum suntem pe aproape să încheiem<br />
lista cu bunurile necesare unei parohii. S-au<br />
primit de la dumeavoastră și de la prieteni de-ai<br />
noștri obiecte de cult, veșminte preoțești și cărți<br />
de cult în valoare de aproape 3000 euro.<br />
Din luna martie de la 7 familii înscrise în parohia<br />
noastră am ajuns la 15 familii.Iar media prezenței<br />
la biserică în ultimele 5 luni a fost de peste 30 de<br />
persoane.<br />
Vă mulțumim tuturor pentru toate și vă dorim să<br />
petreceți zilele Sărbătorilor de Pasti cu bucurie!<br />
<strong>Parohia</strong> din <strong>Koblenz</strong> de ieri și până astăzi!<br />
(File de istorie 2002 - 2012)<br />
Așa suna invitația la prima întalnire a membrilor asociației „EPIPHANIA”<br />
„Bun Venit la prima întâlnire a Românilor din Rheinland-Pfalz!!! 30 iunie<br />
2002<br />
EPIPHANIA este o fundație cu scopuri culturale, religioase și sociale bazânduse<br />
pe ideea de identitate culturala si integrare.Prima noastră întâlnire sperăm sa<br />
fie un bun început al<br />
activitaților propuse și cu sprijinul și implicarea a cât mai mulți dintre<br />
dumneavoastră, să putem realiza lucruri deosebite, punând în valoare<br />
moștenirea culturală proprie.<br />
Vă așteptăm cu idei și inițiative!!!<br />
EPIPHANIA IȘI PROPUNE:<br />
-Crearea unui cerc deschis tuturor celor care sânt interesați de cultura si<br />
tradițiile româneaști.<br />
-Promovarea culturii românești și facilitarea de contacte și schimburi între<br />
cultura româna și alte culturi la nivel local, regional și internațional.<br />
-Să contribuie la integrarea socio-culturală a românilor care locuiesc în aceată<br />
regiune.<br />
PRIN: -Încurajarea tinerelor talente si nu numai.<br />
-Organizarea de expoziții, concerte și alte manifestari culturale …..și<br />
sportive.<br />
-Înființarea unui ziar al românilor din această regiune care să cuprinda<br />
informații culturale, sociale și de interes general<br />
Pe cei care au idei și doresc să sprijine aceste activități îi așteptăm în comitetul<br />
nostru de inițiativă culturală!”
2 Articole<br />
Sfânta Liturghie I<br />
Preot Mircea Moldovan<br />
La originea cultului creştin public stă Sfânta Liturghie întemeiată de către<br />
Mântuitorul Iisus Hristos la Cina cea de taină, când "a luat pâinea şi<br />
mulţumind a frânt şi a dat ucenicilor şi a zis : Luaţi, mâncaţi, acesta este<br />
Trupul Meu. Şi luând paharul şi mulţumind le-a dat zicând: Beţi dintru acesta<br />
toţi, acesta este Sângele Meu, al Legii celei noi, care pentru voi şi pentru<br />
mulţi se varsă spre iertarea păcatelor" (Matei 26, 26-28). La Cina cea de taină<br />
Mântuitorul instituie deci o jertfa nouă, prefăcând pâinea şi vinul în Trupul şi<br />
Sângele Său şi o Sfântă Taină spre iertarea păcatelor şi dobândirea mântuirii.<br />
Întemeiind, sub forma pâinii şi vinului, în Trupul şi Sângele Său, forma<br />
cultului public, Domnul a poruncit Sfinţilor Apostoli "să facă aceasta întru<br />
pomenirea Sa" (Luca 22, 19, I Corinteni 11, 24-25). Căci, spune Apostolul,<br />
"ori de câte ori veţi mânca pâinea aceasta şi veţi bea paharul acesta vestiți<br />
moartea Domnului până va veni El" (I Corinteni 11, 26). Astfel Sfinţii<br />
Apostoli, împreuna cu toţi cei care în fiecare zi se adunau spre "frângerea<br />
pâinii", se împărtășeau cu "Trupul şi Sângele Domnului" (Fapte 2, 46). Şi<br />
cum "frângerea pâinii", ca prefacere în Trupul şi Sângele Domnului, se făcea<br />
prin rugaciunea de mulţumire şi de invocare a Sfântului Duh, "Cina<br />
Domnului" (I Corinteni 10, 16), ea se mai numea şi "Euharistie" (adică<br />
"Mulţumire"), iar cadrul general în care se săvârșea poartă numele de slujire,<br />
oficiere, sau Liturghie.<br />
Această slujbă sfântă în care îşi are originea cultul divin public creştin s-a<br />
transmis apoi din generaţie în generaţie, păstrându-se neîntinat miezul<br />
adevărului de credinţă care exprimă esenţa ei, înfrumuseţată fiind slujba cu<br />
rugăciuni şi imne dintre cele mai înălţătoare, încât în forma în care o avem<br />
azi reprezintă cel mai înalt mod de înălţare duhovniceasca a credincioşilor<br />
care participă la cultul divin public.<br />
Dacă primul săvârşitor al Liturghiei a fost Mântuitorul, El a lăsat puterea<br />
sfinţitoare Apostolilor, "ca iconomi ai tainelor lui Dumnezeu" (I Corinteni 4,<br />
1), iar aceştia episcopilor şi preotilor! Încât, dacă ne întrebăm, cine sunt<br />
săvârşitorii Sfintei Liturghii, răspunsul este că aceştia sunt episcopii şi<br />
preotii. Cei pedepsiţi prin caterisire nu pot săvârşi cele sfinte.<br />
Trupul şi Sângele Domnului se dă spre iertarea păcatelor tuturor acelora care<br />
alcătuiesc Biserica, Trupul lui Hristos. Şi prin ce altceva poate fi dovedita<br />
mai mult apartenenţa la Trupul lui Hristos, decât prin însăşi împartaşirea din<br />
aceeaşi pâine şi vin prefăcute în Trupul şi Sângele Domnului! Sfinţii Parinţi<br />
arată că nu zadarnic Mântuitorul a binevoit ca pâinea şi vinul să fie prefăcute<br />
în Trupul şi Sângele Său. Aşa cum pâinea şi vinul aduc în aceeaşi unitate<br />
mulţimea boabelor, tot astfel, cei ce se împărtășesc din acelaşi Trup şi Sânge<br />
al Domnului alcătuiesc Biserica cea una, care este Trupul Tainic al<br />
Domnului. Şi pentru a arăta că fară credincioşi nu poate fi săvârşita<br />
Euharistia, este suficient să ne gândim la faptul ca ei sunt aceia care aduc<br />
pâinea şi vinul ca daruri pentru Sfântă Jertfa care va urma. Aici se cuvine să<br />
facem o precizare, şi anume că preotul, ca slujitor, nu este decât un organ sau<br />
un instrument prin care Hristos săvârşeşte această Jertfa. El este Acela care<br />
aduce Jertfa şi Care Se aduce ca Jertfă. Aceasta ca om iar ca Dumnezeu,<br />
împreuna cu Tatăl şi cu Duhul Sfânt, Hristos este în acelaşi timp şi primitorul<br />
acestei Jertfe. Aşa glasuieşte de altfel şi rugaciunea rostită în taină de preot în<br />
timpul cântarii imnului Heruvic : "...căci Tu eşti Cel ce aduci (jertfa) şi Cel<br />
ce Te aduci (ca jertfă) Cel ce primeşti (jertfa) ! Cel ce Te împarţi, Hristoase<br />
Dumnezeul nostru".<br />
Privind locul săvârşirii Sfintei Liturghii acesta este, desigur, sfântul locaş de<br />
închinăciune, Biserica. Ea mai poate fi săvârşita cu binecuvântarea<br />
episcopului şi afară sau în vreo casă. Lucrul principal este că la săvârşirea<br />
Sfintei Liturghii să existe Sfântul Antimis. Fară el nu poate fi săvârşită<br />
Veșmintele liturgice I<br />
Ciprian Bâra Ziarul Lumina<br />
Slujitorii altarelor săvârşesc fiecare<br />
sfântă slujbă înaintea lui Dumnezeu în<br />
veşminte speciale, diferite de cele<br />
obişnuite. Acestea se deosebesc prin<br />
forma lor impunătoare şi ornamentată,<br />
croială şi culoare, dar mai ales prin<br />
faptul că înainte de a fi folosite în cult<br />
sunt sfinţite în cadrul unei slujbe<br />
speciale.<br />
Îmbrăcarea preoţilor în veşminte trimite<br />
la realitatea împărăţiei veşnice a lui<br />
Hristos şi completează cadrul<br />
ceremonial, fastul şi strălucirea cultului.<br />
Prin sfintele veşminte îmbrăcate de<br />
diaconi, preoţi şi arhierei sporeşte duhul<br />
evlaviei în cadrul sfintelor slujbe şi se<br />
ajută la crearea cadrului liturgic-festiv<br />
pentru desfăşurarea diferitelor rânduieli<br />
bisericeşti.<br />
Aceste obiecte sfinţite capătă înţeles<br />
prin explicarea simbolismului care-l<br />
însumează în ele, aflându-se în strânsă<br />
legătură cu faptele şi evenimentele din<br />
istoria biblică. Ele îşi au originea în<br />
epoca apostolică, fiind o continuare a<br />
veşmintelor din cultul Vechiului<br />
Testament, pe care le purtau arhiereii,<br />
preoţii şi leviţii în serviciul Cortului<br />
Mărturiei şi apoi al Templului. Dacă în<br />
primele secole, preoţii creştini oficiau<br />
slujbele numai în hainele lor obişnuite,<br />
întrebuinţarea unor veşminte speciale<br />
pentru cult provine din secolul al III-lea,<br />
iar în veacul al IV-lea mărturiile despre<br />
folosirea unor veşminte pentru cult<br />
devin mai numeroase.<br />
Devin astfel din ce în ce mai prezente,<br />
mai necesare şi mai frumoase poate şi<br />
pentru a atrage prin exprimarea<br />
grandioasă pe cei încă neconvertiţi la<br />
creştinism. În aceste timpuri au început<br />
să se definească şi să se fixeze veşminte<br />
liturgice pentru fiecare treaptă clericală,<br />
diacon, preot şi arhiereu.Toate actele<br />
liturgice se împlinesc cu acest scop, iar<br />
veşmintele liturgice pe care arhiereul,<br />
preotul sau diaconul le îmbracă la<br />
săvârşirea fiecărei sfinte taine duc<br />
practic la împlinirea acestor lucrări, prin<br />
harul Sfântului Duh. Ele au un rost<br />
liturgic şi practic, fiind un acoperământ,<br />
o platoşă a slujitorilor în faţa focului<br />
dumnezeirii. Fiecare veşmânt are un<br />
rost anume, rost explicat cel mai bine de<br />
textul rugăciunii la îmbrăcarea fiecărui<br />
veşmânt.
3 Articole<br />
Școala Românească de pe lângă <strong>Parohia</strong> Ortodoxă Offenbach<br />
Ioana Anghel<br />
Şcoala româneascã din regiunea Rhein-Main a fost înfiinţatã pe data de 1 septembrie<br />
2010, la iniţiativa unor tineri din Asociaţia Tinerilor Ortodocşi din Germania<br />
(ATORG) Offenbach-Darmstadt şi pãrinţi interesaţi şi cu sprijinul direct al<br />
coordonatorului acestui proiect , pãrintele Ştefan Anghel. Profesorii specialiazaţi în<br />
domeniile în care predau, lucreazã cu copii provenind din familii româneşti sau<br />
româno-germane.<br />
Şcoala româneascã a fost gânditã ca un proiect care sã îi apropie pe copiii români,<br />
veniţi împreunã cu familia, sau unii chiar nãscuţi în Germania, nu numai de tradiţiile<br />
româneşti ci şi de rãdãcinile lor spirituale. De aceea disciplinele predate cuprind:<br />
limba şi literatura română (prof. Gabriela Dinu), istoria şi geografia României (prof.<br />
Ileana Pascu), muzică şi dans românesc (prof. Mioara Grigorescu), tradiţie şi cultură<br />
românească (ped. Ioana Anghel). Orele de curs au loc în fiecare a doua sâmbãtã, între<br />
ora 13.00 şi 17.30, în doua grupe de lucru clasele I-IV şi V-VIII.<br />
Pentru anumite festivitãţi, copiii pregãtesc sub îndrumarea profesoarelor un program<br />
potrivit cu evenimentul. Aşa au reuşit sã prezinte un program de ziua unirii<br />
principatelor (24. ianuarie) şi sã prezinte la festivitãţile oraşului Offenbach (la<br />
Mainuferfest şi la Fest der Nationen) pentru prima datã în istoria comunitãţii<br />
Româneşti din Offenbach, program de dans românesc şi prezentare de port<br />
tradiţional, la scena deschisã. în anul 2011 s-a organizat un program comun împreunã<br />
cu comunitatea greceascã din Offenbach, în cadrul zilelor interculturale din<br />
Offenbach.Tot acolo (Ledermuseum) s-a prezentat şi o expoziţie de produse<br />
tradiţionale româneşti.<br />
Pe langa activitãţile festive, copiii au deprins practicarea obiceiurilor tradiţionale<br />
legate de colindul de Crãciun, vizitând la familii de români din zona Offfenbach-<br />
Darmstadt. Cu banii strânşi la colindã se autofinanţeazã „tabãra de primãvarã” pe o<br />
duratã de 5 zile în vacanţa de Paşti, unde se prelungeşte activitatea şcolarã într-un<br />
mod educativ de petrecerea timpului liber.<br />
Şcoala Româneascã din Offenbach nu ţinteşte prioritar educaţie informativã, ci mai<br />
degrabã formativã. Se tinde spre folosirea limbii române ca limbã de comunicare, dar<br />
mai ales oferirea unei orientãri de inimã spre specificul tradiţional românesc şi<br />
identificarea rãdãcinilor etnice în contextul european actual.<br />
Trecerea de la post la bucuria<br />
sărbătorilor<br />
Dr.med.Ştefan Andronache<br />
Credincioșii au tendința de a se<br />
bucura prea tare de libertatea de<br />
a consuma alimentele de la care<br />
s-au abținut în timpul<br />
săptămânilor de Post restrictiv,<br />
ajungând să sufere din cauza<br />
unor tulburări digestive care îi<br />
pot duce chiar la urgențe, în<br />
timpul Sărbătorilor.<br />
Postul ținut înaintea Paştelui<br />
presupune o reducere a<br />
aportului de produse alimentare<br />
și un parțial repaus digestiv.<br />
Din acest motiv, masa de Paşte<br />
trebuie să conţină pe langă<br />
bucatele tradiţionale (preparate<br />
din carne) si salate din<br />
zarzavaturi sau legume<br />
proaspete si fructe. De evitat<br />
sunt pastele, cartofii sau orezul.<br />
A doua zi masa e una obişnuită<br />
şi trebuie completată cu<br />
activităţi în aer liber, mişcare<br />
multă. Nu trebuie uitate<br />
lichidele pentru o hidratare<br />
corespunzătoare.<br />
Produsele tradiționale din miel<br />
trebuie consumate cu mare<br />
atenție. Grăsimea de miel este<br />
foarte bogată în acizi graşi<br />
saturaţi şi colesterol,<br />
periculoase pentru sistemul<br />
cardiovascular.<br />
În cazul în care știți că nu vă<br />
veți putea abține în fața<br />
meniului tradițional de Paşte,<br />
este indicat să luați pastilele<br />
digestive (Triferment, Anghirol,<br />
Colebil) înainte de masă. O<br />
lingură mare de ulei de<br />
măsline, înghițită înainte de<br />
masă, ajută la digestie.<br />
Persoanele cărora le este greață<br />
să bea uleiul pot mânca niște<br />
măsline negre, înainte de a trece<br />
la meniul propriu-zis.<br />
Este deasemeni recomandat a<br />
nu se consuma alcool înainte de<br />
mâncare, fiindcă acesta crește<br />
apetitul. Se pot bea cel mult<br />
două pahare de vin sec, roșu sau<br />
alb şi trebuie evitat consumul de<br />
bere.
4 Program, Informaţii<br />
Programul Serviciilor Religioase Aprilie 2012<br />
1. Sonntag / Duminică<br />
7. Samstag / Sâmbătă<br />
Sâmbăta lui Lazar<br />
8. Sonntag / Duminică<br />
Duminica Floriilor<br />
08:30<br />
09:30<br />
09:00<br />
10:00<br />
16:00<br />
18:00<br />
08:00<br />
09:30<br />
Taina Spovedaniei<br />
Ceasurile / Stundengebet<br />
Sfânta Liturghie / Hl. Basilius Liturgie<br />
Taina Spovedaniei<br />
Sfânta Liturghie / Chrysostomos Liturgie<br />
Taina Sfântului Maslu<br />
Taina Spovedaniei<br />
Taina Spovedaniei<br />
Ceasurile / Stundengebet<br />
Sfânta Liturghie / Chrysostomos Liturgie<br />
12. Donnerstag / Joia Mare 20:00 Denia celor 12 Evanghelii<br />
13. Freitag / Vinerea Mare<br />
10:00<br />
20:00<br />
Ceasurile Împărătești<br />
Denia Prohodului Domnului<br />
14 Samstag /Sâmbăta Mare 23:40 Canonul Sâmbetei celei Mari<br />
15. Sonntag / Duminică<br />
Învierea Domnului<br />
16. Montag / Luni<br />
A doua zi de Paști<br />
17. Dienstag / Marți<br />
A treia zi de Paști<br />
22. Sonntag / Duminică<br />
29. Sonntag / Duminică<br />
Datele de contact ale parohiei:<br />
0:00<br />
1:20<br />
Slujba Învierii<br />
Sfânta Liturghie / Chrysostomos Liturgie<br />
12:00 Slujba Învierii a doua ( Vecernia Paștilor)<br />
Agapă de Paști<br />
09:00 Canonul Învierii<br />
Sfânta Liturghie / Chrysostomos Liturgie<br />
17:00 Vecernie<br />
09:00 Canonul Învierii<br />
Sfânta Liturghie / Chrysostomos Liturgie<br />
09:30<br />
09:30<br />
Biserica: Sankt Nikolaus Orthodoxe Kapelle,<br />
Sankt-Maternus-Straße 7 , 56070 <strong>Koblenz</strong><br />
Rumänische-Orthodoxe Kirchengemeinde „EPIPHANIA”<br />
<strong>Koblenz</strong> e.V.<br />
Pfarramt: Pfarrer Mircea Deac,<br />
Ringstraße 26, D - 63674 Altenstadt<br />
Tel.: 060479896322 Mobil: 017669372855<br />
e-mail: mirceadeac2008@gmail.com<br />
www.biserica-koblenz.comeurom.net<br />
www.facebook.com/parohiakoblenz<br />
Colectivul de redacție:<br />
Preot paroh Deac Mircea<br />
Prof. Andronache Cristina Rodica<br />
Dr.med. Andronache Ștefan Ciprian<br />
Ceasurile / Stundengebet<br />
Sfânta Liturghie / Chrysostomos Liturgie<br />
Ceasurile / Stundengebet<br />
Sfânta Liturghie / Chrysostomos Liturgie<br />
Datele de bancă:<br />
Pentru transfer din Germania:<br />
Konto Nr: 140589; BLZ: 50550020;<br />
Städtische Sparkasse Offenbach<br />
Pentru transfer din afara Germaniei:<br />
IBAN: DE285050500200000140589<br />
SWIFT-BIC: HELADEF10FF