You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
— 296 —<br />
d. Iuliu Gross nu dă nici o lucrare apărută sub firma tipogr.<br />
Orghidan & Boghici sau Nica & Boghici.<br />
Iar tipografia „dotnnieilor sale încredinţată" — despre care<br />
vorbeşte mai sus amintita „Innainte cuvântare" a parohului I. Ştefanovici<br />
— „privileghiata tipografie" a Braşovului, cum i se spune<br />
în Catehismul mic dela 1807, e o altă tipografie: e tipografia<br />
senatorului braşovean Iohann Georg v. Schobeln.<br />
In cele următoare vom arăta, pe temeiul documentelor aflate<br />
în arhiva municipiului Braşov, că această tipografie — cea mai<br />
veche tipografie din Ardeal — a fost luată în arendă dela I. G.<br />
v. Schobeln, şi după moartea acestuia dela văduva lui, de Const.<br />
Boghici pe timp de aproape 12 ani (25 Maiu 1804—1 Aug. 1816).<br />
Aşa se explică mulţimea tipăriturilor româneşti din acest răstimp,<br />
ieşite de sub teascurile acestei tipografii. Şi tot această împrejurare<br />
explică şi posibilitatea fraţilor Boghici de a tipări atâtea<br />
cărţi „cu toată cheltuiala" lor.<br />
In „Disertaţia despre tipografiile româneşti etc." apărută la<br />
Sibiu în 1838, Doctorul Vasilie Popp, în capitolul III, aminteşte<br />
următoarele tipografii din Braşov :<br />
1. a lui /. Honterus (1533, începând a tipări la 1534) 1 ) ajutată<br />
de „moara de hârtie" înfiinţată la 1546 de Fuchs, judele Braşovului,<br />
şi loan Benkner. Tipografia adusă de Honterus, după<br />
moartea acestuia (1549), ajunse în manile lui Valentin Wagner,<br />
succesorul lui Honterus în parohia Braşovului, care' „nu să mulţămi<br />
ca aceia că numai pentru Papistaşi, pe cari" partea cea mai<br />
mare iau tras cătră Dogmele sale, să tipărească Cărţi, ci se silea<br />
în tot chipul ca pe Greci, Bulgari şi Români, cari? lăcuia în<br />
Braşov, săi tragă către învăţăturile sale; pentru aceaia spre întrebuinţarea<br />
Grecilor nu numai Catehismul lui Luter la anul 1550,<br />
dar şi noul Testament pe grecie prefăcut la anul 1557 cu cheltuiala<br />
sa l'au tipărit. Tot întru acest timp se veade că au adus şi<br />
Litere chiriiiceşti; pentru că la Bisearica s. Nicolae din Bolgarseghiu<br />
Braşovului, în podişorul Fămeilor, se află o Evanghelie sârbească<br />
tipărită în anul 1562 cu porunca lui loan Benknear, Judelui Braşovului.<br />
') luliuss Gross, în „Kronstadter Drucke (1535—1886)" Kronstadt 1886,<br />
dă anul 1535 (pg. V.).