You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
— 323 —<br />
2000 ducaţi orice conversaţie cu un diplomat străin despre afaceri<br />
de stat. 1 )<br />
Aceste legi severe, cari formau „Codul Veneţian", erau aplicate<br />
cu toată rigoarea. Ambasadorii aveau deci o gravă răspundere<br />
în executarea lor. Ei erau bărbaţi distinşi, cu o pregătire<br />
serioasă şi cu o înaltă capacitate intelectuală şi profesională.<br />
Octavius Maggi, un scriitor veneţian, ne-a lăsat, într'o carte<br />
publicată la 1596, o imagine edificatoare despre calităţile şi cunoştinţele<br />
ce se cereau unui ambasador din acele vremuri: „El<br />
y y "<br />
trebuie să fie nu numai un bun creştin, ci şi un teolog instruit. El<br />
trebuie să fie un filozof bine versat în Aristotel şi în Plato. El trebuie<br />
să fie capabil de-a transpune, în orice moment, expunerea problemelor<br />
celor mai abstracte, într'o formă dialectică corectă. El trebuie<br />
să cunoască pe clasici şi să fie expert în matematici, în arhitectură,<br />
în muzică, în fizică, în drept civil şi în drept canonic. El trebuie nu<br />
numai să ştie să vorbească latina, cu un rafinament cu totul clasic,<br />
ci el trebuie să fie un maestru în greacă, în spaniolă, în franceză, în<br />
germană şi în turcească. El trebuie să aibă cunoştinţe aprofundate în<br />
istorie, în geografie şi în ştiinţa războiului. Insă el nu trebuie pentru<br />
aceea să neglijeze pe poeţi şi nu trebuie să se găsească niciodată<br />
fără Homer". 2 ) Oare câţi din diplomaţii moderni au cultura vec'<br />
ilor ambasadori venetieni?<br />
3<br />
In secolul al XVI-lea, Veneţia avea ambasade permanente la<br />
Viena, la Paris, la Madrid şi la Roma. Iar împăratul roman şi<br />
regii Franţei şi Spaniei aveau ambasade, iar Sfântul Scaun avea<br />
o nunciatură la Veneţia. Afară de aceea Veneţia mai avea rezi-<br />
> y<br />
denţi acreditaţi la curţile din Neapoli, Turino, Milan şi Londra, precum<br />
şi la cantoanele elveţiene. La Constantinopol era un „bailo" (bajulus).<br />
3 ) In secolul al XVI-lea, „Baillagio"-ul din Constantinopol era<br />
cea mai onorabilă şi cea mai importantă ambasadă pentru ambiţia<br />
unui Veneţian. Raporturile Veneţiei cu Poarta, adeseori ostile,<br />
totdeauna suspecte, chiar şi atunci când se schimbau cele mai<br />
vii manifestaţiuni amicale, cereau ca un asemenea post să fie<br />
ocupat de oamenii cari erau cei mai abili şi cei mai experţi în<br />
negocierile internaţionale. 4 )<br />
La încgput Veneţienii au reclamat încă la 1265 dreptul de-a<br />
2<br />
») Hill, op. cit., 1, pag. 361. ) Vaughan Villiams, op. cit., pag. 259.<br />
Sir Ernest Satow, A guide to diplomatic practice, voi. I, pg. 230-231. 4 ) Pradier-Fodere,<br />
op. cit., I, pag. 165.