1. Concepte de bază în utilizarea tehnologiilor informaţionale
1. Concepte de bază în utilizarea tehnologiilor informaţionale
1. Concepte de bază în utilizarea tehnologiilor informaţionale
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
-11-<br />
<strong>1.</strong> <strong>Concepte</strong> <strong>de</strong> baz <strong>în</strong> <strong>utilizarea</strong> <strong>tehnologiilor</strong><br />
informa ionale<br />
<strong>1.</strong><strong>1.</strong> Generalit i<br />
Capitolul 1 prezint concepte fundamentale pentru <strong>în</strong> elegerea i<br />
<strong>utilizarea</strong> <strong>tehnologiilor</strong> informa ionale <strong>în</strong> orice domeniu <strong>de</strong> activitate.<br />
Subiectele care fac obiectul acestui capitol sunt:<br />
- vocabularul <strong>de</strong> baz al celui care folose te tehnologiile<br />
informa ionale;<br />
- no iuni esen iale asupra structurii hard a unui sistem <strong>de</strong> calcul;<br />
- concepte cheie privind aspectele soft ale unui sistem <strong>de</strong> calcul;<br />
- securitate;<br />
- legisla ie <strong>în</strong> domeniu IT.<br />
Informa ia este o no iune primar . Tot ceea ce poate omul s fac<br />
<strong>în</strong> leg tur cu informa ia este efortul permanent <strong>de</strong> a imagina mo<strong>de</strong>le <strong>de</strong><br />
reprezentare a informa iei cu scopul <strong>de</strong> a transmite, prelucra, analiza,<br />
consulta aceste reprezent ri. Astfel, orice activitate <strong>de</strong>sf urat <strong>de</strong> om<br />
presupune, <strong>în</strong>tr-o form sau alta, existen a unor fluxuri informa ionale.<br />
Pentru o mai bun utilizare a acestor fluxuri informa ionale, acestea se<br />
organizeaz <strong>în</strong> sisteme informa ionale. Sistemul informa ional func ioneaz<br />
ca intermediar <strong>în</strong>tre sistemul <strong>de</strong> management (conduc tor) i sistemul<br />
operativ (condus).<br />
Odat cu apari ia calculatoarelor, dinamica sistemelor<br />
informa ionale a fost mult optimizat prin apari ia i <strong>de</strong>zvoltarea sistemelor<br />
informatice ca i componente ale sistemelor informa ionale, a c ror<br />
func ionare se bazeaz esen ial pe <strong>utilizarea</strong> echipamentelor electronice <strong>de</strong><br />
calcul. Dintre aceste echipamente - extrem <strong>de</strong> diversificate – un loc aparte<br />
îl ocup calculatorul electronic (CE) sau sistemul <strong>de</strong> calcul.<br />
Structura unui sistem informa ional:<br />
- calculatoarele electronice;<br />
- echipamentele utilizate la culegerea, stocarea, transmiterea,<br />
listarea, etc., a datelor;
-12-<br />
- resursa uman implicat <strong>în</strong> <strong>utilizarea</strong> i <strong>în</strong>tre inerea sistemului<br />
informatic (operatori, programatori, anali ti, etc.);<br />
- sistemul <strong>de</strong> programe utilizat pentru realizarea obiectivelor i<br />
<strong>utilizarea</strong> eficient i corect a echipamentelor;<br />
- cadrul organizatoric al sistemului pe care sistemul informa ional îl<br />
<strong>de</strong>serve te.<br />
<strong>1.</strong>2. Structura <strong>de</strong> principiu al unui calculator<br />
Calculatorul personal (PC) se mai g se te <strong>în</strong> literatura <strong>de</strong><br />
specialitate i sub <strong>de</strong>numirea <strong>de</strong> microcalculator. Au dimensiuni reduse,<br />
fiind chiar portabile (Laptop-ul). Pot fi utilizate <strong>în</strong> cele mai variate<br />
domenii, pre urile lor fiind relativ accesibile.<br />
Indiferent <strong>de</strong> tipul calculatorului, structura <strong>de</strong> principiu este<br />
urm toarea:<br />
<strong>1.</strong> Unitatea <strong>de</strong> comand i control (UCC)<br />
2. Componenta <strong>de</strong> prelucrare sau Unitatea Aritmetico - Logic (UAL)<br />
Cele dou componente formeaz procesorul.<br />
3. Memoria operativ , sau memoria intern<br />
4. Echipamentele periferice<br />
5. Magistralele <strong>de</strong> comunica ie<br />
În figura <strong>1.</strong>1 se prezint structura <strong>de</strong> principiu a unui CE care se<br />
bazeaz pe componentele specificate mai sus. Schema indic i rela iile<br />
func ionale <strong>de</strong> baz care exist <strong>în</strong>tre componentele unui CE.<br />
Fig.<strong>1.</strong>1 Structura unui calculator electronic
-13-<br />
1 Unitatea <strong>de</strong> comand i control (UCC) – componenta cea mai<br />
important , <strong>de</strong>oarece supravegheaz activitatea CE, asigurând:<br />
- stabilirea ordinii <strong>de</strong> execu ie a instruc iunilor;<br />
- controlul memoriei principale <strong>în</strong> timpul memor rii datelor i<br />
instruc iunilor;<br />
- activitatea tuturor unit ilor i subunit ilor sistemului <strong>de</strong> calcul.<br />
Aceste func ii sunt realizate citind succesiv instruc iunile <strong>în</strong><br />
unit ile <strong>de</strong> memorare ultrarapi<strong>de</strong>, numite regi trii, un<strong>de</strong> le interpreteaz .<br />
În urma acestor interpret ri se emit semnale care reprezint comenzi<br />
adresate diferitelor dispozitive hard.<br />
2 Unitatea Aritmetico-Logic (UAL) – manipuleaz un num r<br />
finit <strong>de</strong> tipuri <strong>de</strong> date (bit, octet, <strong>în</strong>treg, natural...)<br />
Manipularea datelor se face cu ajutorul unor opera ii primare,<br />
numite instruc iuni ale ma inii.<br />
Opera iile executate sunt:<br />
- aritmetice (+, -, x, :)<br />
- logice<br />
3 Unitatea <strong>de</strong> memorie intern – locul <strong>în</strong> care se p streaz datele<br />
i instruc iunile <strong>în</strong> ve<strong>de</strong>rea execut rii programelor sub coordonarea UCC<br />
Memoria este format din entit ile elementare capabile s re in<br />
un bit (valoarea 0 sau 1).<br />
O succesiune <strong>de</strong> 8 bi i = 1 byte (octet)<br />
Octetul = cea mai mic unitate <strong>de</strong> memorie adresabil<br />
Clasificarea memorie din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al accesului:<br />
I. ROM<br />
II. RAM<br />
I. Memoria ROM (Read Only Memory) are urm toarele <strong>de</strong>zavantaje:<br />
- dimensiuni mai mici<br />
- din ea se poate doar s citim date<br />
Avantaje: informa ia din ea r mâne memorat i dup <strong>în</strong>treruperea<br />
aliment rii. Din aceste motive aici g sim stocat nucleul sistemului <strong>de</strong><br />
operare.<br />
Alte tipuri <strong>de</strong> memorii ROM:<br />
PROM (Programable ROM) – se poate <strong>în</strong>c rca informa ie dar doar <strong>de</strong> c tre<br />
firma produc toare<br />
EPROM (Erasable PROM) – pot fi terse sau reprogramate cu ajutorul<br />
unor dispozitive speciale
-14-<br />
II. Memoria RAM (Random Access Memory) – se pot scrie i din care se<br />
pot citi date, aleator.<br />
Dezavantaje: nu este o memorie permanent .<br />
4 Echipamente periferice – dispozitive care asigur extin<strong>de</strong>rea<br />
capacit ilor sistemului <strong>de</strong> calcul. Fac parte din Sistemul <strong>de</strong> intrare - ie ire<br />
(sistemul I/E), respectiv interfa a cu utilizatorul.<br />
Clasificare dispozitivelor periferice:<br />
a) dispozitive periferice <strong>de</strong> interfa cu utilizatorul – totalitatea<br />
dispozitivelor cu ajutorul c rora este posibil introducerea datelor<br />
<strong>în</strong> sistemul <strong>de</strong> calcul, precum i extragerea rezultatelor ob inute <strong>în</strong><br />
urma prelucr rii datelor. Acestea sunt:<br />
- dispozitive periferice <strong>de</strong> intrare – tastatura, mouse-ul, joystickul,<br />
scanner-ul, microfonul, camera vi<strong>de</strong>o, aparatul foto digital<br />
- dispozitive periferice <strong>de</strong> ie ire – monitor, imprimant , boxe<br />
audio<br />
b) dispozitive periferice pentru accesarea mediilor <strong>de</strong> stocare –<br />
totalitatea dispozitivelor cu ajutorul c rora este posibil stocarea<br />
datelor sau a programelor <strong>în</strong> ve<strong>de</strong>rea utiliz rii lor ulterioare.<br />
Acestea sunt: unitatea <strong>de</strong> dischet , unitatea <strong>de</strong> CD sau DVD, etc.<br />
În func ie <strong>de</strong> pozi ia lor <strong>în</strong> raport cu celelalte componente ale<br />
calculatorului aceste dispozitive pot fi:<br />
- interne<br />
- externe<br />
Cele externe au carcas proprie i sunt alimentate in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt i se<br />
conecteaz la unitatea central prin intermediul diferitelor tipuri <strong>de</strong><br />
interfe e.<br />
Aceste dispozitive periferice sunt strâns legate <strong>de</strong> mediile <strong>de</strong><br />
stocare.<br />
Mediile <strong>de</strong> stocare – suportul fizic pe care se stocheaz datele:<br />
- hard disk (intern sau extern, capacitate si vitez mare)<br />
- discheta<br />
- cd<br />
- dvd, etc.<br />
Interfa a – componenta ce asigur o conexiune <strong>în</strong>tre dou elemente pentru<br />
ca acestea s poat lucra împreun . Clasificarea interfe elor:<br />
- paralele – permit transmiterea simultan a 8 bi i (1 octet). Folosite<br />
<strong>în</strong> special, mai ales <strong>în</strong> trecut, la conectarea imprimantei la CE<br />
- seriale – interfe e universale care permit transmiterea datelor bit cu<br />
bit. Se poate conecta mo<strong>de</strong>m-ul sau un alt calculator
-15-<br />
- USB (Universal Serial Bus) – permit conectarea oric ror periferice,<br />
folosit pe scar foarte larg ast zi<br />
5 Magistrale <strong>de</strong> comunica ie – transmit comenzi i date <strong>în</strong> cadrul<br />
leg turilor func ionale dintre diferitele componente ale unui CE. Ele sunt<br />
sisteme <strong>de</strong> conductori <strong>de</strong> semnal, iar cantitatea <strong>de</strong> date care o transport<br />
este mai rapid sau nu, func ie <strong>de</strong> l imea magistralei.<br />
<strong>1.</strong>3. Performan ele unui calculator<br />
Cunoa terea indicatorilor <strong>de</strong> performan este atât <strong>în</strong> interesul celui<br />
care achizi ioneaz un calculator cât i <strong>în</strong> interesul celui care dore te un<br />
anumit tip <strong>de</strong> calculator pentru execu ia unei aplica ii anume.<br />
Astfel aprecierea performan elor unui CE, <strong>în</strong> procesul <strong>de</strong> utilizare<br />
<strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong> indicatorii <strong>de</strong> performan ai componentelor. Ace ti indicatori<br />
<strong>de</strong> performan sunt:<br />
- viteza <strong>de</strong> lucru a procesorului (frecven a)<br />
- dimensiunea memoriei interne<br />
- dimensiunea hard disk-ului<br />
- viteza <strong>de</strong> transmitere a comenzilor i datelor pe magistrala <strong>de</strong><br />
comunica ie<br />
<strong>1.</strong>4. Hardware<br />
Prin hardware <strong>în</strong> elegem ansamblul componentelor fizice i tehnice cu<br />
ajutorul c rora datele <strong>de</strong>spre sistemul informatizat se pot culege, verifica,<br />
transmite, stoca i prelucra, dispozitivele <strong>de</strong> memorare a datelor i<br />
echipamentelor folosite pentru vizualizarea rezultatelor, echipamentele<br />
utilizate pentru a asigura func ionarea re elelor <strong>de</strong> calculatoare, etc.<br />
<strong>1.</strong>4.<strong>1.</strong> Unitatea centrala <strong>de</strong> prelucrare<br />
sunt:<br />
Elementele cele mai importante ale unit ii centrale <strong>de</strong> prelucrare<br />
1 Placa <strong>de</strong> baz (mainboard-ul) – componentele principale ale<br />
pl cii <strong>de</strong> baz :<br />
- soclul pentru microprocesor<br />
- controlerul <strong>de</strong> intrare-ie ire<br />
- soclurile pentru memorie
-16-<br />
- sloturile pentru extensie (conectori ai pl cii <strong>de</strong> baz care permit<br />
legarea unor dispozitive pe magistrala sistemului)<br />
- chipset-ul (set <strong>de</strong> circuite adi ionale care permit func ionarea<br />
corect a microprocesorului)<br />
- BIOS-ul<br />
- memoria cache<br />
- ceasul, etc.<br />
Exista diferite dimensiuni fizice ale pl cii <strong>de</strong> baz . De exemplu<br />
placa ATX, una dintre cele mai r spândite tipuri <strong>de</strong> plac <strong>de</strong> baz din zilele<br />
noastre, impus <strong>de</strong> c tre compania INTEL, este <strong>de</strong> 12x13,5”.<br />
2 Microprocesorul – unitatea central <strong>de</strong> prelucrare (CPU,<br />
Central Processing Unit) sau creierul calculatorului un<strong>de</strong> sunt prelucrate<br />
datele. Este un circuit integrat care execut comenzile unui program<br />
împreun cu datele corespunz toare instruc iunilor. Execut atât opera ii<br />
matematice cât i opera ii logice. Opera iile aritmetice sunt executate <strong>în</strong><br />
binar (0, 1), iar cele logice sunt executate <strong>în</strong> logic binar .<br />
Este alc tuit din mai multe micromodule interconectate prin<br />
intermediul unor c i <strong>de</strong> comunica ie numite magistrale interne (BUS).<br />
Viteza <strong>de</strong> <strong>de</strong>plasare a datelor, comenzilor sau instruc iunilor <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong>:<br />
- l imea magistralei (8, 16, 32, 64 sau 128 bi i)<br />
- frecven a <strong>de</strong> tact – num rul <strong>de</strong> pa i <strong>de</strong> lucru pe care îi face<br />
procesorul <strong>în</strong>tr-o secund , sau ritmul <strong>în</strong> care bate ”inima<br />
calculatorului”. Frecven a <strong>de</strong> lucru (tactul) este m surat in MHz /<br />
GHz i este un indicator extrem <strong>de</strong> important când achizi ion m un<br />
calculator<br />
<strong>1.</strong>4.2. Memoria<br />
1 Memoria intern – utilizat pentru stocarea temporar a datelor<br />
i programelor pe timpul execu iei lor. Inclu<strong>de</strong> componente constructive<br />
(chip-uri) capabile s p streze date <strong>în</strong> format binar (1, 0).<br />
Categoriile <strong>de</strong> memorie intern :<br />
- RAM (Random Access Memory)<br />
- ROM (Read Only Memory), PROM i EPROM<br />
2 Memoria cache – mediu <strong>de</strong> stocare <strong>de</strong> mare vitez .<br />
Poate fi:<br />
- cache intern – <strong>în</strong>corporat <strong>în</strong> microprocesor sau o parte din memoria<br />
principal
-17-<br />
- cache extern – montat pe placa <strong>de</strong> baz<br />
3 Memoria extern (suplimentar ) – dispozitive <strong>de</strong> stocare a<br />
datelor<br />
Poate fi:<br />
- hard disk-ul<br />
- discheta<br />
- CD-ul<br />
- benzi magnetice<br />
- memorii Flash pe USB (Flash Pen Drive)<br />
<strong>1.</strong>4.3. Dispozitive <strong>de</strong> intrare<br />
Cu ajutorul dispozitivelor <strong>de</strong> intrare, utilizatorul introduce date <strong>în</strong><br />
calculator. Printre cele mai r spândite dispozitive <strong>de</strong> intrare amintim:<br />
Tastatura – este cel mai important dispozitiv <strong>de</strong> intrare prin care<br />
se transmit calculatorului comenzi date <strong>de</strong> utilizator i datele care se vor<br />
prelucra. O tastatur standard cuprin<strong>de</strong> mai multe grupe <strong>de</strong> taste:<br />
- taste pentru introducerea textelor;<br />
- taste <strong>de</strong>dicate introducerii datelor numerice;<br />
- taste func ionale;<br />
- taste <strong>de</strong>dicate <strong>de</strong>plas rii cursorului;<br />
- taste speciale.<br />
Ultimele genera ii <strong>de</strong> tastaturi (tastaturile multimedia) con in i<br />
taste care simplific protocolul <strong>de</strong> utilizare a aplica iilor internet sau<br />
multimedia.<br />
Mouse-ul – dispozitiv <strong>de</strong> intrare care controleaz <strong>de</strong>plasarea<br />
cursorului pe ecranul monitorului i selecteaz comenzi <strong>în</strong> programele<br />
conduse prin meniuri.<br />
Trackball-ul – bil rulant care seam n cu un mouse r sturnat.<br />
Se folose te la notebook sau laptop.<br />
Touchpad-ul – mic suprafa sensibil la atingere li care<br />
<strong>de</strong>termin mi carea cursorului pe ecran.
-18-<br />
Scanner-ul – dispozitiv periferic care poate prelua textele sau<br />
imaginile tip rite pe hârtie. Prin scanare, imaginile ob inute se salveaz pe<br />
discul calculatorului <strong>în</strong> format: BMP, JPG, GIF, TIF, PCS, etc.<br />
Joistick-ul – manet care se mi c <strong>în</strong> toate direc iile, controlând<br />
<strong>de</strong>plasarea cursorului. Se folose te la jocurile pe calculator.<br />
Light pen (creion luminos) – selecteaz obiectele <strong>de</strong> pe ecranul<br />
calculatorului prin indicarea direct a obiectelor.<br />
Camera digital<br />
Microfonul<br />
<strong>1.</strong>4.4. Dispozitive <strong>de</strong> ie ire<br />
Sunt dispozitivele care pun la dispozi ia utilizatorului rezultatele<br />
prelucr rii efectuate <strong>de</strong> calculator. Acestea sunt:<br />
Monitorul (Vi<strong>de</strong>o Display Unit- VDU) – dispozitiv standard <strong>de</strong><br />
ie ire. Principalele caracteristici ale unui monitor sunt:<br />
- Dimensiunea ecranului – este dat <strong>de</strong> diagonala ecranului<br />
exprimat <strong>în</strong> unit i <strong>de</strong> inch (1 inch = 2,54 cm).<br />
- Rezolu ia – fine ea <strong>de</strong> afi are a monitorului. Se exprim ca produs<br />
al num rului <strong>de</strong> puncte <strong>de</strong> imagine (pixeli) afi abile pe orizontal<br />
i a celor <strong>de</strong> pe vertical .<br />
Exemplu: monitoarele <strong>de</strong> 15`` au rezolu ia <strong>de</strong> 800x600 pixeli, iar la cele <strong>de</strong><br />
17`` rezolu ia este 1024x768, 1280x1024, 1600x1200 pixeli.<br />
- Frecven a <strong>de</strong> reîmprosp tare – num rul <strong>de</strong> regener ri a imaginii<br />
ecranului, astfel, cu cât frecven a este mai mare cu atât calitatea<br />
imaginii este mai bun .<br />
- Nivelul <strong>de</strong> radia ie emis – monitoarele mo<strong>de</strong>rne emit o radia ie<br />
redus (Low Radiation), având un efect sc zut asupra organismului<br />
uman.<br />
Ecranul monitorului (Display screen) – ecranul pe care se face<br />
afi area datelor <strong>în</strong> timpul utiliz rii monitorului.<br />
Imprimanta – dispozitiv periferic care este folosit pentru afi area<br />
pe hârtie a unor texte sau imagini.
-19-<br />
Boxele (difuzoarele) – dispozitive <strong>de</strong> ie ire folosite pentru redarea<br />
sunetului, fiind legate ca i microfonul la placa <strong>de</strong> sunet. Aceste<br />
echipamente sunt importante <strong>în</strong> cazul aplica iilor multimedia.<br />
<strong>1.</strong>4.5. Dispozitive <strong>de</strong> intrare/ie ire<br />
În aceast categorie <strong>de</strong> dispozitive se reg sesc:<br />
Mo<strong>de</strong>mul – permite calculatorului s transmit informa ii pe<br />
liniile <strong>de</strong> comunica ie. Rolul lui este s moduleze semnalul digital <strong>în</strong><br />
semnal analogic, respectiv s <strong>de</strong>moduleze semnalul analogic sosit pe linia<br />
telefonic , transformându-l <strong>în</strong> semnal digital utilizabil <strong>de</strong> calculator. Viteza<br />
<strong>de</strong> transmisie a semnalului este <strong>de</strong> 33,6 KB/s sau 56KB/s.<br />
Touch screen-ul – ecran acoperit cu o folie transparent rezistent<br />
i sensibil la atingere. Are multiple aplica ii (medicale, financiare, jocuri).<br />
Echipamente multifunc ionale – <strong>în</strong>globeaz imprimanta, scannerul,<br />
copiatorul, fax-mo<strong>de</strong>mul. Fiind un singur aparat, ocup loc mai pu in i<br />
pre ul <strong>de</strong> cost este diminuat fa <strong>de</strong> costul total al aparatelor. De obicei nu<br />
are performan ele echipamentelor <strong>în</strong>globate.<br />
<strong>1.</strong>4.6 Dispozitive <strong>de</strong> stocare<br />
Hard disk-ul – suport magnetic <strong>de</strong> stocare a diverselor tipuri <strong>de</strong><br />
date, superior ca vitez i capacitate fa <strong>de</strong> alte dispozitive <strong>de</strong> acest tip. A<br />
ajuns la capacitatea <strong>de</strong> gigabytes (GB). Stocarea datelor se face pe zone<br />
circulare concentrice numite piste i fiecare pist are 12 sectoare.<br />
Caracteristicile tehnice care ne intereseaz <strong>în</strong> cazul unui hard disk sunt:<br />
- Capacitatea <strong>de</strong> stocare – cantitatea maxim <strong>de</strong> date, m surat <strong>în</strong><br />
GB, care poate fi stocat pe hard disk. Capacit ile uzuale sunt <strong>de</strong><br />
minim 40 GB.<br />
- Timpul <strong>de</strong> acces la date – timpul necesar capului <strong>de</strong> citire pentru a<br />
accesa un sector ( 9,6ms sau 8,9ms).<br />
- Viteza <strong>de</strong> transmitere a datelor – cantitatea <strong>de</strong> date citite <strong>în</strong>tr-o<br />
secund . Valoarea maxim este <strong>de</strong> 55MB/s.<br />
Discheta – suport magnetic portabil <strong>de</strong> capacitate 1,44MB. Poate<br />
fi rescris prin formatare, când datele existente pe ea se vor terge.
-20-<br />
CD-ROM-ul (Compact Disk Read Only Memory) – mediu optic<br />
<strong>de</strong> stocare care permite memorarea unei mari cantit i <strong>de</strong> date (650MB;<br />
700MB), la viteze apreciabile. Datele se pot scrie cu ajutorul CD-Writer i<br />
nu mai pot fi terse sau modificate.<br />
CD-RW-ul – dispozitiv optic <strong>de</strong> stocare a datelor care poate fi<br />
rescris <strong>de</strong> mai multe ori. Pe termen lung, acest tip <strong>de</strong> suport va <strong>în</strong>locui CD-<br />
ROM-ul, diferen ele <strong>de</strong> pre fiind nesemnificative. Pe <strong>de</strong> alt parte,<br />
tendin a natural este ca CD-urile s <strong>în</strong>locuiasc , treptat, dischetele, care sau<br />
dovedit inutile <strong>în</strong> procesul <strong>de</strong> distribu ie a soft-ului sau <strong>în</strong> aplica iile<br />
multimedia, cel pu in.<br />
Data cartrige – benzi magnetice folosite pentru realizarea unor<br />
copii <strong>de</strong> rezerv . Este o stocare profesional , costisitoare, folosit pentru<br />
salvarea informa iilor <strong>de</strong> pe server. Capacitatea lor este <strong>de</strong> 2Gb-36Gb.<br />
Memorii flash – memorii speciale portabile <strong>de</strong> 32MB-1GB.<br />
Memoreaz i transport imaginile <strong>în</strong> cazul camerelor digitale. Se mai<br />
numesc memorii stick, compact flash, smart media, (<strong>în</strong> func ie <strong>de</strong><br />
produc torul camerei digitale).<br />
<strong>1.</strong>5. Software<br />
Prin soft <strong>de</strong>semn m ansamblul programelor, procedurilor,<br />
rutinelor, modulelor, care dirijeaz func ionarea componentelor hard cu<br />
scopul <strong>de</strong> a rezolva diverse probleme concrete. Tipuri <strong>de</strong> soft (programe):<br />
- Software <strong>de</strong> baz (programe <strong>de</strong> sistem) – programe care<br />
coordoneaz modul <strong>în</strong> care lucreaz componentele hard ale<br />
sistemului i ofer asisten <strong>în</strong> realizarea i func ionarea<br />
programelor <strong>de</strong> aplica ii.<br />
- Software <strong>de</strong> aplica ii (programe <strong>de</strong> aplica ii)- programe <strong>de</strong>stinate<br />
rezolv rii unor probleme specifice dintr-un domeniu <strong>de</strong> activitate.<br />
Sunt realizate <strong>de</strong> firme specializate <strong>în</strong> producerea <strong>de</strong> soft.<br />
1 Software <strong>de</strong> baz<br />
Ansamblul programelor care <strong>de</strong>servesc sistemul este <strong>de</strong>semnat <strong>în</strong><br />
practic , dar i <strong>în</strong> literatura <strong>de</strong> specialitate prin sintagma sistem <strong>de</strong> operare.
-21-<br />
Astfel, sistemul <strong>de</strong> operare este o colec ie <strong>de</strong> rutine soft cu ajutorul c rora<br />
se administreaz procesoarele, memoria intern , echipamentele periferice,<br />
datele stocate pe suporturile <strong>de</strong> memorie extern , etc, i se rezolv<br />
problemele <strong>de</strong> comunicare cu utilizatorul. Prin urmare, sistemul <strong>de</strong> operare<br />
este o interfa <strong>în</strong>tre utilizator i ma ina fizic , organizat pe dou nivele:<br />
- Nivelul fizic – apropiat <strong>de</strong> hard, cu care sistemul <strong>de</strong> operare<br />
interac ioneaz prin intermediul unui sistem <strong>de</strong> <strong>în</strong>treruperi,<br />
specifice ma inii fizice. Acest nivel este controlat <strong>de</strong> rutine <strong>de</strong><br />
comand i control, responsabile <strong>de</strong> coordonarea i controlul<br />
tuturor componentelor ma inii fizice.<br />
- Nivelul logic – apropiat <strong>de</strong> utilizator, cu care sistemul <strong>de</strong> operare<br />
interac ioneaz prin intermediul comenzilor sau prin mijlocirea<br />
unei interfe e grafice (GUI). Acest nivel este controlat <strong>de</strong> rutine <strong>de</strong><br />
servicii, utilizate pentru <strong>de</strong>zvoltarea i execu ia programelor <strong>de</strong><br />
aplica ie.<br />
În figura <strong>1.</strong>2 se red schema unui sistem <strong>de</strong> operare ca interfa<br />
<strong>în</strong>tre ma ina fizic i utilizator.<br />
Fig.<strong>1.</strong>2. Sistemul <strong>de</strong> operare ca interfa <strong>în</strong>tre ma ina fizic i utilizator<br />
Func iile sistemului <strong>de</strong> operare<br />
Utilizatorul solicit din partea sistemului <strong>de</strong> operare asisten <strong>în</strong><br />
rezolvarea ur toarelor probleme:<br />
- lansarea <strong>în</strong> execu ie a unui program existent pe suportul <strong>de</strong><br />
memorie extern <strong>în</strong> format executabil, recunoscut <strong>de</strong> sistemul <strong>de</strong><br />
operare.
-22-<br />
- copierea con inutului unui document <strong>de</strong> pe un suport <strong>de</strong> memorie<br />
pe altul.<br />
- modificarea aspectului interfe ei grafice cu utilizatorul.<br />
- modificarea atributelor unui fi ier.<br />
- instalarea unui mediu <strong>de</strong> programare.<br />
- formatarea hard disk-ului.<br />
- parti ionarea hard disk-ului. Etc<br />
Pentru <strong>în</strong><strong>de</strong>plinirea rolului <strong>de</strong> interfa <strong>în</strong>tre ma ina fizic i<br />
utilizator, sistemul <strong>de</strong> operare <strong>în</strong><strong>de</strong>pline te urm toarele func ii:<br />
- Gestioneaz resursele sistemului <strong>de</strong> calcul (timpul UC, memoria<br />
RAM, perifericele) – aplica iile utilizator solicit <strong>utilizarea</strong> acestor<br />
resurse pentru a putea <strong>în</strong><strong>de</strong>plini obiectivele prestabilite iar sistemul<br />
<strong>de</strong> operare r spun<strong>de</strong> acestor solicit ri, având grij s nu creeze<br />
discrimin ri <strong>în</strong>tre <strong>de</strong>feritele aplica ii.<br />
- Gestioneaz fi ierele – sistemul <strong>de</strong> operare are propria strategie <strong>de</strong><br />
organizare a datelor pe suporturile <strong>de</strong> memorie, datele fiind<br />
p strate <strong>în</strong> fi iere care se pot grupa <strong>în</strong> directoare (fol<strong>de</strong>r)<br />
- Gestioneaz interfa a cu utilizatorul – func ie din ce <strong>în</strong> ce mai<br />
important , pe m sur ce se accentueaz preocup rile <strong>de</strong> realizare<br />
a unor interfe e grafice cât mai ergonomice.<br />
- Asigur suportul pentru realizarea aplica iilor – sistemul <strong>de</strong><br />
operare pune la dispozi ia utilizatorului sau creeaz condi ii pentru<br />
<strong>utilizarea</strong> unor aplica ii <strong>de</strong> sistem precum: editoare <strong>de</strong> text,<br />
compilatoare, utilitare <strong>de</strong> gestiunea fi ierelor, etc.<br />
Exemple <strong>de</strong> sisteme <strong>de</strong> operare:<br />
- <strong>de</strong> tip DOS: MS-DOS, DR-DOS, PC-DOS.<br />
- <strong>de</strong> tip Windows: Windows’95, Windows’98, Windows NT,<br />
Windows Millenium, Windows 2000, Windows XP.<br />
- Altele: OS, Linux, Novell, Unix, etc.<br />
2 Software <strong>de</strong> aplica ii<br />
Pe lâng alegerea sistemului <strong>de</strong> operare, exist posibilitatea<br />
alegerii unui soft care s realizeze rezolvarea unor probleme concrete <strong>de</strong><br />
c tre utilizator. Aceste soft-uri se numesc aplicative i sunt <strong>de</strong> o mare<br />
varietate. Astfel exist :
-23-<br />
Aplica ii la cererea utilizatorului – realizate cu scopul <strong>de</strong> a<br />
optimiza fluxurile informa ionale particulare ale unei afaceri sau<br />
organiza ii oarecare. Exemple:<br />
- Evi<strong>de</strong>n a datelor personale ale angaja ilor;<br />
- Evi<strong>de</strong>n a activit ii financiar-contabile;<br />
- Asistarea <strong>de</strong>ciziei <strong>în</strong> domeniul financiar-bancar, etc.<br />
Aplica ii pentru procesarea textelor – <strong>de</strong>stinate realiz rii, <strong>în</strong><br />
condi ii <strong>de</strong> calitate i cu o productivitate sporit a unor lucr ri precum:<br />
articole, c r i <strong>de</strong> specialitate, corespon<strong>de</strong>n , etc. Exemple <strong>de</strong> astfel <strong>de</strong><br />
procesoare <strong>de</strong> texte:<br />
- MS-Word (Microsoft);<br />
- WordPerfect(Corel);<br />
- AmiPro(Lotus),<br />
- Latex, etc.<br />
Aplica ii pentru comunica ia prin e-mail – exemple <strong>de</strong> astfel <strong>de</strong><br />
aplica ii:<br />
- Outlook Express (Microsoft);<br />
- Messenger (Netscape);<br />
- Eudora, etc.<br />
Aplica ii pentru facilitatea navig rii pe Internet - exemple <strong>de</strong><br />
astfel <strong>de</strong> aplica ii:<br />
- Internet Exporer (Microsoft);<br />
- Navigator (Netscape), etc.<br />
Aplica ii pentru calcul tabelar - exemple <strong>de</strong> astfel <strong>de</strong> aplica ii:<br />
- MS Excel;<br />
- Lotus;<br />
- Quatro, etc.<br />
Aplica ii pentru realizarea <strong>de</strong> prezent ri profesionale - exemple<br />
<strong>de</strong> astfel <strong>de</strong> aplica ii:<br />
- MS Power Point;<br />
- Corel Presentation, etc.<br />
Sisteme pentru gestiunea bazelor <strong>de</strong> date - exemple <strong>de</strong> astfel <strong>de</strong><br />
aplica ii:<br />
- Oracle;
- Acces;<br />
- FoxPro;<br />
- Paradox, etc.<br />
-24-<br />
<strong>1.</strong>5.<strong>1.</strong> Etapele realiz rii aplica iilor soft<br />
De acest domeniu se ocup o ramur important a tiin ei<br />
calculatoarelor i anume Software Engineering (Ingineria Softului).<br />
Etapele parcurse pentru realizarea sistemelor soft:<br />
- i<strong>de</strong>ntificarea problemelor <strong>de</strong> rezolvat<br />
- elaborarea studiului <strong>de</strong> fezabilitate<br />
- specificarea cerin elor<br />
- analiza<br />
- proiectarea<br />
- implementarea – transformarea solu iei tehnice in cod surs<br />
- testarea sistemului software<br />
- exploatare i <strong>în</strong>tre inere<br />
<strong>1.</strong>5.2. Interfa a grafic cu utilizatorul<br />
Numit i GUI (Graphical User Interface) = ansamblu <strong>de</strong><br />
componente grafice standard sau improvizate, cu ajutorul c rora se<br />
realizeaz comunicarea eficient i comod cu utilizatorul sistemului <strong>de</strong><br />
calcul.<br />
De regul , conven iile <strong>în</strong> materie <strong>de</strong> GUI ale unui sistem <strong>de</strong><br />
operare sunt utilizate i pentru realizarea interfe elor grafice ale aplica iilor<br />
utilizator.<br />
Piesele <strong>de</strong> baz ale unei interfe e sunt:<br />
- cursorul grafic – <strong>de</strong> diferite forme (s geat , clepsidr , ...)<br />
- dispozitivul <strong>de</strong> <strong>de</strong>plasare a cursorului - poate fi mouse-ul sau<br />
trackball-ul i selecteaz obiectele grafice <strong>de</strong> pe ecran<br />
- pictogramele (icons) – mici <strong>de</strong>sene care reprezint sugestiv<br />
comenzi, fi iere, aplica ii, activate cu mouse-ul<br />
- <strong>de</strong>sktop-ul – por iunea <strong>de</strong> ecran pe care sunt rezi<strong>de</strong>nte icons-urile i<br />
meniul sistemului <strong>de</strong> oprerare<br />
- ferestrele (windows) – zonele ecranului <strong>în</strong> care se pot <strong>de</strong>sf ura<br />
activit i legate <strong>de</strong> introducerea datelor i afi area rezultatelor<br />
pentru aplica iile utilizator<br />
- meniurile – con in comenzile pe care le pot executa aplica iile<br />
sistem sau utilizator
<strong>1.</strong>6. Securitate<br />
<strong>1.</strong>6.<strong>1.</strong> Securitatea informa iei<br />
-25-<br />
Securitatea informa iei este necesar atunci când se lucreaz cu<br />
date confi<strong>de</strong>n iale sau secrete.<br />
Modalit i <strong>de</strong> protejare a datelor <strong>de</strong> pe calculator:<br />
- restric ionarea accesului fizic la calculator<br />
- restric ionarea accesului logica la date prin parole specifice<br />
fiec rui utilizator<br />
- protejarea serverelor i sta iilor prin firewall pentru lucrul <strong>în</strong> re ea<br />
- copierea sistematica a datelor<br />
- criptarea fi ierelor importante<br />
- <strong>utilizarea</strong> programelor anti-virus<br />
În cazul <strong>în</strong>treruperii aliment rii cu energie electric datele<br />
prelucrate si nesalvate se pierd. Pentru a pre<strong>în</strong>tâmpina aceste evenimente<br />
se recomand efectuarea <strong>de</strong> copii (back-ups) ale datelor importante pe unul<br />
din mediile <strong>de</strong> stocare men ionate. Se recomand efectuarea <strong>de</strong> back-up-uri<br />
ale sistemului, <strong>în</strong> i<strong>de</strong>ea <strong>de</strong> a avea copii <strong>în</strong> caz <strong>de</strong> <strong>de</strong>fectare a acestuia.<br />
<strong>1.</strong>6.2. Viru ii calculatoarelor<br />
Reprezint programe create <strong>de</strong> oameni cu scopul <strong>de</strong> a provoca<br />
disfunc ii <strong>în</strong> procesul <strong>de</strong> utilizare a calculatoarelor. Pot provoca:<br />
- anomalii <strong>în</strong> func ionarea programelor utilizator<br />
- anomalii <strong>în</strong> func ionarea sistemului <strong>de</strong> operare<br />
- distrugere <strong>de</strong> fi iere, documente sau baze <strong>de</strong> data, etc.<br />
Pot ajunge <strong>în</strong> calculator <strong>de</strong> pe dischete, CD-uri care con in <strong>de</strong>ja<br />
viru i. La ora actual cel mai mare pericol este infestarea cu viru ii <strong>de</strong> pe<br />
Internet. În toate cazurile este recomandat ca sistemul s fie prev zut cu<br />
programe antivirus care trebuiesc periodic actualizate. Cu programul<br />
antivirus se execut doi pa i importan i: <strong>de</strong>tectarea viru ilor i apoi, dac<br />
este posibil, eliminarea lor.<br />
<strong>1.</strong>7. Legila ie <strong>în</strong> domeniul IT<br />
Copyright-ul (dreptul <strong>de</strong> autor) reprezint modalitatea legal prin<br />
care se protejeaz lucr rile literare, tiin ifice, artistice sau <strong>de</strong> orice alt<br />
natur (software, fi iere <strong>de</strong> tip text, audio sau vi<strong>de</strong>o), publicate sau nu cu
-26-<br />
condi ia ca aceste lucr ri s aib o form tangibil (se v d, se aud, se pot<br />
atinge).<br />
În informatic , un exemplu clasic îl constituie kit-urile <strong>de</strong> instalare<br />
a softurilor realizate <strong>de</strong> marile firme prev zute cu un serial number,<br />
modalitate prin care se acord licen a <strong>de</strong> utilizare a softului respectiv,<br />
contra unei sume <strong>de</strong> bani.<br />
Modalit i <strong>de</strong> distribuire a soft-ului:<br />
<strong>1.</strong> Produse freeware – sunt protejate <strong>de</strong> dreptul <strong>de</strong> autor, dar sunt<br />
distribuite gratuit. Aceste produse nu pot fi vândute f r acordul<br />
autorului<br />
2. Produse shareware – sunt produse distribuite <strong>de</strong> produc tor contra<br />
unei sume modice i care pot fi <strong>în</strong>cercate <strong>în</strong>ainte <strong>de</strong> cump rarea<br />
efectiv a produsului<br />
3. Produse licen iate – aceste produse se g sesc sub inci<strong>de</strong>n a licen ei<br />
i se distribuie contra unei sume <strong>de</strong> bani. Acest drept este valabil<br />
doar pentru un singur calculator. Pentru instalarea pe mai multe<br />
calculatoare trebuie s se cumpere o licen special , iar aceast<br />
licen acord dreptul <strong>de</strong> utilizare a produsului nu i dreptul <strong>de</strong><br />
comercializare sau distribuire a acestuia.<br />
Organiza ia care se ocup <strong>de</strong> aceste probleme se nume te Business<br />
Software Alliance (BSA).
2. Utilizarea calculatoarelor i gestiunea fi ierelor<br />
2.<strong>1.</strong> Fundamente ale utiliz rii calculatoarelor<br />
2.<strong>1.</strong><strong>1.</strong> Primii pa i <strong>în</strong> <strong>utilizarea</strong> calculatoarelor<br />
1 Pornirea calculatorului<br />
Atât butonul <strong>de</strong> pornire, cât i cel <strong>de</strong> repornire se g sesc pe<br />
unitatea central a calculatorului. Acestea sunt inscrip ionate <strong>de</strong> obicei cu<br />
textul Power sau On i respectiv Reset. Pentru ca pornirea s se fac<br />
complet se apas butonul <strong>de</strong> pornire i <strong>de</strong> pe unitatea central i <strong>de</strong> pe<br />
monitor (<strong>în</strong> general prev zut cu un led). Odat efectuate aceste opera ii,<br />
dup pornirea complet a sistemului pe ecranul monitorului apare Desktopul<br />
(”masa <strong>de</strong> lucru”) sistemului <strong>de</strong> operare.<br />
2 Oprirea calculatorului Fig. 2.1<br />
Cu mouse-ul se efectueaz un clic pe butonul <strong>de</strong> comanda Start. În<br />
acest meniu se face apoi clic pe comanda Turn Off Computer. Apare o<br />
fereastr <strong>de</strong> dialog iar <strong>de</strong> aici se efectueaz un clic pe butonul <strong>de</strong> comand<br />
Turn Off. Astfel se termin execu ia sistemului <strong>de</strong> operare (Windows XP).<br />
Fig.2.1 Oprirea, repornirea calculatorului<br />
3 Repornirea calculatorului<br />
Dac <strong>în</strong> sistem intervin probleme se reporne te calculatorul <strong>în</strong> felul<br />
urm tor:
-28-<br />
- clic pe butonul Start, apoi clic pe butonul <strong>de</strong> comand Restart. În<br />
urma acestei comenzi se salveaz configur rile recente ale<br />
sistemului <strong>de</strong> operare, informa iile din memorie sunt salvate pe<br />
hard disk i apoi se reporne te calculatorul<br />
- o alta metod <strong>de</strong> repornire se face (dar nu este recomandat <strong>de</strong>cât<br />
in situa ii extreme când metoda anterioar nu poate fi aplicat )<br />
ac ionând butonul Reset existent pe unitatea central<br />
4 Oprirea unui program ”<strong>în</strong>ghe at” (care nu mai reac ioneaz<br />
la comenzi)<br />
Este situa ia <strong>în</strong> care un program sau <strong>în</strong>treg calculatorul nu mai<br />
reac ioneaz la nici un fel <strong>de</strong> comand . Meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> oprire <strong>în</strong> aceast<br />
situa ie:<br />
<strong>1.</strong> Task Manager: Fig.2.2, se apas simultan tastele CTRL-ALT-DEL<br />
i se porne te aplica ia Task Manager. În coloana Status (stare)<br />
programul care nu mai r spun<strong>de</strong> apare cu marcajul Not<br />
Responding, se d un clic pe el i apoi se ac ioneaz butonul <strong>de</strong><br />
comand End Task. Apare apoi o fereastr <strong>în</strong> care:<br />
- Cancel – re<strong>în</strong>toarcere <strong>în</strong> programul Windows<br />
- End Now – terminarea programului <strong>în</strong>ghe at<br />
Observa ie: datele nesalvate se vor pier<strong>de</strong>.<br />
Fig.2.2 Oprirea unui program <strong>în</strong>ghe at<br />
2. Pornire la rece – ac ionând butonul Power. Se opre te<br />
calculatorul, se a teapt câteva secun<strong>de</strong> dup care se reporne te
-29-<br />
calculatorul. În aceast situa ie se lanseaz automat <strong>în</strong> execu ie<br />
programul ScanDisk, care verific starea hard disk-ului.<br />
2.<strong>1.</strong>2. Informa iile i opera iile <strong>de</strong> baz , Fig. 2.3<br />
1 Vizualizarea informa iilor <strong>de</strong> baz referitoare la calculatorul<br />
utilizat se ob in prin afi area ferestrei panoului <strong>de</strong> control – clic pe Start<br />
Settings apoi pe Control Panel System i se alege fila General. Fereastra<br />
afi eaz :<br />
- numele sistemului <strong>de</strong> operare i versiunea lui<br />
- informa ii <strong>de</strong> <strong>în</strong>registrare<br />
- date tehnice <strong>de</strong>spre calculator: tipul procesorului, viteza<br />
(frecven a) lui, cantitatea <strong>de</strong> memorie RAM<br />
Fig.2.3 Vizualizarea informa iilor <strong>de</strong> baz<br />
2 Modificarea configur rii <strong>de</strong>sktop-ului<br />
a) Modificarea datei i orei, Fig. 2.4:<br />
Calea este: Start Settings Control Panel Date and<br />
Time<br />
b) Modificarea volumului sunetului Fig. 2.4<br />
Calea este: Start Settings Control Panel Sounds<br />
and Audio Devices Volume
-30-<br />
Fig.4.2 Modificarea datei i orei/modificarea volumului sunetului<br />
c) Configurarea ecranului, Fig.2.5:<br />
Calea este: Start Settings Control Panel Display<br />
i se aleg urm toarele file:<br />
- Appearance (aspect exterior mas <strong>de</strong> lucru – modifica<br />
culorile ata ate ecranului prin comanda Color Scheme<br />
- Settings (configur ri) – selecteaz rezolu ia ecranului<br />
(num rul <strong>de</strong> pixeli afi a i pe ecran) ex. 800x600,<br />
1024x768, 1152x864, 1280x1024<br />
- Screen Saver (protec ia ecranului) – program rezi<strong>de</strong>nt <strong>de</strong><br />
protec ie a ecranului dac un anumit timp nu se folose te<br />
mouse-ul sau tastatura<br />
Fig.2.5 Configurarea ecranului<br />
3 Stabilirea i modificarea tastaturii geografice, Fig. 2.6.1:<br />
Se face <strong>în</strong> func ie <strong>de</strong> regiune.
-31-<br />
Calea este: Start Settings Control Panel Regional and<br />
Language Options Languages Details Settings<br />
Fig.2.6.1 Stabilirea/modificarea tastaturii<br />
În subfereastra Installed Services (servicii instalate) se g se te lista cu<br />
limbile instalate anterior i care <strong>de</strong>vin active <strong>în</strong> momentul când se introduc<br />
textele. Se folosesc butoanele:<br />
- Add – instaleaz o limb plus serviciile <strong>de</strong> text ata ate<br />
- Remove – terge limba selectata plus serviciile text ata ate<br />
- Language Bar – modific aspectul comportamental al barei <strong>de</strong><br />
instrumente referitoare la gestiunea limbilor <strong>de</strong> introducere<br />
- Key Settings – se <strong>de</strong>fine te combina ia <strong>de</strong> taste pentru a se putea<br />
trece <strong>de</strong> la o limb la alta Fig. 2.6.2<br />
Fig.2.6.2 Setarea combina iei <strong>de</strong> taste
-32-<br />
4 Formatarea dischetelor (floppy disk) Fig. 2.7<br />
Formatarea – opera ia prin care discheta este preg tit pentru<br />
lucrul cu calculatorul. Orice dischet nou trebuie mai <strong>în</strong>tâi formatat<br />
<strong>în</strong>ainte <strong>de</strong> a putea fi folosit , iar la una folosit prin reformatare se pot<br />
<strong>de</strong>pista zonele <strong>de</strong>fecte care, ulterior format rii, nu mai sunt folosite. Prin<br />
reformatare se pier<strong>de</strong> informa ia existent pe dischet .<br />
Etape pentru formatarea unei dischete:<br />
- se introduce discheta in unitatea <strong>de</strong> disc (<strong>de</strong> obicei unitatea A)<br />
- se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> programul My Computer prin dublu clic pe icoana lui<br />
- se selecteaz 3½ Floppy (A:)<br />
- din meniul File Format se ajunge <strong>în</strong> fereastra <strong>de</strong> dialog din care<br />
se aleg op iunile <strong>de</strong> formatare dup care formatarea propriu zis se<br />
porne te cu Start OK iar la final Close<br />
În Fig. 2.7 putem observa op iunile:<br />
- Quick Format – formatare rapid a dischetei f r s caute<br />
<strong>de</strong>fec iunile<br />
- Create an MS-DOS startup disk – se creeaz o discheta <strong>de</strong> lansare<br />
a sistemului <strong>de</strong> operare MS-DOS<br />
Fig.2.7 Formatarea dischetei<br />
5 Instalarea i <strong>în</strong><strong>de</strong>p rtarea unei aplica ii software Fig. 2.8<br />
Comercializarea softului se face pe dischet sau CD iar mai nou,<br />
din cauza dimensiunilor tot mai mari a programelor, chiar pe DVD.<br />
O aplica ie soft se instaleaz astfel:<br />
a)<br />
- se introduce discheta sau CD-ul <strong>în</strong> unitatea respectiv
-33-<br />
Fig.2.8 Instalarea/<strong>în</strong><strong>de</strong>p rtarea unui aplica ii software<br />
- se lanseaz programul <strong>de</strong> instalare, <strong>de</strong> obicei <strong>de</strong>numit Setup.exe<br />
sau Install.exe<br />
- se r spun<strong>de</strong> la <strong>în</strong>treb rile <strong>de</strong> pe ecran iar in cazul <strong>în</strong> care nu se<br />
cunosc r spunsurile este preferabil s se aleag op iunile implicite<br />
b)<br />
- alta metoda <strong>de</strong> instalare a unui program este folosind calea Start<br />
Settings Control Panel Add or Remove Programs Add New<br />
Program se introduce discul sau CD-ul si se va lansa automat<br />
programul <strong>de</strong> instalare con inut pe acesta, urm rind instruc iunile<br />
afi ate pe ecran<br />
Pentru <strong>de</strong>zinstalarea unei aplica ii se poate folosi una dintre<br />
urm toarele meto<strong>de</strong><br />
a) se apeleaz programul <strong>de</strong> <strong>de</strong>zinstalare al programului aflat in<br />
meniu aplica iei<br />
b) se folose te cale Start Settings Control Panel Add or<br />
Remove Programs Change or Remove Programs prin<br />
intermediul c ruia se pot modifica sau terge programele <strong>de</strong>ja<br />
instalate<br />
6 Utilizarea taste Print Screen i inserarea imaginii ecranului <strong>în</strong>trun<br />
document<br />
Exista dou moduri <strong>de</strong> folosire a tastei Print Screen:<br />
a) prin ap sarea tastei Print Screen <strong>în</strong>treaga imagine a ecranului se<br />
introduce <strong>în</strong> Clipboard<br />
b) prin ac ionarea combina iei <strong>de</strong> taste Alt+Print Screen <strong>în</strong> Clipboard<br />
va ajunge doar imaginea ferestrei active
-34-<br />
Daca vrem sa inser m imaginea capturat <strong>în</strong>tr-un document Word<br />
<strong>de</strong> exemplu, <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>m aplica ia asociata documentului i urm m calea<br />
Edit Paste<br />
7 Utilizarea sistemului Help (<strong>de</strong> ajutor) Fig. 2.9<br />
Fig.2.9 Utilizarea sistemului Help<br />
Se folose te calea: Start Help and Support Search i se<br />
tasteaz no iunea c utat dup care se apas tasta Enter<br />
2.<strong>1.</strong>3 Editarea textelor<br />
1 Lansarea <strong>în</strong> execu ie a unei aplica ii <strong>de</strong> editare a textelor<br />
Windows XP este prev zut cu un editor simplu <strong>de</strong> text, numit<br />
Notepad. Este consi<strong>de</strong>rat simplu <strong>de</strong>oarece el nu fomateaz textele (<strong>de</strong><br />
exemplu <strong>în</strong>treg textul este scris cu acela i tip <strong>de</strong> caracter). Pentru lansarea<br />
programului <strong>în</strong> execu ie se folose te Start Programs Accessories<br />
Notepad. Fereastra afi at <strong>de</strong> program are urm toarea structur , Fig. 2.10:<br />
- bara <strong>de</strong> titlu – Untitled<br />
- bara meniului principal<br />
- rama <strong>de</strong> editare <strong>de</strong>stinata introducerii textului <strong>de</strong> c tre utilizator<br />
Editorul permite efectuarea opera iilor fundamentale: mutare,<br />
copiere, tergere a <strong>în</strong>tregului text sau buc i din text.<br />
2 Salvarea unui fi ier<br />
Dup introducerea textului, care se g se te <strong>în</strong> memoria intern ,<br />
volatil , a calculatorului, acesta trebuie salvat pe o memorie extern (hard<br />
disk, dischet ), nevolatil .
-35-<br />
Fig.2.10 Fereastr program Notepad<br />
Calea: File Save As i se va <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> o fereastr <strong>de</strong> dialog<br />
Fig.2.1<strong>1.</strong> Aici trebuiesc men ionate: unitatea i directorul, numele<br />
fi ierului, tipul fi ierului (extensia TXT) dup care se d comanda Save i<br />
se efectueaz memorarea fi ierului.<br />
Fig.2.11 Salvare fi ier <strong>în</strong> Notepad<br />
3 Deschi<strong>de</strong>rea unui nou fi ier (crearea) i a unui fi ier existent<br />
Pentru crearea unui fi ier nou: File New i se creeaz un<br />
document gol<br />
Pentru <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rea unui fi ier existent: File Open apare o<br />
fereastr <strong>de</strong> dialog <strong>de</strong> un<strong>de</strong> se caut unitatea, directorul i numele fi ierului<br />
dup care se d Open.<br />
4 Închi<strong>de</strong>rea aplica iei Notepad<br />
Calea: File Exit
2.2. Desktop-ul (masa <strong>de</strong> lucru)<br />
-36-<br />
2.2.1 Gestiunea simbolurilor grafice<br />
1 Simboluri grafice obi nuite<br />
Fi ier – o colec ie organizat <strong>de</strong> date <strong>în</strong> care pot fi memorate<br />
informa ii <strong>de</strong> diferite tipuri: documente, imagini grafice, muzic , programe.<br />
Dosar (fol<strong>de</strong>r sau directory) – o structura arborescent <strong>în</strong> care sunt<br />
memorate fi iere i/sau alte subdirectoare<br />
Pictograme (icons) – simboluri grafice sugestive reprezentând pe<br />
<strong>de</strong>sktop fi iere, directoare, aplica ii<br />
2 Deschi<strong>de</strong>rea unui fi ier, director sau aplica ie <strong>de</strong> pe <strong>de</strong>sktop<br />
a) dublu clic pe simbolul grafic<br />
b) clic dreapta pe simbolul grafic i apoi se alege comanda Open din<br />
meniul afi at<br />
3 Crearea unei prescurt ri / scurt turi (shortcut)<br />
În momentul <strong>în</strong> care utilizatorul lucreaz frecvent cu un document,<br />
director sau aplica ie se recomanda plasarea pe Desktop a unui shortcut la<br />
respectivul document, director sau aplica ie pentru a avea acces cât mai<br />
rapid la el printr-un simplu dublu clic pe icon-ul asociat.<br />
Fig.2.12.1 Secven a unu Fig.2.12.2 Secven a doi<br />
Realizarea pe <strong>de</strong>sktop a unui shortcut: clic dreapta pe Desktop<br />
New Shortcut iar <strong>în</strong> fereastra <strong>de</strong> dialog <strong>de</strong>schis Fig.2.12.1 (secven a<br />
unu) se specific aplica ia / documentul / directorul (se trece calea un<strong>de</strong> se<br />
afl ) Next Fig.2.12.2 (secven a doi), se completeaz aplica ia (f r cale)<br />
Finish i pe Dektop va ap rea o noua icoan asociat shortcut-ului nou<br />
creat.
2.2.2. Gestiunea ferestrelor<br />
-37-<br />
1 Componentele unei ferestre<br />
Fereastr – zona dreptunghiular a ecranului care con ine fi iere<br />
(texte, imagini grafice), simboluri grafice, directoare i diferite controale<br />
(butoane <strong>de</strong> comand , cutii <strong>de</strong> text, casete <strong>de</strong> selectare etc.).<br />
Con inutul unei ferestre tip: Fig. 2.13 ex. Control Panel<br />
- bara <strong>de</strong> titlu – con ine numele ferestrei<br />
- butoanele – minimizare, maximizare, <strong>în</strong>chi<strong>de</strong>re<br />
- bara meniului principal<br />
- bare <strong>de</strong> instrumente<br />
- bare <strong>de</strong> <strong>de</strong>filare vertical i/sau orizontal<br />
- chenarul ferestrei<br />
- spa iul <strong>de</strong> lucru<br />
- bara <strong>de</strong> stare<br />
Fig.2.13 Componentele ferestrei Control Panel<br />
2 Opera ii cu ferestre<br />
a) Deplasarea – cu ajutorul mouse-ului: se ine ap sat butonul stânga al<br />
mouse-ulului pe bara <strong>de</strong> titlu i se <strong>de</strong>plaseaz mouse-ul<br />
b) Redimensionarea – prin pozi ionarea mouse-ului pe chenarul ferestrei in<br />
momentul in care cursorul se transform in s geat vertical , orizontal sau
-38-<br />
oblic se apas butonul mouse-ului i se redimensioneaz fereastra la<br />
dimensiunea dorit<br />
c) Defilarea – prin bara <strong>de</strong> <strong>de</strong>filare care se g se te pe marginea din dreapta<br />
i/sau inferioar a ferestrei<br />
ferestrei<br />
ferestrei<br />
3 Grupul <strong>de</strong> butoane<br />
- comenzi <strong>de</strong> minimizare, maximizare i <strong>în</strong>chi<strong>de</strong>re a<br />
- comenzi <strong>de</strong> minimizare, restabilire si <strong>în</strong>chi<strong>de</strong>re a<br />
4 Comutarea <strong>în</strong>tre ferestre<br />
Aceast comutare este posibil dac , <strong>în</strong> acela i timp sunt <strong>de</strong>schise<br />
dou sau mai multe ferestre dar doar una dintre ele este activ i anume cea<br />
plasat <strong>în</strong> fa .<br />
Trecerea dintr-o fereastr in alta este posibila:<br />
- se aplica un clic pe fereastra dorit (dac este vizibil )<br />
- se ac ioneaz <strong>de</strong> mai multe ori combina ia <strong>de</strong> taste ALT+TAB pân<br />
când fereastra dorit va fi activat (parcurgere ciclic a<br />
ferestrelor).<br />
2.3. Gestiunea fi ierelor<br />
2.3.<strong>1.</strong> <strong>Concepte</strong><br />
Sistemul <strong>de</strong> operare afi eaz unit ile, directoarele i fi ierele <strong>în</strong>tro<br />
structur ierarhic .<br />
Unit ile <strong>de</strong> discuri existente pe calculator sunt <strong>de</strong>semnate prin<br />
litere. De exemplu, dac un calculator este prev zut cu o unitate <strong>de</strong><br />
dischet , trei hard disk-uri i o unitate <strong>de</strong> CD, atunci alocarea literelor se<br />
face astfel:<br />
- A, B – unitatea <strong>de</strong> dischete;<br />
- C,D,E – cele trei hard disk-uri;<br />
- F – unitatea <strong>de</strong> CD.<br />
Datorit capacit ii mari <strong>de</strong> memorare a discurilor este necesar<br />
organizarea i gruparea fi ierelor pe baza unor criterii stabilite <strong>de</strong> utilizator.
-39-<br />
Directorul (fol<strong>de</strong>r-ul) este o structur arborescent <strong>în</strong> care sunt<br />
memorate un num r <strong>de</strong> fi iere. În afar <strong>de</strong> fi iere, un director poate con ine<br />
i alte directoare (subdirectoare).<br />
Dup formatarea discului, Windows creeaz pe discul respectiv un<br />
director r d cin , exemplu: A:\. Utilizatorul creeaz <strong>în</strong> directorul r d cin<br />
o structur <strong>de</strong> arbore. Con inutul <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> doare <strong>de</strong> spa iu fizic disponibil<br />
pe disc.<br />
Observa ie: - <strong>în</strong>tr-un director nu pot exista dou sau mai multe<br />
subdirectoare sau fi iere cu acela i nume.<br />
Calea unui fi ier – drumul <strong>de</strong> la directorul r d cin pân la<br />
directorul <strong>în</strong> care se g se te fi ierul respectiv.<br />
Exemplu: Avem o structur arborescent pe discul A: i fi ierul<br />
Popescu.doc. Astfel structura este:<br />
A:\Angaja i\Muncitori\Popescu.doc<br />
2.3.2 Directoare (fol<strong>de</strong>r)<br />
Fig.2.14 Structura arborescent<br />
Pentru a naviga spre un fi ier sau spre un director al unei unit i <strong>de</strong><br />
disc se va folosi programul Windows Explorer.<br />
Calea: Start Programs Accessories Windows Explorer.<br />
Sau combina ia <strong>de</strong> taste Windows+E.<br />
Pentru a afi a con inutul unui director, <strong>în</strong> semifereastra stâng se<br />
afl <strong>de</strong>numirea lui, iar <strong>în</strong> semifereastra dreapt con inutul lui.
-40-<br />
1 Crearea unui director<br />
Calea: Windows Explorer meniul File submeniul New se<br />
d comanda Fol<strong>de</strong>r. Se afi eaz simbolul unui dosar nou cu nume<br />
pre<strong>de</strong>finit New Fol<strong>de</strong>r, care poate fi modificat <strong>de</strong> utilizator. La final se<br />
ac ioneaz tasta Enter. Sau se efectueaz un clic <strong>în</strong> afara simbolului grafic.<br />
Dac numele pre<strong>de</strong>finit al directorului nu este selectat, acest nume poate fi<br />
modificat ulterior prin comanda Rename (meniul File).<br />
Crearea unui subdirector se realizeaz asem n tor cre rii unui<br />
director, cu <strong>de</strong>osebirea c <strong>în</strong> primul pas al algoritmului anterior se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong><br />
directorul p rinte <strong>în</strong> care se creeaz noul subdirector.<br />
2 Aflarea numelui, dimensiunii i loca iei unui director,<br />
Fig.2.15<br />
- În programul My Computer sau <strong>în</strong> programul Windows Explorer,<br />
printr-un clic se selecteaz numele directorului analizat.<br />
- Calea: meniul File se d comanda Properties se afi eaz o<br />
fereastr <strong>de</strong> dialog <strong>în</strong> care se activeaz fila General. În aceast fil<br />
sunt afi ate date <strong>de</strong>spre loca ia (Location) i m rimea (Size)<br />
fi ierului.<br />
2.3.3. Lucrul cu fi iere<br />
Fig.2.15 Numele, dimensiunea i loca ia unui director<br />
Fi ierele, directoarele, programele, unit ile i alte obiecte sunt<br />
reprezentate <strong>în</strong> interfa a grafic a sistemului <strong>de</strong> operare cu ajutorul<br />
simbolurilor grafice numite pictograme (icons).
-41-<br />
1 C utarea fi ierelor <strong>de</strong> un anumit tip (extensie), Fig.2.16<br />
- Calea: Start Search fereastra Search Results se efectueaz<br />
-<br />
un clic pe comanda All files and fol<strong>de</strong>rs.<br />
În cutia All or part of the<br />
file name se introduce<br />
caracterul *, urmat <strong>de</strong> un<br />
punct i <strong>de</strong> extensia<br />
-<br />
analizat .<br />
În cutia Look in se<br />
introduce numele<br />
-<br />
directorului analizat.<br />
Se efectueaz un clic pe<br />
butonul<br />
Search.<br />
<strong>de</strong> comand<br />
În semifereastra din dreapta sunt<br />
afi ate rezultatele c ut rii.<br />
Fig.2.16 C utare fi iere/directoare<br />
2 Modificarea st rii unui fi ier<br />
- În programul My Computer sau <strong>în</strong> programul Windows Explorer,<br />
printr-un clic se selecteaz numele fi ierului analizat.<br />
- Calea: meniul File se d comanda Properties se afi eaz o<br />
fereastr <strong>de</strong> dialog <strong>în</strong> care se activeaz fila General. În aceast fil<br />
exist o caset <strong>de</strong> selectare etichetat cu Read-only (numai citire).<br />
Dac aceast cutie este selectat , atunci fi ierul analizat nu poate fi<br />
modificat sau ters. Orice modificare a lui va duce la existen a unui<br />
alt fi ier, cu alt <strong>de</strong>numire.<br />
3 Sortarea fi ierelor (nume, dimensiune, extensie, dat<br />
calendaristic ), Fig.2.17<br />
- Calea: Programul My Computer sau <strong>în</strong> programul Windows<br />
Explorer meniul View comanda Delails. Criterii <strong>de</strong> sortare:<br />
a. Name – sortare dup numele fi ierelor clic pe Name<br />
b. Size – sortare dup dimensiunea fi ierelor clic pe Size<br />
c. Type – sortare dup extensie clic pe Type<br />
d. Modified – sortare dup data calendaristic clic pe Data<br />
4 Re<strong>de</strong>numirea fi ierelor (directoarelor)<br />
În procesul <strong>de</strong> re<strong>de</strong>numire a fi ierelor, modificarea extensiei poate<br />
avea consecin e grave, imposibilitatea <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rii fi ierului re<strong>de</strong>numit.
-42-<br />
Fig.2.17 Sortare fi iere/directoare<br />
De aceea, dac se face o tentativ <strong>de</strong> modificare a extensiei, atunci sistemul<br />
<strong>de</strong> operare ne va <strong>în</strong>treba explicit dac dorim acest lucru.<br />
- Calea: În programul My Computer sau Windows Explorer se<br />
selecteaz fi ierul (dosarul) al c rui nume se modific .<br />
- Meniul File Rename se tasteaz noul nume Enter<br />
2.3.4. Copierea i mutarea<br />
1 Meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> selectare<br />
a. Se efectueaz un clic pe ceea ce dorim selectat<br />
b. Selectarea mai multor fi iere(directoare) se face inând<br />
ap sat tasta CTRL, apoi se efectueaz clic pe fiecare<br />
element<br />
c. Selectarea tuturor fi ierelor (directoarelor): meniul<br />
Edit Select All<br />
d. Deselectarea fi ierelor (directoarelor): meniul Edit<br />
Invert Selection<br />
2 Meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> copiere, mutare, meto<strong>de</strong>:<br />
a)<br />
- Din Windows Explorer se selecteaz elementul dorit<br />
- Calea: meniul Edit Cut (<strong>de</strong>cupare, mutare), fie Copy (copiere).<br />
Elementul selectat va fi <strong>de</strong>pus pe Clipboard<br />
- Deschi<strong>de</strong>m loca ia un<strong>de</strong> vrem s -l mut m Edit Paste<br />
b) Metoda tragerii cu mouse-ul<br />
- Din Windows Explorer, cu mouse-ul se ine ap sat butonul din<br />
dreapta i se trage pân la <strong>în</strong> loca ia un<strong>de</strong> dorim s -l mut m i apoi<br />
se elibereaz mouse-ul.<br />
c) Folosind comenzile Copy To Fol<strong>de</strong>r sau Move To Fol<strong>de</strong>r<br />
- Din Windows Explorer se selecteaz elementul dorit
-43-<br />
- Meniul Edit Copy To Fol<strong>de</strong>r (Move To Fol<strong>de</strong>r) se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> o<br />
fereastr <strong>de</strong> dialog <strong>de</strong> un<strong>de</strong> se alege loca ia dorit Copy (Move)<br />
3 Salvarea <strong>de</strong> siguran (backup)<br />
Aceasta este o salvare <strong>de</strong> siguran pus la dispozi ia utilizatorului<br />
<strong>de</strong> c tre sistemul <strong>de</strong> operare Windows XP, <strong>de</strong>oarece practica a <strong>de</strong>monstrat<br />
c <strong>de</strong> multe ori, din motive obiective sau subiective pot fi pierdute diverse<br />
fi iere: calculatorul nu mai <strong>în</strong>carc sistemul <strong>de</strong> operare i atunci hard diskul<br />
trebuie formatat i sistemul <strong>de</strong> operare trebuie reinstalat, pierzându-se<br />
astfel toate datele memorate.<br />
Exist dou tipuri <strong>de</strong> salv ri <strong>de</strong> siguran :<br />
1 Tip fi ier (File)<br />
Obiectele salvate sunt p strate <strong>în</strong> fi iere pe discuri<br />
compacte, pe hard disk-uri, pe dischete, pe discuri ZIP, sau <strong>în</strong> directoarele<br />
partajate din re eaua utilizat .<br />
2 Tip band ( Tape)<br />
Obiectele salvate sunt p strate pe benzi magnetice (aceast<br />
op iune este accesibil doar dac calculatorul este echipat cu o unitate <strong>de</strong><br />
band ).<br />
Lansarea <strong>în</strong> execu ie a programului Backup:, Fig.2.18<br />
- Calea: Start Programs Accessories System Tools clic<br />
pe comanda BackUp fereastr introductiv , primul pas al<br />
expertului<br />
Fig.2.18 Salvare <strong>de</strong> siguran
2.3.5. tergerea i restabilirea<br />
-44-<br />
Comenzile <strong>de</strong> tergere i restabilire sunt valabile atât pentru fi iere<br />
cât i pentru directoare.<br />
1 tergerea, Fig. 2.19<br />
- În programul My Computer sau <strong>în</strong> programul Windows Explorer se<br />
selecteaz elementul care urmeaz a fi ters<br />
- Meniul File Delete se ac ioneaz butonul <strong>de</strong> comand Yes<br />
Fig.2.19 tergere fi iere/directoare<br />
În aceste condi ii <strong>de</strong> tergere, fi ierul (directorul) nu s-au<br />
<strong>în</strong><strong>de</strong>p rtat <strong>de</strong> pe hard disk, ci este memorat <strong>în</strong> directorul Recycle Bin (co<br />
<strong>de</strong> reciclare). Aici nu vom reg si fi iere (directoare) terse <strong>de</strong> pe dischet .<br />
2 Recuperarea<br />
- De pe Desktop-ul sistemului <strong>de</strong> operare se face un dublu clic pe<br />
simbolul directorului Recycle Bin se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> fereastra Recycle<br />
Bin i se selecteaz ceea ce dorim s recuper m<br />
- File Restore (se re<strong>în</strong>torc <strong>în</strong> loca ia ini ial )<br />
3 Golirea directorului Recycle Bin<br />
- De pe Desktop-ul sistemului <strong>de</strong> operare se face un dublu clic pe<br />
simbolul directorului Recycle Bin se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> fereastra Recycle<br />
Bin i se selecteaz ceea ce dorim s tergem<br />
- File Empty Recycle Bin din fereastra <strong>de</strong> dialog, Yes – se<br />
gole te directorul, sau<br />
- File Delete din fereastra <strong>de</strong> dialog, Yes – terge doar<br />
ceea ce am selectat
2.3.6. C utarea<br />
-45-<br />
Sistemul <strong>de</strong> operare permite localizarea u oar i rapid a<br />
fi ierelor, directoarelor, adrese e-mail, etc. Procedura prin care se lanseaz<br />
programul <strong>de</strong> c utare este:<br />
- Calea: Start Search fereastra principal Search Results<br />
subfereastra Search Companion comanda Search. Se pot stabili<br />
una sau mai multe criterii <strong>de</strong> c utare.<br />
În specificarea numelui pot fi utilizate i urm toarele dou<br />
caractere universale:<br />
- * - <strong>în</strong>locuie te un num r arbitrar <strong>de</strong> caractere al numelui c utat.<br />
- ? – <strong>în</strong>locuie te un singur caracter al numelui c utat<br />
2.3.7. Arhivarea fi ierelor i a directoarelor<br />
Programele <strong>de</strong> arhivare (cel inclus <strong>în</strong> sistemul <strong>de</strong> operare sau<br />
aplica ii separate precum WinZip, WinRar, PowerArchiver) reduc<br />
substan ial dimensiunea unor fi iere, <strong>în</strong>tre 20% i 85% din dimensiunea<br />
original . Se recomand <strong>utilizarea</strong> unor astfel <strong>de</strong> programe pentru fi ierele<br />
existente pe hard disk, dar care sunt rar utilizate <strong>de</strong>oarece procesul <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>compresie dureaz , astfel se câ tig un spa iu semnificativ.<br />
Arhivarea i <strong>de</strong>zarhivarea sub sistemul <strong>de</strong> operare Windows XP:<br />
- Arhivarea – calea: Windows Explorer select m elementul (unul<br />
sau mai multe fi iere sau directoare) pe care vrem s -l arhiv m<br />
apoi clic dreapta mouse submeniul Send To Compressed<br />
(zipped) Fol<strong>de</strong>r Fig. 2.20<br />
Fig.2.20 Arhivare
-46-<br />
- Dezarhivarea – calea: Windows Explorer select m fi ierul cu<br />
extensia ZIP clic dreapta mouse Extract All fereastra <strong>de</strong><br />
dialog, Fig.2.21 Next fereastra <strong>de</strong> dialog Finish<br />
Fig.2.2<strong>1.</strong> Dezarhivare<br />
Prin fi ier zip auto<strong>de</strong>spachetabil se <strong>în</strong> elege un fi ier executabil<br />
(<strong>de</strong>ci cu extensia EXE) cu dou componente: un fi ier arhivat i un<br />
software prin care fi ierul arhivat poate fi <strong>de</strong>zarhivat (chiar i <strong>în</strong> absen a<br />
programelor <strong>de</strong> arhivare).<br />
2.4. Gestiunea imprim rii<br />
Înainte <strong>de</strong> a lansa <strong>în</strong> execu ie imprimarea propriu zis utilizatorul<br />
poate alege din lista imprimantelor instalate la un calculator imprimanta<br />
dorit . Dac se d doar comanda Print va fi folosit una din multele<br />
imprimante existente in lista i anume cea care are atributul <strong>de</strong> imprimant<br />
implicit (cea care o utiliz m cel mai <strong>de</strong>s).<br />
Schimbarea imprimantei implicite<br />
- Calea: Start Control Panel Printers and Faxes se<br />
selecteaz imprimanta meniul File Set as Default Printer<br />
Instalarea unei noi imprimante<br />
În procesul <strong>de</strong> instalare a sistemului <strong>de</strong> operare se cer informa ii<br />
referitoare la imprimantele folosite. Se instaleaz astfel driver-ele<br />
imprimantelor. Dar aceste drivere se pot instala i ulterior astfel:
-47-<br />
Fig.2.22. Formatarea paginii<br />
- Calea: Start Control Panel Printer and Faxes meniul<br />
File Add Printer fereastra expertului (wizard) <strong>de</strong> instalare<br />
Next o serie <strong>de</strong> ferestre dialog (tipul imprimantei, portul<br />
utilizat, exist sau nu disc <strong>de</strong> instalare, numele imprimantei, etc.)<br />
Finish<br />
Imprimarea unui document dintr-o aplica ie <strong>de</strong> editare <strong>de</strong> text<br />
Presupunem c utiliz m editorul <strong>de</strong> text Notepad. Din meniul File<br />
folosim comenzile:<br />
- Page Setup – set m parametrii pentru aspectul exterior al paginii<br />
Fig. 2.22<br />
- Print – lanseaz <strong>în</strong> execu ie procesul <strong>de</strong> tip rire Fig. 2.23<br />
Fig.2.23. Lansarea <strong>în</strong> execu ie a tip ririi
-48-<br />
Vizualizarea procesului imprim rii<br />
Orice utilizator are dreptul s gestioneze ”coada <strong>de</strong> imprimare”<br />
(pot ve<strong>de</strong>a progresul <strong>de</strong> imprimare a documentelor sau pot efectua anumite<br />
interven ii). În fereastra Printers and Faxes se efectueaz un dublu clic pe<br />
simbolul imprimantei utilizate i apar informa ii <strong>de</strong>spre: numele<br />
documentului, starea imprim rii, num rul <strong>de</strong> pagini, dimensiune, data i<br />
ora comenzii <strong>de</strong> imprimare, portul etc.<br />
Întreruperea temporar i reluarea imprim rii<br />
În fereastra Printers and Faxes se d dublu clic pe simbolul<br />
imprimantei utilizate fereastra <strong>de</strong> a teptare clic dreapta pe<br />
documentul care se dore te sa fie <strong>în</strong>trerupt temporar iar din meniul local<br />
afi at Pause Fig. 2.24.<br />
Fig.2.24. Întreruperea temporar a tip ririi<br />
Pentru reluarea imprim rii se urmeaz aceea i procedur dar se<br />
alege op iunea Resume din meniul local, Fig.2.25.<br />
Fig.2.25. Reluarea procesului <strong>de</strong> tip rire<br />
Anularea imprim rii unui document<br />
În fereastra principal Printers and Faxes dublu clic pe simbolul<br />
imprimantei utilizate clic dreapta pe documentul ce se dore te a fi<br />
anulat iar din meniul local afi at se d comanda Cancel, Fig.2.26.
-49-<br />
Fig.2.26. Anularea procesului <strong>de</strong> tip rire
3.<strong>1.</strong> Generalit i<br />
3. Editarea textelor<br />
Office XP nu mai este doar o aplica ie, ci a <strong>de</strong>venit un sistem<br />
integrat <strong>de</strong> furnizare <strong>de</strong> date <strong>în</strong> <strong>în</strong>tregul sistem <strong>de</strong> lucru. Componenta cea<br />
mai utilizat a pachetului Microsoft Office XP - Word este un program <strong>de</strong><br />
prelucrare <strong>de</strong> texte evoluat, pe care-l pute i utiliza pentru a crea o mul ime<br />
<strong>de</strong> tipuri <strong>de</strong> documente.<br />
Aceast sec iune cuprin<strong>de</strong> strictul necesar pentru a putea <strong>în</strong>cepe s<br />
lucra i cu Microsoft Word XP sub Windows (<strong>de</strong>numit Word <strong>în</strong> continuare),<br />
incluzând modul <strong>de</strong> lansare al programului, modul <strong>de</strong> utilizare al ecranului<br />
i modul <strong>de</strong> ob inere a asisten ei interactive. De asemenea, pune la<br />
dispozi ie o privire <strong>de</strong> ansamblu asupra caracteristicilor programului Word<br />
i informa ii referitoare la modul <strong>de</strong> utilizare a acestora.<br />
Obiective:<br />
La sfâr itul acestui capitol ve i <strong>în</strong>v a urm toarele:<br />
- S lansa i Word.<br />
- S i<strong>de</strong>ntifica i diferitele elemente ale ecranului Word.<br />
- S utiliza i meniuri, bare cu instrumente <strong>de</strong> lucru i casete <strong>de</strong><br />
dialog.<br />
- S ob ine i asisten .<br />
- S vizualiza i un document <strong>în</strong> mai multe moduri.<br />
- S p r si i aplica ia.<br />
- S <strong>de</strong>scoperi i c Word este mai mult <strong>de</strong>cât o foaie <strong>de</strong> hârtie<br />
electronic .<br />
Word este un program <strong>de</strong> prelucrare <strong>de</strong> texte pe care-l pute i utiliza<br />
pentru a crea mai multe tipuri diferite <strong>de</strong> documente. În Microsoft Word<br />
XP pute i u or îmbun t i calitativ aspectul unui text prin <strong>utilizarea</strong> <strong>de</strong><br />
caractere subliniate, aldine sau cursive i prin verificarea gre elilor <strong>de</strong><br />
ortografie din document. Pute i crea, <strong>de</strong> asemenea, documente mai<br />
complexe, prin <strong>utilizarea</strong> unor caracteristici mai sofisticate, cum ar fi<br />
crearea <strong>de</strong> rezumate, adnot ri, grafice, tabele i integrarea <strong>în</strong> text a<br />
elementelor grafice. De i unele dintre caracteristicile mai complicate ale<br />
programului Microsoft Word <strong>de</strong>p esc preten iile acestui capitol, pe
-51-<br />
parcursul lui ve i g si informa ii <strong>de</strong>spre <strong>utilizarea</strong> majorit ii<br />
instrumentelor <strong>de</strong> lucru disponibile <strong>în</strong> Microsoft Word XP.<br />
Urm toarea list explic doar câteva dintre caracteristicile<br />
programului Word:<br />
- Word este un program <strong>de</strong> prelucrare <strong>de</strong> texte <strong>de</strong> tip WYSIWYG<br />
(What You See Is What You Get), acest lucru <strong>în</strong>semnând c el<br />
afi eaz documentele pe ecran <strong>în</strong> forma <strong>în</strong> care le va tip ri pe<br />
hârtie. Microsoft Word este echipat cu abloane pe care le pute i<br />
utiliza pentru a crea documente.<br />
- Activit ile repetitive pot fi automatizate prin folosirea<br />
macrocomenzilor sau a facilita ilor AutoCorec ie, AutoFormatare<br />
i abloane.<br />
- Toate instrumentele <strong>de</strong> lucru necesare pentru crearea i stabilirea<br />
formatului oric rui tip <strong>de</strong> document pot fi afi ate pe ecran <strong>în</strong> timp<br />
ce lucra i sau pot r mâne ascunse pân <strong>în</strong> momentul <strong>în</strong> care ave i<br />
nevoie <strong>de</strong> ele. Pute i da rapid comenzi utilizând selectarea<br />
meniurilor sau butoanele <strong>de</strong> pe barele cu instrumente <strong>de</strong> lucru.<br />
- Asisten a <strong>în</strong> context este disponibil oriun<strong>de</strong> sunte i <strong>în</strong> program.<br />
- Pute i stabili formatul caracterelor folosind stiluri i dimensiuni<br />
diferite <strong>de</strong> corpuri <strong>de</strong> liter . Pute i, <strong>de</strong> asemenea, s evi<strong>de</strong>n ia ii<br />
caracterele prin subliniere i prin <strong>utilizarea</strong> stilurilor aldin sau<br />
cursiv.<br />
- Microsoft Word cuprin<strong>de</strong> un program <strong>de</strong> verificare a corectitudinii<br />
ortografice (Corectare ortografic i gramatical), un program <strong>de</strong><br />
verificare a corectitudinii gramaticale, un dic ionar <strong>de</strong> sinonime i<br />
antonime (Lexicon <strong>în</strong> limba român , limba englez etc.),<br />
corectarea automat , astfel <strong>în</strong>cât s pute i fi sigur c documentul<br />
atinge cele mai <strong>în</strong>alte standar<strong>de</strong> <strong>de</strong> calitate.<br />
- Pute i ad uga legen<strong>de</strong> <strong>de</strong> ilustra ii, note explicative, note <strong>de</strong> subsol<br />
i note <strong>de</strong> final documentului.<br />
- Pute i genera cuprinsuri, in<strong>de</strong>xuri i rezumate.<br />
- Pute i crea formulare pentru a fi tip rite sau pentru a fi completate<br />
pe ecran.<br />
- Pute i adapta cerin elor dumneavoastr modul <strong>în</strong> care apar<br />
documentele pe ecran.<br />
- Pute i utiliza fuzionarea datelor pentru administrarea<br />
corespon<strong>de</strong>n ei (îmbinare corespon<strong>de</strong>n , scrisori tipizate, plicuri i<br />
etichete).
-52-<br />
- Pute i crea documente având un aspect profesional, care includ<br />
coloane <strong>de</strong> tip ziar, tabele, grafice, imagini i ilustra ii.<br />
- Pute i integra date din Word cu date din alte aplica ii Windows.<br />
- Pute i folosi po ta electronic pentru colaborarea pe documente i<br />
partajarea informa iilor.<br />
- Pute i transforma documente rapid i u or <strong>în</strong> pagini Web.<br />
3.2. Utilizarea aplica iei Word<br />
1 Lansarea programului<br />
Exist mai multe modalit i <strong>de</strong> lansare a aplica iei Word. Cele mai<br />
utilizate sunt prin meniul Start i icoana corespunz toare aplica iei <strong>de</strong> pe<br />
<strong>de</strong>sktop.<br />
Pentru a lansa Word XP urma i unul din pa ii:<br />
- Executa i clic pe butonul Start-Programs i alege i op iunea<br />
Microsoft Word.<br />
- Executa i dublu clic pe pictograma programului Microsoft Word.<br />
Indiferent <strong>de</strong> modul <strong>de</strong> lansare <strong>în</strong> execu ie a aplica iei ecranul <strong>de</strong> <strong>în</strong>ceput<br />
arat astfel:<br />
2 Ecranul Word<br />
Elementele principale <strong>de</strong> pe ecranul Word sunt bara <strong>de</strong> meniuri,<br />
barele <strong>de</strong> instrumente, bara <strong>de</strong> stare, barele <strong>de</strong> <strong>de</strong>filare, suprafa a <strong>de</strong> lucru,<br />
riglele, punctul <strong>de</strong> inserare i panoul <strong>de</strong> activit i.<br />
Task Pane apare chiar <strong>de</strong> la pornirea aplica iei Word. Dac la <strong>în</strong>ceput <strong>în</strong><br />
acest meniu sunt disponibile ac iuni cum ar fi <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rea unui document<br />
sau crearea unui document nou pornind <strong>de</strong> la un ablon, vom observa cu<br />
u urin c Task Pane î i modific op iunile afi ate <strong>în</strong> func ie <strong>de</strong> contextul<br />
<strong>în</strong> care lucr m, afi ând <strong>în</strong> fiecare moment ac iunile cele mai potrivite.<br />
Astfel, <strong>în</strong> loc s ne pier<strong>de</strong>m vremea c utând prin meniuri o anumit<br />
facilitate <strong>de</strong>s folosit , o putem g si rapid <strong>în</strong> Task Pane. Putem activa <strong>în</strong><br />
orice moment Task Pane din meniul View Toolbars.<br />
3 Barele <strong>de</strong> instrumente. Utilizarea butoanelor<br />
Barele <strong>de</strong> instrumente con in butoane scurt tur pentru op iunile<br />
din meniurile aplica iei Word. Fiecare bar are un nume. Exist bare<br />
pre<strong>de</strong>finite ale sistemului, dar utilizatorul î i poate crea propriile sale bare<br />
cu unelte. Prima dat când lansa ii <strong>în</strong> execu ie Word i <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> i un<br />
document, barele <strong>de</strong> instrumente Standard i Formatting (Stabilire<br />
formate) sunt afi ate sub bara <strong>de</strong> meniu.
-53-<br />
În Word, multe comenzi pot fi executate rapid prin alegerea<br />
butoanelor care apar pe ecran. Marea majoritate a butoanelor apar <strong>în</strong> barele<br />
cu instrumente <strong>de</strong> lucru Standard i Formatting, dar câteva apar i <strong>în</strong> alte<br />
pozi ii pe ecran, inclusiv <strong>în</strong> linia <strong>de</strong> stare i <strong>în</strong> barele <strong>de</strong> <strong>de</strong>rulare. Pentru a<br />
afla numele unui buton, indica i-l cu mouse-ul. În linia <strong>de</strong> stare apare o<br />
<strong>de</strong>scriere a func iei butonului respectiv iar <strong>în</strong> dreapta butonului eticheta cu<br />
<strong>de</strong>numirea sa.<br />
4 Afi area sau ascun<strong>de</strong>rea barelor <strong>de</strong> instrumente.<br />
Pute i afi a sau ascun<strong>de</strong> barele <strong>de</strong> instrumente <strong>în</strong> timpul lucrului.<br />
Dac cel pu in o bar <strong>de</strong> instrumente este vizibil , pute i utiliza un meniu<br />
<strong>de</strong> comenzi rapi<strong>de</strong> pentru a afi a sau pentru a ascun<strong>de</strong> barele <strong>de</strong><br />
instrumente incluse. Pentru aceasta, executa i clic pe o bar <strong>de</strong> instrumente<br />
(<strong>de</strong> exemplu Standard) utilizând butonul drept al mouse-ului. Un marcaj <strong>de</strong><br />
selectare <strong>în</strong>seamn c bara <strong>de</strong> instrumente este afi at .<br />
Dac nici o bar <strong>de</strong> instrumente nu este afi at , alege i din:<br />
- Meniul View Toolbars se afi eaz un meniu cu numele<br />
barelor <strong>de</strong> instrumente accesibile editorului.<br />
5 Riglele<br />
Word pune la dispozi ie dou rigle: orizontal (ancorat sub bara<br />
<strong>de</strong> instrumente Formatting) i vertical (<strong>în</strong> partea stâng a ecranului).<br />
Pute i utiliza rigla orizontal pentru a stabili tabulatorii i in<strong>de</strong>nt-urile<br />
pentru paragrafele selectate i pentru a ajusta l imea coloanelor <strong>de</strong> text <strong>de</strong><br />
tip ziar. În vizualizarea paginat sau vizualizarea <strong>în</strong>aintea imprim rii pute i<br />
utiliza rigla orizontal i vertical pentru a schimba marginile paginii i<br />
locul elementelor <strong>de</strong> pe pagin .<br />
- Calea: View Ruler<br />
6 Bara <strong>de</strong> meniu<br />
Meniurile aplica iei Word sunt:<br />
- File: con ine op iuni pentru lucrul cu fi iere document pe care le<br />
creeaz i actualizeaz Word. Acestea pot fi <strong>în</strong> format Microsoft<br />
Word (.doc), Rich Text Format (.rtf), fi iere text (.txt), fi iere<br />
ablon document (.dot), fi iere create cu alte aplica ii (Word<br />
Perfect, Works) etc.<br />
- Edit: con ine op iuni pentru opera ii <strong>de</strong> editare (<strong>de</strong> modificare a<br />
documentelor).<br />
- View: con ine op iuni pentru stabilirea modului <strong>în</strong> care se face<br />
afi area <strong>în</strong> fereastra aplica iei.
-54-<br />
- Insert: con ine op iuni pentru inserarea <strong>în</strong> documentul activ la<br />
pozi ia punctului <strong>de</strong> inserare a diferite entit i (sec iuni, note <strong>de</strong><br />
subsol, antete, grafice, comentarii etc.).<br />
- Format: con ine op iuni pentru formatarea textelor i a obiectelor<br />
inserate <strong>în</strong> texte.<br />
- Tools: con ine op iuni pentru <strong>în</strong>tre inerea documentului.<br />
- Table: con ine op iuni pentru administrarea tabelelor inserate <strong>în</strong>trun<br />
document.<br />
- Window: con ine op iuni pentru organizarea ferestrelor document<br />
ale aplica iei.<br />
- Help: ofer asisten interactiv utilizatorului.<br />
7 Utilizarea tastelor pentru comenzi rapi<strong>de</strong><br />
Pute i alege i câteva comenzi prin ap sarea tastelor pentru comenzi<br />
rapi<strong>de</strong> afi ate <strong>în</strong> meniurile <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong> meniu, aflate la dreapta comenzii.<br />
De exemplu CTRL+S pentru a salva un document. Word furnizeaz , <strong>de</strong><br />
asemenea, mai multe taste pentru comenzi rapi<strong>de</strong> cât timp lucra i, chiar<br />
dac nu se reg sesc <strong>în</strong> meniuri. De exemplu, pute i ap sa CTRL+B pentru a<br />
aplica formatul aldin textului selectat.<br />
Tastele pentru comenzi rapi<strong>de</strong> se pot ob ine din Help introducând textul<br />
shortcut keys (taste <strong>de</strong> comenzi rapi<strong>de</strong>) <strong>în</strong> caseta Search.<br />
8 Anularea i Repetarea comenzilor<br />
Word <strong>în</strong>registreaz modific rile <strong>de</strong> editare sau stabilire formate pe<br />
care le face i. Dac v r zgândi i sau face i o gre eal , <strong>de</strong> obicei pute i<br />
anula ultimele ac iuni realizate. De asemenea, pute i „reface” o ac iune pe<br />
care a i anulat-o. Pentru aceasta utiliza i butoanele Undo i Redo <strong>de</strong> pe<br />
bara <strong>de</strong> instrumente Standard.<br />
O alt metod este:<br />
- Cale : Edit Undo/Redo<br />
9 Tastare unit i <strong>de</strong> m sur <strong>în</strong> cutii <strong>de</strong> dialog<br />
Când tasta i numere <strong>în</strong>tr-o caset <strong>de</strong> dialog, Word-ul utilizeaz<br />
unit ile <strong>de</strong> m sur specificate <strong>în</strong> cutia <strong>de</strong> dialog Options General a<br />
meniului Tools.<br />
Dac dori i s specifica i o unitate diferit pentru o anumit<br />
op iune, nu terge i unitatea <strong>de</strong> m sur . Doar introduce i una din<br />
urm toarele abrevieri dup num r. Nu trebuie s l sa i un spa iu <strong>în</strong>tre<br />
num r i m sur .
-55-<br />
Pentru<br />
specifica<br />
a Introduce i Exemplu Conversie<br />
Centimetrii cm 3 cm 2,54 cm=1 in<br />
Inch in 24 in 1 in=72pt=6pi<br />
Linii li 2 li 1li=1/6in=12pt<br />
Picas (Cicero) pi <strong>1.</strong>2 pi 1pi=12pt=1/6in<br />
Puncte pt 6 pt 1li=1/6in=12pt<br />
10 Vizualizarea unui document <strong>în</strong> diferite moduri<br />
Word ofer câteva moduri <strong>de</strong> vizualizare a unui document:<br />
vizualizare normal , vizualizare<br />
ierarhizat , vizualizare paginat , vizualizare <strong>în</strong>aintea imprim rii,<br />
vizualizare ecran complet, vizualizare aspect pagin web etc.<br />
Suplimentar, pute i m ri o parte a unui document pentru a ob ine o<br />
vizualizare m rit . Dac dori i s ve<strong>de</strong> i numai documentul pe ecran (f r<br />
rigle, bare <strong>de</strong> instrumente sau alte elemente) folosi i facilitatea <strong>de</strong> „ecran<br />
complet”. Dac vre i s ve<strong>de</strong> i anumite p r i ale aceluia i document<br />
„împ r i i” fereastra.<br />
- Vizualizare normal : pentru tastare i editare<br />
Vizualizarea normal (implicit <strong>în</strong> Word) prezint o versiune<br />
simplificat a documentului. Aceasta este cea mai bun vizualizare pentru<br />
tastare, editare, stabilire format text i pentru <strong>de</strong>plasare <strong>în</strong> document.<br />
- Vizualizarea electronic<br />
Permite vizualizarea unui document <strong>în</strong> varianta <strong>de</strong> pagin Web.<br />
Acest mod îl pute i utiliza atunci când, <strong>de</strong> exemplu, trebuie s ine i un<br />
discurs <strong>în</strong> fa a unei audien e, v prezenta i<br />
informa iile prin intermediul unui proiector (retro, vi<strong>de</strong>o) sau dori i s<br />
pune i documentul pe un site Web. Programul Word <strong>în</strong>f oar textul astfel<br />
<strong>în</strong>cât s <strong>în</strong>cap <strong>în</strong> fereastr , prezint fundalurile i plaseaz graficele pe<br />
ecran <strong>în</strong> acela i mod <strong>în</strong> care vor ap rea <strong>în</strong>tr-un browser.<br />
Pentru a trece la vizualizarea electronic ,<br />
- Cale: View Web Layout<br />
- executa i clic pe butonul Web Layout View <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong> <strong>de</strong>filare<br />
pe orizontal<br />
- Vizualizare paginat : pentru stabilirea paginii „imprimabile”<br />
Vizualizarea paginat este <strong>de</strong> tip WYSIWYG (What You See Is<br />
What You Get – Ceea ce vezi este ceea ce ob ii) cu care pute i ve<strong>de</strong>a
-56-<br />
modul <strong>în</strong> care elemente, cum ar fi ilustra iile, vor fi pozi ionate pe pagina<br />
imprimat .<br />
Aceast vizualizare este, <strong>de</strong> obicei, util pentru verificarea<br />
aspectului final al documentului, dar poate <strong>în</strong>cetini editarea i <strong>de</strong>filarea.<br />
Pentru a trece la vizualizarea paginat ,<br />
- Cale: View Print Layout<br />
- executa i clic pe butonul Print Layout View <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong> <strong>de</strong>filare<br />
pe orizontal<br />
- Vizualizare schi at : pentru ierarhizarea i organizarea unui<br />
document.<br />
În vizualizarea ierarhizat pute i restrânge un document pentru a<br />
ve<strong>de</strong>a numai titlurile <strong>de</strong> paragraf sau îl pute i extin<strong>de</strong> pentru a ve<strong>de</strong>a<br />
<strong>în</strong>tregul document. Aceast vizualizare u ureaz <strong>de</strong>filarea sau <strong>de</strong>plasarea<br />
textului pe o distan mare sau schimbarea ierarhiei termenilor.<br />
Pentru a trece la vizualizarea ierarhizat :<br />
- Cale: View Outline, sau<br />
- executa i clic pe butonul Outline View <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong> <strong>de</strong>filare pe<br />
orizontal .<br />
- Vizualizarea ecran complet: pentru maximizarea spa iului ecran.<br />
Pentru a ve<strong>de</strong>a numai un document pe ecran f r rigle, bare <strong>de</strong><br />
instrumente i alte elemente:<br />
- Cale: View Full Screen<br />
- Vizualizarea <strong>în</strong>aintea imprim rii: pentru ajustarea documentului<br />
<strong>în</strong>ainte <strong>de</strong> imprimare.<br />
Aceast arat pagini <strong>în</strong>tregi la o m rime redus , <strong>în</strong> a a fel <strong>în</strong>cât<br />
pute i ajusta macheta documentului <strong>în</strong>ainte <strong>de</strong> imprimare. Pute i ve<strong>de</strong>a una<br />
sau mai multe pagini la un moment dat, mic ora sau m ri, ajusta margini i<br />
pute i edita i stabili formatul textului.<br />
Pentru a trece la vizualizarea <strong>în</strong>aintea imprim rii,<br />
- Cale: View Print Preview, sau<br />
- executa i clic pe butonul Print Preview <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong> instrumente<br />
Standard.<br />
- Mic orarea/m rirea por iunilor dintr-un document<br />
Pentru a m ri sau mic ora o parte a unui document,<br />
- Cale: View Zoom, sau<br />
- executa i clic pe s geata <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong> instrumente Standard.
-57-<br />
11 Lucrul cu mai multe ferestre <strong>de</strong> document, <strong>de</strong>schise<br />
simultan<br />
În Word pute i <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> mai multe documente simultan, fiecare<br />
dintre ele <strong>în</strong> propria Iui fereastr . Deschi<strong>de</strong>rea simultan a mai multor<br />
documente faciliteaz copierea i mutarea textului dintr-un document <strong>în</strong><br />
altul sau consultarea informa iilor dintr-un document <strong>în</strong> timp ce lucra i la<br />
altul. Câteva dintre modurile <strong>în</strong> care pute i lucra cu mai multe ferestre <strong>de</strong><br />
document <strong>de</strong>schise simultan sunt urm toarele:<br />
- Pute i lucra cu documente diferite, plasate <strong>în</strong> ferestre diferite, <strong>de</strong><br />
dimensiuni maxime.<br />
- Pute i lucra cu copii ale aceluia i document, plasate <strong>în</strong> ferestre<br />
diferite, <strong>de</strong> dimensiuni maxime.<br />
- Pute i împ r i o fereastr <strong>în</strong> p r i mai mici - numite panouri care<br />
pot fi afi ate simultan pe ecran.<br />
- Pute i muta sau copia un text dintr-o fereastr sau panou <strong>în</strong> altele.<br />
Pentru a <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> mai multe ferestre <strong>de</strong> document simultan,<br />
parcurge i urm toarele etape:<br />
- Selecta i File Open, pentru a <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> primul document.<br />
- F r a <strong>în</strong>chi<strong>de</strong> primul document, selecta i din nou File Open,<br />
pentru a <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> un alt document sau File New pentru a crea un<br />
nou document. Word <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> a doua fereastr <strong>de</strong> document<br />
<strong>de</strong>asupra primei.<br />
- Continua i s <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> i sau s crea i documente pân când ave i<br />
<strong>de</strong>schise pe ecran toate documentele <strong>de</strong> care ave i nevoie.<br />
Pentru a <strong>în</strong>chi<strong>de</strong> o fereastr ,<br />
- Cale: File Close, sau<br />
- executa i dublu clic pe c su a meniului <strong>de</strong> control<br />
Nu conteaz câte ferestre sunt <strong>de</strong>schise, pute i lucra doar <strong>în</strong>tr-una<br />
la un moment dat, i anume <strong>în</strong> fereastra activ . În mod prestabilit, fereastra<br />
activ este maximizat pentru a umple tot ecranul; toate celelalte ferestre<br />
<strong>de</strong>schise sunt ascunse <strong>în</strong> spatele ei.<br />
Pentru a aranja ferestrele <strong>de</strong>schise pe ecran astfel <strong>în</strong>cât s nu fie<br />
toate ascunse <strong>în</strong> spatele ferestrei,<br />
- Cale: Windows Arrange All. Word aranjeaz fiecare fereastr<br />
<strong>de</strong>schis pentru a ap rea toate pe ecran.
-58-<br />
12 Lucrul cu un document <strong>în</strong> dou panouri<br />
De i nu pute i lucra <strong>de</strong>cât cu un document la un moment dat, pute i<br />
împ r i documentul activ <strong>în</strong> dou panouri. Având documentul activ<br />
împ r it, pute i lucra simultan <strong>în</strong> zone diferite ale aceluia i document.<br />
Acest lucru este util atunci când sunte i nevoit s v muta i sau s copia i<br />
un text dintr-un loc <strong>în</strong> altul <strong>în</strong> cadrul unui document <strong>de</strong> mari dimensiuni.<br />
Pentru a împ r i documentul activ <strong>în</strong> dou panouri, parcurge i<br />
urm toarele etape:<br />
- Cale: Windows Split . Va ap rea o bar vertical <strong>în</strong> fereastra<br />
documentului.<br />
- Trage i bara <strong>în</strong> sus sau <strong>în</strong> jos pân când panourile au dimensiunile<br />
dorite.<br />
- Executa i clic.<br />
Pentru a reveni la fereastra cu un singur panou, executa i din nou<br />
dublu clic pe c su a <strong>de</strong> <strong>de</strong>limitare.<br />
13 Lucrul cu un document <strong>în</strong> mai multe ferestre<br />
Dac ave i nevoie s ve<strong>de</strong> i dou p r i diferite ale aceluia i<br />
document, dar por iunea <strong>de</strong> text pe care dori i s o ve<strong>de</strong> i nu <strong>în</strong>cape <strong>în</strong>tr-un<br />
panou, pute i afi a documentul activ <strong>în</strong> dou ferestre. Modific rile pe care<br />
le opera i <strong>în</strong>tr-una dintre ferestre sunt reflectate i <strong>în</strong> cealalt , dar<br />
<strong>de</strong>plasarea <strong>în</strong> cadrul fiec rei ferestre este in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt .<br />
Pentru a v <strong>în</strong>toarce la lucrul <strong>în</strong>tr-o singur fereastr <strong>în</strong>chi<strong>de</strong> i una<br />
din ele.<br />
Pentru a <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> un document <strong>în</strong> mai multe ferestre parcurge i<br />
aceste etape:<br />
- Deschi<strong>de</strong> i documentul. Dac acesta nu este activ, executa i clic pe<br />
el sau selecta i-l din meniul Windows pentru a-l activa.<br />
- Calea : Windows New Windows.<br />
- Word <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> documentul <strong>în</strong> alt fereastr . Pentru a face diferen a<br />
<strong>în</strong>tre cele dou ferestre, Word adaug un num r la numele<br />
documentului din bara <strong>de</strong> titlu. În primul document se adaug dou<br />
puncte (:) i cifra <strong>1.</strong> În al doilea document, se adaug dou puncte<br />
(:) i cifra 2 .a.m.d.<br />
14 Ie irea din Word<br />
Pentru a ie i din Word XP<br />
- Calea: File Exit.
-59-<br />
Dac a i f cut modific ri <strong>în</strong>tr-un document va ap rea o caset<br />
con inând un mesaj prin care sunte i <strong>în</strong>trebat dac dori i s salva i<br />
modific rile efectuate. Alege i:<br />
- Yes pentru a salva modific rile i ie i i din program,<br />
- No pentru a ie i din program f r a salva, sau<br />
- Esc pentru a continua s lucra i <strong>în</strong> Word.<br />
Iat alte câteva modalit i <strong>de</strong> a p r si aplica ia:<br />
- Clic pe butonul Close <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong> titlu a aplica iei Microsoft<br />
Word.<br />
- Ap sa i Alt, apoi F i, <strong>în</strong> final, I.<br />
- Executa i dublu clic pe pictograma meniului <strong>de</strong> control – adic pe<br />
W-ul <strong>de</strong> la cap tul din stânga al barei <strong>de</strong> titlu a ferestrei aplica iei,<br />
etc.<br />
3.3. Lucrul cu documente<br />
În Word pute i crea mai multe tipuri diferite <strong>de</strong> documente, <strong>de</strong> la<br />
simple scrisori, referate, proiecte i pân la rapoarte complexe. În acest<br />
subcapitol ve i <strong>în</strong>v a:<br />
- s crea i un document prin alegerea unui ablon, un stil <strong>de</strong> scriere<br />
i tastarea textului.<br />
- cum s modifica i modul <strong>în</strong> care apare documentul dvs. pe ecran.<br />
- cum s -l salva i pentru a-l utiliza ulterior.<br />
- cum s -l tip ri i.<br />
- cum s -l <strong>în</strong>chi<strong>de</strong> i.<br />
3.3.<strong>1.</strong>Folosirea abloanelor, (Template)<br />
Un ablon este un mo<strong>de</strong>l care inclu<strong>de</strong> informa iile, formatarea i<br />
alte elemente folosite <strong>în</strong>tr-un anumit tip <strong>de</strong> document. Dac nu specifica i<br />
nimic altceva, toate noile documente din Word se bazeaz pe ablonul<br />
Document necompletat. Word mai inclu<strong>de</strong> <strong>în</strong>s câteva abloane pe care le<br />
pute i folosi ca atare sau <strong>în</strong>tr-o form modificat ; <strong>în</strong> plus, v pute i crea<br />
propriile abloane.<br />
În cadrul procesului <strong>de</strong> instalare a pachetului Microsoft Office, o<br />
serie <strong>de</strong> abloane au fost copiate <strong>în</strong> Program Files/Microsoft<br />
Office/Templates <strong>de</strong> pe CD-ROM-ul <strong>de</strong> instalare pe hard-disc.<br />
Pentru a previzualiza aceste abloane, urma i pa ii <strong>de</strong> mai jos:
-60-<br />
<strong>1.</strong> La intrarea <strong>în</strong> Word verifica i dac sunt afi ate rigla orizontal<br />
i caracterele neimprimabile (executa i clic pe butonul<br />
Show/Hi<strong>de</strong> ) <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong> unelte Standard.<br />
2. Alege i File – New.<br />
3. Alege i abloane generale din sec iunea New din ablon.<br />
Word împarte abloanele pe categorii, reprezentate <strong>în</strong> sec iunea prin<br />
etichetele din partea superioar a casetei <strong>de</strong> dialog abloane (New From<br />
Template). Selec ia implicit este Blank Document (Document<br />
necompletat) din cadrul etichetei General.<br />
Fig.3.<strong>1.</strong> abloane<br />
- Exist abloane pre<strong>de</strong>finite, Fig.3.1 pentru:<br />
- Birotic : scrisori (Contemporary Letter, Elegant Letter<br />
etc.) i faxuri (Elegant Fax, Professional Fax) <strong>în</strong> sec iunea<br />
Letters&Faxes, circulare (Elegant Memo, Professional<br />
Memo etc.) <strong>în</strong> Memorii i rapoarte (Contemporary Report,<br />
Elegant Report, Professional Report) <strong>în</strong> Rapoarte;<br />
- Publica ii: bro uri, comunicate <strong>de</strong> pres , ziare;<br />
- Alte activit i: curriculum vitae, planificarea activit ilor,<br />
afaceri – garan ie (Alte<br />
- documente);<br />
- Îmbinare corespon<strong>de</strong>n pentru corespon<strong>de</strong>n a<br />
personalizat ;<br />
- Publica ii pe Web: abloane pentru construirea <strong>de</strong> Pagini<br />
Web.
-61-<br />
4. Executa i clic pe eticheta Letters&Faxes i apoi pe op iunea<br />
Fax Wizard. Uita i-v <strong>în</strong> caseta Examinare pentru a ve<strong>de</strong>a o<br />
previzualizare a articolului selectat.<br />
5. Alege i diferite abloane din sec iunea Letters&Faxes i apoi<br />
trece i la alte etichete. abloanele pe care le trece i <strong>în</strong> revist<br />
stau la baza majorit ii documentelor uzuale <strong>de</strong> afaceri.<br />
6. Când a i terminat din etichetele <strong>de</strong> selec ie pentru abloane<br />
(General, Letters&Faxes, Memos, Other Documents, etc.)<br />
executa i clic pe Memos, apoi clic pe Professional Memo<br />
(Raport profesional). Asigura i-v c op iunea Document din<br />
zona Creare este activ i ap sa i tasta Enter sau selecta i OK<br />
pentru a <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> un nou document bazat pe ablonul pus <strong>în</strong><br />
evi<strong>de</strong>n . Documentul se va <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> pe ecran.<br />
Dup cum ve<strong>de</strong> i, toate elementele comune oric rui raport apar sub<br />
form <strong>de</strong> câmpuri incluse <strong>în</strong>tre paranteze drepte iar aplica ia Word a<br />
introdus data curent (folosind data memorat <strong>în</strong> calculator). Documentul<br />
se poate completa cu propriile informa ii, salva i tip ri.<br />
3.3.2.Introducerea textului <strong>în</strong> document<br />
Atunci când introduce i text, caracterele apar la stânga unei liniu e<br />
pâlpâitoare, numit punct <strong>de</strong> inserare sau cursor. Aceste caractere apar <strong>în</strong>trun<br />
format corespunz tor stilurilor asociate ablonului documentului. Pentru<br />
a ve<strong>de</strong>a numele stilului curent, privi i caseta Styles and Formatting <strong>de</strong> pe<br />
bara cu instrumente Formatting.<br />
Pute i <strong>de</strong>plasa punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> cadrul documentului prin<br />
<strong>utilizarea</strong> tastaturii sau a mouse-ului.<br />
Cu un caracter la stânga La <strong>în</strong>ceputul paragrafului anterior<br />
CTRL+ <strong>de</strong> dou ori<br />
Cu un caracter la dreapta Cu un ecran <strong>în</strong> sus PgDown<br />
Cu o linie <strong>în</strong> sus Cu un ecran <strong>în</strong> jos PgUp<br />
Cu o linie <strong>în</strong> jos La <strong>în</strong>ceputul paginii prece<strong>de</strong>nte<br />
CTRL+PgUp<br />
Cu un cuvânt la stânga CTRL+ La <strong>în</strong>ceputul paginii urm toare<br />
CTRL+PgDown<br />
Cu un cuvânt la dreapta Pe ultima linie a ecranului<br />
CTRL+<br />
ALT+CTRL+PgDown<br />
La sfâr itul unei linii END Pe prima linie a ecranului
-62-<br />
ALT+CTRL+PgUp<br />
La <strong>în</strong>ceputul unei linii HOME La sfâr itul documentului<br />
La <strong>în</strong>ceputul paragrafului curent<br />
CTRL+<br />
CTRL+End<br />
La <strong>în</strong>ceputul documentului<br />
CTRL+Home<br />
Word memoreaz ultimele loca ii <strong>în</strong> care s-a tastat sau editat un<br />
text. Combina ia <strong>de</strong> taste SHIFT+F5 readuce punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> fiecare<br />
din loca iile prece<strong>de</strong>nte la rând, apoi pozi ioneaz punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong><br />
pozi ia curent .<br />
3.3.3 Corectarea gre elilor<br />
To i facem gre eli. În Word <strong>în</strong>s este u or s le repar m. Acest<br />
program pune la dispozi ie mai multe meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> revenire asupra ac iunilor<br />
incorecte i <strong>de</strong> reluare a lor <strong>în</strong> mod corect. Word v ofer i posibilitatea<br />
corect rii gre elilor <strong>de</strong> ortografie, <strong>în</strong>ainte ca acestea s apar .<br />
1 tergerea textului<br />
O metod simpl <strong>de</strong> corectare a gre elilor este s le terge i. Astfel:<br />
- ap sa i tasta Backspace pentru a terge caracterele aflate la stânga<br />
punctului <strong>de</strong> inserare.<br />
Word, <strong>în</strong>s pune la dispozi ie multe alte modalit i <strong>de</strong> tergere a<br />
textului.<br />
În cele ce urmeaz sunt prezentate câteva meto<strong>de</strong> obi nuite <strong>de</strong> <strong>în</strong><strong>de</strong>p rtare<br />
a textului nedorit:<br />
- Pentru a terge caracterul din dreapta punctului <strong>de</strong> inserare, ap sa i<br />
tasta Delete.<br />
- Pentru a terge un text selectat, dup ce l-a i selectat, ap sa i tasta<br />
Delete sau alege i Edit Clear<br />
- Pentru a <strong>în</strong>locui un text cu altul selecta i textul i apoi tasta i noul<br />
text.<br />
2 Modificarea literelor mari i mici dintr-un text<br />
- Selecta i textul pe care vre i s -l modifica i.<br />
- Din meniul Format Change Case.<br />
- Selecta i op iunea dorit i apoi clic pe OK.
-63-<br />
Fig.3.2. Modificarea literelor<br />
3 Anularea gre elilor<br />
Word v ofer posibilitatea <strong>de</strong> a v r zgândi. Acest program ine<br />
minte cele mai recente ac iuni pe care le-a i efectuat i, <strong>în</strong> cazul <strong>în</strong> care nu<br />
v convin rezultatele, le pute i anula, una dup alta. Pentru a anula cea mai<br />
recent ac iune alege i Edit Undo sau executa i clic pe butonul Undo <strong>de</strong><br />
pe bara <strong>de</strong> unelte Standard. Pentru a anula o serie <strong>de</strong> ac iuni selecta i Edit<br />
Undo <strong>de</strong> câteva ori pân când anula i toate ac iunile, <strong>în</strong> ordinea invers<br />
efectu rii lor.<br />
Mai pute i proceda astfel:<br />
- Executa i clic pe s geata <strong>de</strong> <strong>de</strong>rulare plasat lâng butonul Undo<br />
pe bara <strong>de</strong> instrumente Standard. Word afi eaz o lista a celor mai<br />
recente ac iuni care pot fi anulate, dispuse <strong>în</strong> ordinea invers<br />
efectu rii lor.<br />
- Trage i mouse-ul <strong>de</strong>-a lungul listei pân când pune i <strong>în</strong> evi<strong>de</strong>n<br />
toate ac iunile pe care dori i s le anula i.<br />
- Elibera i butonul mouse-ului. Word anuleaz ac iunile selectate, <strong>în</strong><br />
ordinea invers efectu rii lor.<br />
4 Refacerea gre elilor anulate<br />
Dac , imediat dup ce a i anulat o ac iune, v da i seama c aceasta<br />
era <strong>de</strong> fapt corect , pute i reface ac iunea pe care tocmai a i anulat-o.<br />
Pentru a reface ac iunea cea mai recent anulat<br />
- Edit Redo, sau<br />
- executa i clic pe butonul Redo <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong> unelte Standard.
-64-<br />
3.3.4.Deplasarea i copierea textului i a ilustra iilor<br />
Pute i muta sau copia orice element dintr-un document, indiferent<br />
dac acesta este text, ilustra ie sau o component inserat dintr-o alt<br />
aplica ie.<br />
- Cut (Mutare) <strong>în</strong>seamn a elimina (a <strong>de</strong>cupa) textul sau ilustra ia<br />
selectat dintr-o loca ie i <strong>de</strong> a îl (o) insera <strong>în</strong> alta.<br />
- Copy (Copiere) <strong>în</strong>seamn a face o copie a textului sau ilustra iei<br />
selectate i <strong>de</strong> a-l (o) insera <strong>în</strong>tr-o alt loca ie, l sând originalul<br />
neschimbat.<br />
1 Mutarea textului prin <strong>utilizarea</strong> comenzilor meniului<br />
Editare, a butoanelor sau a tastaturii<br />
Pentru a muta textul folosind comenzile din meniul Edit parcurge i<br />
urm toarele etape:<br />
- Selecta i textul pe care dori i s -l muta i.<br />
- Selecta i Edit Cut (sau executa i clic pe butonul Cut sau ap sa i<br />
CTRL+X). Word va <strong>de</strong>cupa textul selectat din document i-l va<br />
plasa <strong>în</strong> Clipboard.<br />
- Pozi iona i punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> locul <strong>în</strong> care dori i s fie plasat<br />
textul. Nu uita i s executa i clic cu butonul stâng al mouse-ului<br />
pentru a <strong>de</strong>plasa punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> noua pozi ie.<br />
- Selecta i Edit Paste (sau executa i clic pe butonul Paste, sau<br />
ap sa i CTRL+V). Word insereaz textul <strong>în</strong> noua pozi ie.<br />
2 Copierea textului<br />
În Word pute i copia un text dintr-o pozi ie <strong>în</strong> alta, utilizând<br />
comenzile din meniul Editare sau cele ale meniului <strong>de</strong> comenzi rapi<strong>de</strong>,<br />
butoanele <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong> unelte Standard sau mouse-ul.<br />
Copierea textului prin <strong>utilizarea</strong> comenzilor meniului Edit<br />
Pentru a copia textul folosind comenzile din meniul Edit, parcurge i<br />
urm toarele etape:<br />
- Selecta i textul pe care dori i s -l copia i.<br />
- Selecta i Edit Copy. Word va copia textul selectat din document<br />
<strong>în</strong> Clipboard.<br />
- Pozi iona i punctul <strong>de</strong> inserare acolo un<strong>de</strong> dori i s fie plasat textul<br />
copiat. Nu uita i s executa i clic cu butonul stâng al mouse-ului<br />
pentru a <strong>de</strong>plasa punctul <strong>de</strong> inserare din pozi ia<br />
anterioar .<br />
- Selecta i Edit Paste. Word copiaz textul <strong>în</strong> noua pozi ie.
3.3.5 Stilurile<br />
-65-<br />
În general, se poate vorbi <strong>de</strong> dou tipuri <strong>de</strong> stiluri:<br />
- stiluri <strong>de</strong> paragraf, care au efect asupra unui paragraf. Stilurile <strong>de</strong><br />
paragraf iau <strong>în</strong> consi<strong>de</strong>rare i elementele referitoare la formatarea<br />
paragrafelor, cum ar fi spa ierea rândurilor sau in<strong>de</strong>ntarea. În lista<br />
<strong>de</strong> stiluri, stilurile <strong>de</strong> paragraf sunt scrise cu aldine.<br />
- stiluri <strong>de</strong> caracter, care au efect doar asupra unui text selectat.<br />
A adar, stilurile se utilizeaz pentru a realiza rapid aranjarea <strong>în</strong><br />
pagin a textului i paragrafelor. Fiecare ablon este <strong>în</strong>so it <strong>de</strong> o foaie <strong>de</strong><br />
stil care inclu<strong>de</strong> stilurile tipic utilizate la crearea tipului <strong>de</strong> document<br />
asociat cu ablonul.<br />
astfel:<br />
1 Pentru a selecta un stil parcurge i etapele:<br />
- Plasa i punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> locul <strong>în</strong> care dori i s <strong>în</strong>ceap textul<br />
scris <strong>în</strong> noul stil.<br />
- Executa i clic pe s geata <strong>de</strong> <strong>de</strong>rulare aflat lâng caseta Styles and<br />
Formatting <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong> instrumente <strong>de</strong> Formatare pentru a afi a<br />
lista Stil, Fig.3.3.<strong>1.</strong><br />
- Executa i clic pe numele stilului dorit din list .<br />
Fig.3.3.<strong>1.</strong> Lista Stiluri Fig.3.3.2. Formatare stil nou<br />
2 Pentru a crea propriul stil <strong>de</strong> scriere, Fig.3.3.2. proceda i
-66-<br />
- Alege i op iunea Styles and Formatting din meniul Format. Din<br />
caseta <strong>de</strong> dialog care se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> alege i op iunea New Style.<br />
- În caseta Nume introduce i numele noului stil pe care îl<br />
<strong>de</strong>fini i.<br />
- Executa i clic pe butonul Format i alege i op iunea Font.<br />
- Selecta i fontul dorit, dimensiunea, culoarea, apoi executa i<br />
clic pe butonul OK.<br />
- Executa i clic pe butonul Format i alege i op iunea Paragraph<br />
– dac este cazul.<br />
- Alege i op iunea dorit , apoi executa i clic pe butonul OK.<br />
- Executa i clic pe butonul OK (Aplic ) i stilul este creat.<br />
3 Modificarea stilului existent, Fig.3.3.3.<br />
Stilurile nou create pot fi folosite <strong>în</strong> orice document. De asemenea,<br />
exist posibilitatea modific rii lor. Modificarea stilului va duce la<br />
modificarea tuturor por iunilor <strong>de</strong> text scrise cu acest stil. Pentru<br />
modificarea unui stil, <strong>în</strong> caseta <strong>de</strong> dialog Styles and Formatting alege i<br />
stilul pe care dori i s -l modifica i, dup care executa i clic pe butonul<br />
Modify. Va ap rea caseta <strong>de</strong> dialog Style Modify, care v permite s<br />
efectua i modific rile dorite.<br />
4 Aplicarea unui stil ablon<br />
Pentru a aplica <strong>în</strong>tr-un<br />
ablon stiluri care exist <strong>de</strong>ja <strong>în</strong><br />
abloanele Word, pute i alege i<br />
din colec ia <strong>de</strong> stiluri All styles<br />
(clic pe Avaible formatting)<br />
ablonul care con ine stilurile<br />
c utate<br />
Fig.3.3.3. Modificare stil
3.3.6. Salvarea documentelor<br />
-67-<br />
Când <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> i un document, Word îl copiaz <strong>de</strong> pe disc i îl<br />
afi eaz pe ecran. Modific rile pe care le face i sunt memorate temporar <strong>în</strong><br />
memoria calculatorului. Pentru a le face permanente trebuie s salva i<br />
documentul pe disc. Trebuie, <strong>de</strong> asemenea, s face i copii <strong>de</strong> rezerv pentru<br />
documentele importante.<br />
Word dispune <strong>de</strong> mai multe modalit i <strong>de</strong> salvare a unui document.<br />
Iat câteva dintre ele:<br />
- File Save As ca pentru a salva un document pentru prima oar<br />
sau sub o nou <strong>de</strong>numire.<br />
- File Save pentru a salva orice document creat <strong>în</strong> cadrul unei<br />
sesiuni <strong>de</strong> lucru anterioare.<br />
- File Save As Web Page ca pagin Web pentru a salva starea<br />
curent a documentului sub form <strong>de</strong> pagin Web.<br />
- Butonul Save <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong> unelte Standard.<br />
- Combina ia <strong>de</strong> taste CTRL+S.<br />
1 Salvarea unui document nou sau a unui document sub un alt<br />
nume<br />
File Save As salva i documentul pe disc sub o <strong>de</strong>numire aleas<br />
<strong>de</strong> dvs. i specifica i prin unitatea <strong>de</strong> disc i fol<strong>de</strong>r-ul din caseta Save <strong>în</strong>,<br />
calea <strong>de</strong> acces spre locul un<strong>de</strong> dori i s stoca i documentul. Aceast<br />
comand este folosit pentru a salva un document nou sau pentru a salva o<br />
copie a unui document existent, atribuindu-i un nume sau o cale nou .<br />
2 Salvarea repetat a unui document<br />
Dup ce a i salvat un document o dat , pute i salva rapid acest<br />
document p strându-i numele, fol<strong>de</strong>r-ul corespunz tor un<strong>de</strong> e p strat,<br />
formatul i alte atribute, f r a mai fi nevoie s trece i <strong>de</strong> fiecare dat prin<br />
caseta <strong>de</strong> dialog Save As<br />
Pentru a salva <strong>în</strong> mod repetat un document<br />
- File Save, sau executa i clic pe butonul Save <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong><br />
unelte Standard.<br />
Fi ierul pe care îl salva i se suprascrie peste versiunea anterioar a<br />
aceluia i document <strong>de</strong> pe disc, astfel <strong>în</strong>cât orice modific ri efectuate dup<br />
ultima salvare <strong>în</strong>locuiesc la noua salvare versiunea prece<strong>de</strong>nt a fi ierului<br />
stocat. Documentul se p streaz pe ecran pentru a permite s continua i<br />
lucrul.
-68-<br />
3 Salvarea unui document <strong>în</strong> alt format <strong>de</strong> fi ier<br />
Dac schimba i fi iere cu utilizatori ai altor programe <strong>de</strong> procesare<br />
<strong>de</strong> texte cum ar fi Microsoft Works sau pur i simplu au o alt versiune <strong>de</strong><br />
Word <strong>de</strong>cât a dvs., pute i salva documentul <strong>în</strong> alt format <strong>de</strong> fi ier.<br />
Pentru a schimba formatul <strong>de</strong> fi ier pentru un document,<br />
- File Save As i apoi selecta i un format <strong>în</strong> cutia Tip document<br />
(Rich Text Format pentru portabilitate sau ablon document pentru<br />
crearea unui ablon etc.).<br />
3.3.7.Tip rirea documentului<br />
Dup ce a i creat un document, îl pute i tip ri. Înaintea tip ririi,<br />
asigura i-v c imprimanta este conectat la calculator, este pus <strong>în</strong><br />
func iune i are hârtie. Este indicat s previzualiza i documentul <strong>în</strong>ainte <strong>de</strong><br />
a-l tip ri. În cazul <strong>în</strong> care nu are aspectul dorit sau a i uitat s insera i ceva<br />
<strong>în</strong> document ve i putea face modific rile <strong>în</strong>ainte <strong>de</strong> a-l imprima. În acest<br />
mod ve i tip ri o singur dat documentul i ve i economisi timp, hârtie,<br />
cartu <strong>de</strong> imprimant sau toner etc.<br />
<strong>1.</strong>Vizualizarea unui document <strong>în</strong>ainte <strong>de</strong> tip rirea lui<br />
Vizualizarea un document <strong>în</strong>aintea tip ririi lui<br />
- Calea: File Print Preview, sau cu ajutorul butonului <strong>de</strong> pe bara<br />
<strong>de</strong> unelte Standard.<br />
- În acest mod <strong>de</strong> vizualizare, Word ajusteaz imaginea astfel <strong>în</strong>cât<br />
pe ecran pot <strong>în</strong>c pea pagini <strong>în</strong>tregi. Nu ve i putea ve<strong>de</strong>a caracterele<br />
individuale, dar ve i putea ve<strong>de</strong>a a ezarea general <strong>în</strong> pagin i<br />
pozi ionarea componentelor documentului. În spa iul util al<br />
ferestrei Word pot fi astfel afi ate dou sau mai multe pagini din<br />
document, precum i o bar cu butoane care con ine scurt turi<br />
pentru opera iile care pot fi executate.<br />
În modul Print Preview ve i putea:<br />
- s stabili i câte pagini previzualiza i la un moment dat (una sau mai<br />
multe);<br />
- s corecta i documentul dac nu v place aspectul lui;<br />
- s controla i dimensiunea afi rii;<br />
- s comprima i documentul, dac este cazul.<br />
2. Tip rire document<br />
Pentru a tip ri documentul afi at pe ecran folosind meniul urma i<br />
aceste etape:
-69-<br />
- File Print. Va ap rea caseta <strong>de</strong> dialog Print, Fig.3.4.<br />
- Efectua i modific rile necesare pentru tip rire conform cerin elor<br />
3.3.8.Închi<strong>de</strong>rea documentului<br />
Fig.3.4. Caseta <strong>de</strong> dialog Print<br />
Închi<strong>de</strong>rea unui document îl terge pe acesta atât <strong>de</strong> pe ecran, cât i<br />
din memoria <strong>de</strong> lucru a calculatorului. Dac ave i prea multe documente<br />
<strong>de</strong>schise simultan ve i observa c Word func ioneaz mai <strong>în</strong>cet. Prea multe<br />
fi iere <strong>de</strong>schise simultan v poate aduce <strong>în</strong> situa ia <strong>de</strong> a nu mai avea<br />
suficient memorie pentru a <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> un alt document, astfel <strong>în</strong>cât ar fi<br />
bine s efectua i salvarea i <strong>în</strong>chi<strong>de</strong>rea fi ierelor la care nu lucra i.<br />
Pentru a <strong>în</strong>chi<strong>de</strong> documentul curent alege i File Close. Dac nu<br />
a i salvat documentul sau dac a i efectuat modific ri <strong>de</strong> la ultima salvare a<br />
documentului, Word afi eaz o caset cu un mesaj prin care sunte i <strong>în</strong>trebat<br />
dac dori i s salva i modific rile.<br />
Ave i la dispozi ie mai multe alternative <strong>de</strong> a ac iona. Astfel:<br />
- Yes pentru a salva documentul i a-l <strong>în</strong><strong>de</strong>p rta <strong>de</strong> pe ecran. Dac<br />
este un document nou, va ap rea caseta <strong>de</strong> dialog Save As<br />
- No pentru a terge documentul <strong>de</strong> pe ecran f r a salva<br />
modific rile.<br />
- Esc pentru a continua s lucra i la document.<br />
Atunci când Word <strong>în</strong>chi<strong>de</strong> documentul curent, el afi eaz un alt<br />
document <strong>de</strong>schis. Dac nu exist alte documente <strong>de</strong>schise, Word afi eaz<br />
un ecran <strong>de</strong> aplica ie vid. Pentru a <strong>în</strong>chi<strong>de</strong> toate documentele <strong>de</strong>schise ie i i
-70-<br />
din Word. Pentru fiecare document pe care nu l-a i salvat <strong>în</strong>c va ap rea o<br />
caset con inând un mesaj care v invit s salva i modific rile.<br />
3.4. Modificarea aspectului unui document<br />
A formata un document <strong>în</strong>seamn a atribui anumite caracteristici<br />
(font, corp, stil, culoarea <strong>de</strong> afi are, spa iu etc.) entit ilor din care este<br />
alc tuit documentul, pentru a-l face mai estetic i mai u or <strong>de</strong> citit. Pute i<br />
formata caractere, paragrafe, pagini i sec iuni. O formatare furnizeaz<br />
indica ii vizuale referitoare la structura sa. În general formatarea unui<br />
document se face prin intermediul casetelor <strong>de</strong> dialog din meniul Format,<br />
cu butoanele <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong> instrumente Formatting sau cu combina ii <strong>de</strong><br />
taste.<br />
Aspectul general al unui document <strong>de</strong>pin<strong>de</strong>, <strong>în</strong> mare, <strong>de</strong> modul <strong>în</strong><br />
care aranja i textul i grafica <strong>în</strong> fiecare pagin . Utilizând facilit ile <strong>de</strong><br />
configurare a paginii din Word pute i realiza aranjarea <strong>în</strong> pagin dup<br />
dorin , pentru a se potrivi unui anumit document.<br />
Componentele unei a ez ri <strong>în</strong> pagin includ dimensiunea hârtiei,<br />
orientarea paginii, margini, antete i subsoluri <strong>de</strong> pagin , numerotarea<br />
liniilor, coloane stil ziar, note <strong>de</strong> subsol i note <strong>de</strong> final. Pute i alege i, <strong>de</strong><br />
asemenea, dimensiunile i orientarea paginii, num rul <strong>de</strong> pagini i pute i<br />
împ r i documentul <strong>în</strong> sec iuni.<br />
3.4.<strong>1.</strong> Formatarea caracterelor<br />
Caracterele sunt reprezentate <strong>de</strong> litere, numere, simboluri (cum ar<br />
fi @, *, &), semne <strong>de</strong> punctua ie, spa ii etc.<br />
Pute i selecta tipuri i dimensiuni <strong>de</strong> caractere prin <strong>utilizarea</strong> barei<br />
<strong>de</strong> instrumente Formatting sau a comenzilor din meniul Format. Pute i<br />
alege i un tip <strong>de</strong> caracter <strong>în</strong>ainte <strong>de</strong> a <strong>în</strong>cepe s tasta i un text sau pute i<br />
schimba tipul <strong>de</strong> caracter al unui text existent.<br />
Un font este o colec ie <strong>de</strong> litere, numere, simboluri i semne <strong>de</strong><br />
punctua ie care au un <strong>de</strong>sign particular. Fonturile i dimensiunile acestora<br />
pe care le pute i folosi <strong>în</strong>tr-un document <strong>de</strong>pind <strong>de</strong> imprimanta instalat pe<br />
sistemul pe care lucra i i <strong>de</strong> fonturile instalate pe calculator.<br />
Pentru a aplica un font cu ajutorul barei <strong>de</strong> instrumente Formatting<br />
parcurge i urm toarele etape:<br />
- Pozi iona i punctul <strong>de</strong> inserare acolo un<strong>de</strong> dori i s <strong>în</strong>ceap textul<br />
cu noul tip <strong>de</strong> caractere sau selecta i caracterele care dori i s apar<br />
scrise cu acest tip.
-71-<br />
- Selecta i s geata <strong>de</strong> <strong>de</strong>rulare aflat la dreapta casetei <strong>de</strong> text Font.<br />
Word afi eaz lista Font.<br />
- Selecta i tipul <strong>de</strong> caracter din lista Font.<br />
Pentru a selecta un tip i o dimensiune <strong>de</strong> caractere utilizând<br />
comenzile meniului Format parcurge i urm toarele etape:<br />
- Pozi iona i punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> locul <strong>în</strong> care vre i s <strong>în</strong>cepe i s<br />
tasta i textul cu noul tip sau noua dimensiune <strong>de</strong> caractere sau<br />
selecta i caracterele pe care dori i s le modifica i.<br />
Fig.3.5. Formatarea caracterelor<br />
- Alege i Format Font, Fig.3.5.<br />
- Selecta i un tip <strong>de</strong> caractere din lista Font aflat <strong>în</strong> caseta <strong>de</strong> dialog<br />
Font.<br />
- Selecta i o dimensiune <strong>de</strong> caractere din lista Size, aflat <strong>în</strong> caseta<br />
<strong>de</strong> dialog Font.<br />
- Clic pe OK.<br />
1 Copierea formatului unui text<br />
Se folose te butonul Format Painter ( Descriptor <strong>de</strong> formate) <strong>de</strong> pe<br />
bara <strong>de</strong> unelte Standard. Proceda i astfel:<br />
- Selecta i textul a c rei formatare dori i s o copia i.<br />
- Pe bara <strong>de</strong> unelte indica i butonul Format Painter. Dac vre i s<br />
copia i formatarea <strong>în</strong>tr-un singur loc executa i un clic iar dac vre i<br />
<strong>în</strong> mai multe locuri executa i dublu-clic.
-72-<br />
- Cursorul mouse-ului ia forma unei pensule. Glisa i mouse-ul peste<br />
textul c ruia dori i s îi atribui i formatarea. Dac vre i s atribui i<br />
aceea i formatare i unui alt text, elibera i butonul mouse-ului i<br />
apoi glisa i peste cel lalt text.<br />
- Dup ce a i terminat <strong>de</strong> copiat formatarea peste zonele <strong>de</strong> text din<br />
document, termina i opera ia ap sând tasta ESC sau executând clic<br />
din nou pe butonul Format Painter.<br />
2 Decorarea textului cu letrine con inute <strong>în</strong> text<br />
O modalitate <strong>de</strong> a distinge un paragraf important <strong>de</strong> restul<br />
documentului este s <strong>în</strong>cepe i cu o letrin con inut <strong>în</strong> text. Letrinele pot<br />
face mai atractiv aspectul documentului, conferindu-i o imagine<br />
profesional .<br />
Atunci când stabili i formatul unui paragraf astfel <strong>în</strong>cât el s<br />
<strong>în</strong>ceap cu o majuscul <strong>în</strong>corporat Word plaseaz prima liter a<br />
paragrafului (sau a textului pe care l-a i selectat) <strong>în</strong>tr-un cadru.<br />
Pentru a transforma prima liter a unui paragraf <strong>în</strong>tr-o letrin<br />
con inut <strong>în</strong> text proceda i astfel:<br />
- Pozi iona i punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> cadrul paragrafului care vre i s<br />
<strong>în</strong>ceap cu o majuscul <strong>în</strong>corporat . Dac a i selectat <strong>în</strong>treg<br />
cuvântul cu care <strong>în</strong>cepe paragraful sau doar o parte a lui <strong>în</strong>tregul<br />
cuvânt va avea forma unei majuscule.<br />
- Cale: Format Drop Cap, Fig.3.6.<br />
Fig.3.6. Letrine
-73-<br />
3 Utilizarea programului WordArt<br />
Atunci când dori i <strong>în</strong>tr-a<strong>de</strong>v r s <strong>în</strong>frumuse a i un text aplicându-i<br />
efecte speciale pute i utiliza WordArt. Acesta este un program suplimentar<br />
<strong>în</strong> Word care v permite s transforma i textul <strong>în</strong>treg sau caractere separate<br />
<strong>în</strong> mici „opere <strong>de</strong> art ”.<br />
Pentru a lansa WordArt parcurge i urm toarele etape:<br />
- Pozi iona i punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> document, <strong>în</strong> locul <strong>în</strong> care dori i<br />
s apar textul creat cu WordArt.<br />
- Cale: Insert Picture WordArt. caseta WordArt Gallery<br />
pentru alegerea modului <strong>de</strong> scriere, Fig.3.7.<br />
- Dup ce a i stabilit preferin a alege i OK. Se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> caseta <strong>de</strong><br />
dialog care v permite introducerea textului <strong>de</strong> o anumit<br />
dimensiune i tip caracter, precum i un cadru <strong>de</strong> examinare a<br />
acestuia. Sau:<br />
- Afi a i bara <strong>de</strong> unelte Draw. Executa i clic pe butonul Insert<br />
WordArt.<br />
Fig.3.7. Word Art<br />
Pentru a prelucra textul WordArt executa i dublu clic oriun<strong>de</strong> <strong>în</strong><br />
cadrul textului.<br />
Pentru a terge titlul scris cu WordArt executa i clic pe el, pentru a<br />
afi a cadrul, dup care ap sa i tasta Delete.<br />
Observa ii:<br />
- Efectele sunt i<strong>de</strong>ale pentru scrierea titlurilor sau pentru<br />
evi<strong>de</strong>n ierea numelui unui produs.<br />
- De obicei, este suficient s aplica i un singur efect <strong>în</strong>tr-o pagin .
-74-<br />
- Nu folosi i prea multe efecte <strong>în</strong>tr-un obiect WordArt, pentru a nu îl<br />
face neinteligibil.<br />
- Anumite efecte pot <strong>în</strong>greuna citirea unui obiect WordArt.<br />
- WordArt lucreaz numai cu fonturi TrueType.<br />
3.4.2. Formatarea paragrafelor, Fig.3.8<br />
Marcajele <strong>de</strong> paragraf sunt caractere <strong>de</strong> control <strong>în</strong> general<br />
invizibile pentru utilizator.<br />
Dac terge i un marcaj <strong>de</strong> paragraf terge i toate informa iile <strong>de</strong> aranjare<br />
<strong>în</strong> pagin a paragrafului respectiv.<br />
Pentru un paragraf pute i modifica urm toarele caracteristici:<br />
alinierea i in<strong>de</strong>ntarea textului, pozi iile tabulatorilor, dimensiunea<br />
spa iului dintre linii i paragrafe, bordurile i umbrele, marcajele i<br />
numerot rile.<br />
Pentru a afi a marcajele<br />
<strong>de</strong> paragraf pe ecran pute i s<br />
face i clic pe butonul Show/Hi<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong> instrumente<br />
Standard sau s parcurge i<br />
urm toarele etape:<br />
- Selecta i Tools<br />
Options.<br />
- Executa i clic pe eticheta<br />
View.<br />
- În zona Formatting<br />
marks alege i Paragraph<br />
marks.<br />
- Alege i OK.<br />
Fig. 3.8. Formatarea paragrafelor<br />
1 Alinierea paragrafelor<br />
Unul dintre modurile <strong>în</strong> care pute i schimba aranjarea <strong>în</strong> pagin a<br />
paragrafelor este modificarea alinierii. Word e pre<strong>de</strong>finit s alinieze textul<br />
<strong>în</strong> raport cu marginea stâng , punând la dispozi ia utilizatorilor patru tipuri<br />
<strong>de</strong> aliniere.<br />
Pentru a alinia un paragraf parcurge i urm toarele etape:<br />
- Pozi iona i punctul <strong>de</strong> inserare acolo un<strong>de</strong> dori i s <strong>în</strong>ceap<br />
paragraful sau <strong>în</strong> cadrul paragrafului curent.
-75-<br />
- Selecta i Format Paragraph. Va ap rea caseta <strong>de</strong> dialog<br />
Paragraph. Din Alignment se poate opta pentru una din cele patru<br />
forme <strong>de</strong> aliniere a paragrafelor.<br />
Pentru in<strong>de</strong>ntarea unui text pute i folosi butoanele <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong><br />
instrumente Formatting<br />
2 In<strong>de</strong>ntarea textului<br />
În Word pute i in<strong>de</strong>nta paragrafe, adic pute i schimba pozi ia<br />
paragrafelor <strong>în</strong> pagin fa <strong>de</strong> marginile din stânga i din dreapta.<br />
- Selecta i Format Paragraph. Din In<strong>de</strong>ntation Word furnizeaz<br />
trei op iuni privind in<strong>de</strong>nt rile.<br />
Pentru in<strong>de</strong>ntarea unui text pute i folosi, <strong>de</strong> asemenea, butoanele<br />
<strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong> instrumente Formatting.<br />
3 Stabilirea i eliminarea tabulatorilor<br />
Tabulatorii sunt folosi i pentru alinierea pe vertical a textului. Ei<br />
sunt automat fixa i la intervale <strong>de</strong> 0,5 inch (sau 1,27 cm) <strong>de</strong> la marginea<br />
stâng . Este suficient s ap sa i tasta TAB pentru a muta punctul <strong>de</strong><br />
inserare la urm torul tabulator din paragraful curent.<br />
Prin folosirea riglei orizontal putem stabili un tabulator <strong>în</strong>tr-o<br />
anumit pozi ie sau putem schimba modul <strong>în</strong> care liniile textului se aliniaz<br />
la un tabulator.<br />
Pentru stabilirea tabulatorilor cu ajutorul riglei proceda i astfel:<br />
- Selecta i paragrafele <strong>în</strong> care vre i s stabili i sau s modifica i<br />
tabulatorii.<br />
- Pentru a stabili sau modifica alinierea tabulatorului executa i clic<br />
pe butonul Aliniere tabulatori aflat <strong>în</strong> cap tul din stânga al riglei<br />
orizontale pân când alinierea tabulatorului este a a cum dori i.<br />
- Pe rigl executa i clic un<strong>de</strong> vre i s pune i un tabulator.<br />
Word permite patru tipuri <strong>de</strong> tabulatori:<br />
- Tabulatori pentru aliniere la stânga. Textul introdus se va alinia la<br />
stânga fa <strong>de</strong> pozi ia tabulatorului.<br />
- Tabulatori pentru aliniere centrat . Textul introdus va fi centrat<br />
fa <strong>de</strong> pozi ia tabulatorului.<br />
- Tabulatori pentru aliniere la dreapta. Textul introdus se va alinia la<br />
dreapta fa <strong>de</strong> pozi ia tabulatorului.<br />
- Tabulatori zecimali. Se recomand pentru alinierea coloanelor <strong>de</strong><br />
cifre fa <strong>de</strong> punctul zecimal. Caracterele introduse vor fi aliniate
-76-<br />
la dreapta fa <strong>de</strong> pozi ia tabulatorului pân la introducerea<br />
punctului zecimal, dup care ele vor fi aliniate la stânga.<br />
Pentru a stabili m rimi precise pentru tabulatori folosi i:<br />
- Format Tabs, sau<br />
- Format Paragraph Tabs<br />
Pentru a elimina sau a muta un tabulator:<br />
- Selecta i paragrafele <strong>în</strong> care vre i s terge i sau s muta i un<br />
tabulator.<br />
- Executa i una din opera iile urm toare:<br />
- Pentru a elimina un tabulator glisa i marcatorul <strong>în</strong> afara riglei.<br />
- Pentru a muta un tabulator glisa i marcatorul la dreapta sau la<br />
stânga pe rigl .<br />
4 Stabilirea spa ierii rândurilor i paragrafelor <strong>în</strong>tr-un text<br />
În Word pute i controla distan a dintre rânduri i paragrafe<br />
modificând spa ierea rândurilor. Word folose te implicit o singur linie <strong>de</strong><br />
spa iere <strong>în</strong>tre liniile textului.<br />
Pentru a stabili spa ierea rândurilor <strong>în</strong> cadrul unui paragraf<br />
parcurge i urm toarele etape:<br />
- Pozi iona i punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> locul <strong>în</strong> care dori i s <strong>în</strong>ceap<br />
paragraful sau <strong>în</strong> cadrul paragrafului existent pe care dori i s -l<br />
modifica i.<br />
- Alege i Format Paragraph.<br />
- Executa i clic pe s geata <strong>de</strong> <strong>de</strong>rulare plasat la dreapta casetei <strong>de</strong><br />
text Line Spacing pentru a afi a lista <strong>de</strong> op iuni pentru spa ierea<br />
rândurilor.<br />
Stabilirea spa ierii paragrafelor<br />
În loc s ap sa i ENTER pentru a ad uga linii libere <strong>în</strong>ainte sau<br />
dup un paragraf folosii comanda Paragraf.<br />
Pentru a stabili spa ierea paragrafelor proceda i astfel:<br />
- Pozi iona i punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> locul <strong>în</strong> care dori i s <strong>în</strong>ceap<br />
paragraful sau <strong>în</strong> cadrul paragrafului pe care dori i s -l modifica i.<br />
- Alege i: Format Paragraph. În caseta <strong>de</strong> text:<br />
- Before introduce i dimensiunea spa iului care trebuie l sat<br />
<strong>în</strong>aintea unui paragraf.<br />
- After introduce i dimensiunea spa iului care trebuie l sat<br />
dup un paragraf.
- Alege i OK.<br />
-77-<br />
3.4.3. Ad ugarea <strong>de</strong> chenare i ha uri<br />
Pute i conferi paragrafelor o not original ad ugându-le chenare<br />
i ha uri. Pute i ad uga borduri i umbre unui text obi nuit, precum i<br />
paragrafelor din celulele tabelelor i din cadre. Bordura este un chenar<br />
care <strong>de</strong>limiteaz paragraful. Ea este caracterizat <strong>de</strong> tip, stil i culoarea<br />
liniei, <strong>de</strong> distan a la care va fi trasat fa <strong>de</strong> text. Fundalul este hârtia pe<br />
care se va scrie textul; <strong>în</strong> mod prestabilit acesta este alb. Chenarele pot fi<br />
<strong>de</strong>senate din linii <strong>de</strong> stiluri, grosimi i culori diferite i pot fi <strong>în</strong>so ite <strong>de</strong><br />
umbre.<br />
Ha urile sunt stabilite <strong>de</strong> mo<strong>de</strong>lul <strong>de</strong> umplere sau <strong>de</strong> procentul <strong>de</strong><br />
culoare pe care îl alege i.<br />
Dac dori i s ata a i chenare simple i ha uri unui paragraf pute i<br />
utiliza:<br />
- Cale: View Toolbars Tables and Bor<strong>de</strong>rs.<br />
- Cale : Format Bor<strong>de</strong>rs and Shadind, Fig.3.9.<br />
3.4.4. Crearea listelor<br />
Fig.3.9. Borduri i umbre<br />
Atunci când un grup <strong>de</strong> paragrafe dintr-un document este folosit<br />
pentru o enumerare, paragrafele vor fi formatate sub form <strong>de</strong> liste. Acest<br />
mod <strong>de</strong> a le pune <strong>în</strong> evi<strong>de</strong>n va facilita citirea i <strong>în</strong> elegerea lor.<br />
Word permite crearea urm toarelor tipuri <strong>de</strong> liste:
-78-<br />
- Liste marcate. Paragrafele sunt evi<strong>de</strong>n iate prin inserarea la<br />
<strong>în</strong>ceputul lor a unor caractere speciale (asterisc, romb, punct,<br />
s geat etc.).<br />
- Liste numerotate. Paragrafele sunt evi<strong>de</strong>n iate prin inserarea la<br />
<strong>în</strong>ceputul lor a unor numere. Numerotarea paragrafelor se face <strong>în</strong><br />
ordinea <strong>în</strong> care sunt scrise <strong>în</strong> document.<br />
- Liste multinivel. Paragrafele sunt evi<strong>de</strong>n iate prin caractere<br />
speciale sau numere.<br />
Între paragrafe se stabilesc diferen e prin in<strong>de</strong>ntarea lor spre dreapta,<br />
fiecare pozi ie <strong>de</strong> in<strong>de</strong>ntare reprezentând un nivel din list .<br />
Pute i stabili formatul unei liste astfel<br />
- Format Bullets and Numbering<br />
Pentru a ad uga sau a elimina marcatori sau numere <strong>în</strong>/dintr-o<br />
list :<br />
- Selecta i elementele la care dori i s ad uga i sau din care dori i s<br />
elimina i marcatori sau numere (când selecta i o list cu marcatori<br />
sau numerotat nu pute i selecta marcatorii sau numerele).<br />
- Pe bara <strong>de</strong> instrumente Formatare executa i una din opera iile<br />
urm toare:<br />
- pentru a ad uga sau elimina marcatori executa i clic pe butonul<br />
Bullets.<br />
- pentru a ad uga sau a elimina numere executa i clic pe butonul<br />
Numbering.<br />
1 Crearea list multinivel<br />
Pute i crea mai multe tipuri <strong>de</strong> documente, cum ar fi planuri sau<br />
documente legale sau tehnice care con in liste cu mai mult <strong>de</strong> un nivel. În<br />
Word, listele multinivel pot avea pân la nou nivele i pot avea marcatori<br />
sau numere pe orice nivel.<br />
Pentru a crea o list multinivel:<br />
- Format Bullets and Numbering.<br />
- Selecta i Outline Numbered i apoi formatul listei pe care o dori i.<br />
Word dispune <strong>de</strong> apte formate multinivel pre<strong>de</strong>finite, Fig.3.10.<br />
- Selecta i OK i tasta i lista.<br />
- Pentru a reordona elementele selectate, folosi i butonul Increase<br />
In<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong> instrumente Formatare.
-79-<br />
Fig.3.10. Creare list multinivel<br />
2 Sortare liste.<br />
Pute i aranja rapid un text sortându-l alfabetic, numeric sau dup<br />
dat . Pute i, <strong>de</strong> asemenea, sorta paragrafe, liste create cu caractere tab sau<br />
virgule sau linii <strong>în</strong> tabele. Opera ia <strong>de</strong> sortare poate s ac ioneze asupra<br />
<strong>în</strong>tregului document activ sau numai asupra unei zone selectate din<br />
document.<br />
Pentru a sorta o lis :<br />
- Selecta i textul pe care dori i s -l sorta i.<br />
- Cale: Table Sort, Fig.3.1<strong>1.</strong><br />
Pute i sorta dup trei criterii simultan. De asemenea, pute i sorta o<br />
list <strong>în</strong>ainte sau dup ad ugarea <strong>de</strong> numere la ea. Word renumeroteaz<br />
automat lista dup ce ea este sortat .<br />
Word sorteaz listele alfanumeric, <strong>în</strong> ordine ascen<strong>de</strong>nt , conform<br />
urm toarelor reguli:<br />
- Elementele care <strong>în</strong>cep cu semne <strong>de</strong> punctua ie sau simboluri (cum<br />
ar fi !, %) sunt primele listate.<br />
- Urmeaz elementele care <strong>în</strong>cep cu numere i la sfâr it acelea ce<br />
<strong>în</strong>cep cu litere.<br />
- Majusculele prece<strong>de</strong> literele mici (A prece<strong>de</strong> a etc.).<br />
- Dac elementele <strong>în</strong>cep cu acela i caracter, Word evalueaz<br />
urm toarele caractere pentru a stabili ordinea apari iei elementelor.
-80-<br />
- Dac un câmp <strong>în</strong>treg coinci<strong>de</strong> pentru dou elemente, Word<br />
evalueaz câmpurile urm toare specificate <strong>în</strong> op iunile Sort<br />
by/Then by din cutia <strong>de</strong> dialog Sort.<br />
3.4 5 Formatarea paginii<br />
Fig.3.1<strong>1.</strong> Sortarea<br />
Parametrii ce caracterizeaz formatarea documentului la nivel <strong>de</strong><br />
pagin sunt:<br />
- dimensiunea paginii fizice (reprezint <strong>în</strong>treaga suprafa <strong>de</strong> hârtie).<br />
- marginile paginii (dimensiunea paginii fizice i marginile paginii<br />
<strong>de</strong>termin dimensiunea paginii utile - suprafa <strong>de</strong> hârtie pe care se<br />
va scrie textul documentului).<br />
- orientarea paginii la tip rire;<br />
- alinierea vertical a textului <strong>în</strong> cadrul paginii;<br />
- antete i subsoluri.<br />
1 Dimensiunile sau orientarea paginii<br />
- Selecta i textul care dori i s aib o anumit dimensiune a hârtiei i<br />
orientare a paginii sau pozi iona i punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> sec iunea<br />
pe care dori i s o schimba i.<br />
- Cale: File Page Setup.<br />
- În caseta <strong>de</strong> dialog Page Setup executa i clic pe eticheta Paper<br />
pentru a afi a dimensiunile paginii i op iunile <strong>de</strong> orientare.<br />
- În caseta <strong>de</strong> dialog Margins <strong>în</strong> zona Orientation alege i sau<br />
Portrait (pe vertical ) sau Landscape (pe orizontal ).
-81-<br />
2 Stabilirea marginilor<br />
Marginile <strong>de</strong>termin distan a dintre text i muchia hârtiei spre<br />
interiorul ei. Fiecare pagin dintr-un document Word are patru margini:<br />
Sus, Jos, Stânga i Dreapta. În mod normal, Word imprim textul i<br />
ilustra ia <strong>în</strong>tre margini, <strong>în</strong> timp ce antetele, subsolurile <strong>de</strong> pagin i<br />
numerele <strong>de</strong> pagin sunt imprimate pe margini.<br />
3 Crearea antetelor i subsolurilor <strong>de</strong> pagin<br />
În Word pute i plasa un antet sau un subsol pe fiecare pagin a<br />
documentului. În cadrul antetului i subsolului pute i introduce i aranja <strong>în</strong><br />
pagin text i elemente grafice.<br />
Antetele i subsolurile sunt utile pentru plasarea unor informa ii<br />
cum ar fi numere <strong>de</strong> pagin , date calendaristice, numele autorului <strong>în</strong>tr-o<br />
pozi ie evi<strong>de</strong>n iat <strong>în</strong> document etc.<br />
Pute i crea antete i subsoluri care s apar pe fiecare pagin sau<br />
pute i alterna paginile: un antet i un subsol pe paginile impare i un alt<br />
antet i alt subsol pe paginile pare.<br />
Pentru a crea un antet sau un subsol parcurge i urm toarele etape:<br />
- Cale: View Hea<strong>de</strong>r and Footer. Word afi eaz pe ecran zona <strong>de</strong><br />
antet, <strong>în</strong>conjurat <strong>de</strong> o linie <strong>în</strong>trerupt i bara cu instrumente<br />
Hea<strong>de</strong>r and Footer.<br />
- Tasta i textul care dori i s apar <strong>în</strong> antet. Utiliza i pozi iile fixe<br />
pentru a alinia textul.<br />
- Pentru a <strong>de</strong>s vâr i antetul pute i executa clic pe butoanele barei cu<br />
instrumente Hea<strong>de</strong>r and Footer,<br />
- Introduce i i aranja i textul din subsol utilizând acelea i meto<strong>de</strong> ca<br />
i pentru antet.<br />
- Selecta i Close pentru a reveni <strong>în</strong> modul <strong>de</strong> vizualizare a<br />
documentului.<br />
4 Numerotarea paginilor<br />
Word <strong>în</strong>registreaz automat num rul <strong>de</strong> pagini dintr-un document.<br />
Pe linia <strong>de</strong> stare pute i ve<strong>de</strong>a num rul paginii curente. Totu i, pentru a<br />
tip ri numerele paginilor, trebuie s le insera i <strong>în</strong> document. Pute i plasa<br />
numerele <strong>de</strong> pagin <strong>în</strong> partea <strong>de</strong> sus sau <strong>de</strong> jos a paginii i le pute i alinia la<br />
dreapta, la stânga sau centrat.<br />
Exist dou moduri <strong>de</strong> a ad uga numere <strong>de</strong> pagin documentului:<br />
- Cale: Insert Page Numbers, Fig.3.12.
-82-<br />
- Cale: View – Hea<strong>de</strong>r and Footer i executa i clic pe butonul Insert<br />
Numbers.<br />
Fig.3.12. Numerotarea paginilor<br />
5 Împ r irea unei pagini <strong>în</strong> coloane<br />
Unele documente arat mai bine i sunt mai u or <strong>de</strong> citit atunci<br />
când sunt împ r ite <strong>în</strong> coloane. Aranjarea <strong>în</strong> pagin a unui prospect sau a<br />
unei bro uri, <strong>de</strong> exemplu, inclu<strong>de</strong>, <strong>de</strong> obicei, dou sau mai multe coloane.<br />
Câteodat pute i <strong>în</strong>cadra un text <strong>în</strong> mai pu ine pagini, dac îl „aranja i” <strong>în</strong><br />
coloane.<br />
1) Crearea <strong>de</strong> dou , trei sau patru coloane <strong>de</strong> aceea i l ime<br />
- Pozi iona i punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> cadrul sec iunii pe care dori i s<br />
împ r i i <strong>în</strong> coloane.<br />
- Executa i clic pe butonul Columns <strong>de</strong> pe bara cu instrumente<br />
Standard. O caset cu patru coloane <strong>de</strong> text apare sub bara cu<br />
instrumente <strong>de</strong> lucru.<br />
- Trage i mouse-ul peste coloanele <strong>de</strong> text pentru a pune <strong>în</strong> evi<strong>de</strong>n<br />
num rul <strong>de</strong> coloane pe care dori i s le crea i.<br />
2) Crearea coloanelor <strong>de</strong> l imi inegale<br />
Pentru a crea pân la 13 coloane <strong>de</strong> l imi egale sau inegale<br />
parcurge i urm toarele etape:<br />
- Pozi iona i punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> cadrul sec iunii pe care dori i s-o<br />
împ r i i.<br />
- Cale: Format Columns, Fig.3.13.<br />
- În zona Preset alege i unul dintre formatele <strong>de</strong> coloan .<br />
- Pentru a modifica dimensiunile acestor coloane efectua i una dintre<br />
urm toarele ac iuni.
- Selecta i OK.<br />
-83-<br />
Fig.3.13. Coloane <strong>de</strong> l imi egale Fig 3.14. Întrerupere <strong>de</strong> coloan<br />
3) Pentru a insera o <strong>în</strong>trerupere <strong>de</strong> coloan proceda i astfel:<br />
- Pozi iona i punctul <strong>de</strong> inserare acolo un<strong>de</strong> dori i s se termine<br />
coloana.<br />
- Cale : Insert Break, Fig.3.14.<br />
- În caseta <strong>de</strong> dialog Tipuri <strong>de</strong> <strong>în</strong>trerupere selecta i Column break.<br />
- Selecta i OK. Word <strong>de</strong>plaseaz la <strong>în</strong>ceputul coloanei urm toare<br />
textul situat dup punctul <strong>de</strong> inserare.<br />
6 Introducerea notelor <strong>de</strong> subsol i finale, Fig. 15<br />
Notele <strong>de</strong> subsol i <strong>de</strong> final sunt dou seturi separate pe care le<br />
pute i folosi <strong>în</strong> explicarea textului dintr-un document. Notele <strong>de</strong> subsol<br />
apar <strong>în</strong> mod normal <strong>în</strong> partea inferioar a paginii iar notele <strong>de</strong> final la<br />
<strong>în</strong>cheierea documentului, dar pute i schimba amplasarea pentru oricare<br />
dintre tipurile <strong>de</strong> note.<br />
Pentru a insera note <strong>de</strong> subsol i <strong>de</strong> final proceda i astfel:<br />
- Cale: Insert Reference Footnote se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> caseta <strong>de</strong><br />
dialog Footnote and Endnote<br />
- În caseta <strong>de</strong> dialog Footnote and Endnote se complecteaz una din<br />
cutiile Location sau Format<br />
- Alege i butonul OK. Word insereaz marcajul <strong>de</strong> referin al notei<br />
iar punctul <strong>de</strong> inserare se mut <strong>în</strong> panoul notei.<br />
- Introduce i textul notei i apoi executa i una din opera iile<br />
urm toare:
-84-<br />
- dac sunte i <strong>în</strong> vizualizarea normal alege i butonul Close<br />
pentru a v re<strong>în</strong>toarce <strong>în</strong> document;<br />
- dac sunte i <strong>în</strong> vizualizarea paginat folosi i tastele <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>plasare Page Up/Page Down sau bara <strong>de</strong> <strong>de</strong>filare vertical<br />
pentru a v re<strong>în</strong>toarce <strong>în</strong> loca ia dorit din document.<br />
Pute i vizualiza sau edita notele existente <strong>în</strong> vizualizarea normal<br />
sau paginat . În vizualizarea normal textul notei apare <strong>în</strong>tr-un panou<br />
separat pe când <strong>în</strong> vizualizarea paginat textul notei apare a a cum va fi pe<br />
pagina imprimat .<br />
Fig.3.15. Note <strong>de</strong> subsol/finale<br />
3.5 C utare i <strong>în</strong>locuire. Automatizarea scrierii<br />
Într-un document pute i s c uta i texte, imagini, format ri,<br />
câmpuri, note <strong>de</strong> subsol, note <strong>de</strong> sfâr it sau marcaje <strong>de</strong> adnot ri. De<br />
asemenea, pute i s c uta i i caractere speciale cum sunt marcajele <strong>de</strong><br />
paragraf, caracterele tabulator, <strong>în</strong>treruperile <strong>de</strong> pagin , <strong>în</strong>treruperile <strong>de</strong><br />
coloan , <strong>de</strong> sec iune etc. Opera ia <strong>de</strong> c utare se poate executa <strong>în</strong> tot<br />
documentul activ sau numai <strong>în</strong> zona selectat .<br />
3.5.1 C utarea, <strong>în</strong>locuirea i stabilirea formatelor <strong>de</strong> text<br />
<strong>1.</strong>) Pentru a g si text i tipuri <strong>de</strong> format:<br />
- Cale: Edit Find.<br />
- Pentru a abandona o c utare <strong>în</strong> execu ie sau pentru a <strong>în</strong>chi<strong>de</strong> cutia<br />
<strong>de</strong> dialog, alege i butonul Cancel sau ap sa i ESC.
-85-<br />
2.) Pentru a <strong>în</strong>locui text i tipuri <strong>de</strong> format proceda i astfel:<br />
- Cale: Edit Replace.<br />
- Pentru a abandona o c utare <strong>în</strong> execu ie sau pentru a <strong>în</strong>chi<strong>de</strong> cutia<br />
<strong>de</strong> dialog, alege i butonul Cancel sau ap sa i ESC.<br />
3.) Pentru a g si i <strong>în</strong>locui ilustra ii, câmpuri, adnot ri i alte<br />
caractere speciale:<br />
- Cale: Edit Replace, Fig.3.16.<br />
- Pozi iona i punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> cutia Find i apoi alege i butonul<br />
Special.<br />
- Selecta i caracterul special sau elementul pe care dori i s -l g si i.<br />
Dac este necesar tasta i i textul adi ional pe care vrei s -l c uta i.<br />
- Pozi iona i punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> cutia Replace with i apoi alege i<br />
butonul Special.<br />
- Selecta i caracterul special sau elementul pe care dori i s -l g si i.<br />
Dac este necesar tasta i i textul adi ional pe care vre i s -l<br />
c uta i.<br />
- Selecta i oricare dintre op iunile pe care dori i s le folosi i pentru<br />
a controla c utarea.<br />
- Alege i butonul Find Next.<br />
Fig.3.16. C utare/<strong>în</strong>locuire<br />
4.) Refolosirea textului i a ilustra iilor<br />
Pentru o inserare rapid se folosesc AutoCorec ie i AutoText (<strong>de</strong><br />
exemplu numele i sigla unei companii, texte cu tipuri neobi nuite <strong>de</strong><br />
formate, o formul <strong>de</strong> <strong>în</strong>cheiere a unei scrisori, formule chimice sau<br />
termeni medicali, cuvinte pe care le scriem <strong>de</strong>seori gre it etc.).
-86-<br />
Cu AutoCorec ie Word insereaz automat intr rile pe m sur ce<br />
tasta i. De exemplu, pute i crea abrevieri pentru cuvinte sau fraze dificil <strong>de</strong><br />
tastat. Dac nu dori i inserarea automat atunci folosi i AutoText. Pute i,<br />
<strong>de</strong> asemenea, corecta automat cuvintele scrise gre it i erorile <strong>de</strong><br />
punctua ie. De exemplu pute i <strong>în</strong>locui automat si cu i sau dou cratime (--)<br />
cu linie <strong>de</strong> dialog (—).<br />
a) AutoCorec ie<br />
Pentru a crea o intrare AutoCorec ie proceda i astfel:<br />
- Cale: Tools AutoCorect Options..<br />
- În cutia Replace tasta i un nume pentru intrarea AutoCorect - un<br />
nume <strong>de</strong> intrare poate avea maxim 31 <strong>de</strong> caractere i nu trebuie s<br />
con in spa ii.<br />
- În cutia With tasta i textul ce va <strong>în</strong>locui automat textul din cutia<br />
Replace<br />
- Alege i butonul Add i apoi OK.<br />
b) AutoText.<br />
Instrumentul <strong>de</strong> editare AutoText poate fi folosit pentru a construi<br />
documente standard, cum ar fi memorii, contracte ce folosesc <strong>de</strong>s anumite<br />
cli ee stereotip. Intr rile AutoText pot fi adrese frecvent utilizate, motto-ul<br />
i sigla unei companii, formule <strong>de</strong> <strong>în</strong>cheiere scrisori etc.<br />
<strong>1.</strong>)Pentru a crea o intrare AutoText proceda i astfel:<br />
- Selecta i textul sau <strong>de</strong>senul pe care dori i s -l memora i ca intrare<br />
AutoText.<br />
- Cale: Insert Auto Text Auto Text<br />
- În cutia Enter Auto Text entries here tasta i numele intr rii.<br />
- Clic pe Add.<br />
2.) Pentru a insera o intrare AutoText proceda i astfel:<br />
- Cale: Insert Auto Text. C uta i <strong>în</strong> lista afi at intrarea i<br />
executa i clic pe ea.<br />
3.) Pentru a terge o intrare AutoText proceda i astfel:<br />
- Cale: Insert Auto Text. C uta i <strong>în</strong> lista afi at intrarea i ap sa i<br />
pe Delete.
-87-<br />
3.5.2.Verificarea ortografic i gramatical<br />
Instrumentele <strong>de</strong> verificare ortografic i gramatical se folosesc<br />
pentru a îmbun t i scrisul i u urin a <strong>de</strong> citire a textului. Ele pot:<br />
- s i<strong>de</strong>ntifice i s corecteze erorile <strong>de</strong> ortografie;<br />
- s corecteze automat erorile <strong>de</strong> tastare i ortografie pe care le<br />
specifici;<br />
- s localizeze posibilele erori gramaticale sau stilistice, sugerând<br />
îmbun t iri;<br />
- s caute sinonime, antonime i cuvinte <strong>în</strong>rudite;<br />
- s fac automat <strong>de</strong>sp r irea <strong>în</strong> silabe a textului la cap t <strong>de</strong> rând;<br />
- s verifice textul <strong>în</strong> alte limbi;<br />
- s afi eze statistici referitoare la document cum ar fi contor <strong>de</strong><br />
cuvinte sau paragrafe.<br />
Când func iile <strong>de</strong> verificare ortografic i gramatical sunt activate<br />
acestea ac ioneaz <strong>în</strong> fundal <strong>în</strong> timp ce tasta i textul i subliniaz expresiile<br />
suspecte ortografic cu o linie ro ie, respectiv ver<strong>de</strong> dac exist un <strong>de</strong>zacord<br />
gramatical.<br />
<strong>1.</strong> Verificarea gramatical i corectarea ortografiei<br />
Executa i una din opera iile urm toare:<br />
- Pe bara <strong>de</strong> unelte Standard executa i clic pe butonul Spelling and<br />
Grammar.<br />
- Cale: Tools Spelling and Grammar.<br />
- Ap sa i tasta F7.<br />
- Dac Word g se te o propozi ie chestionabil din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re<br />
gramatical sau stilistic o va afi a, cerându-v s executa i o<br />
opera ie<br />
2 Pentru a verifica un text scris <strong>în</strong> alt limb<br />
- Selecta i textul.<br />
- Cale: Tools Language Set Language.<br />
- Din Mark selected text as selecta i limba <strong>în</strong> care este scris textul<br />
- alege i butonul OK.<br />
3 C utarea cuvintelor <strong>în</strong> lexicon Aceast facilitate se<br />
utilizeaz pentru a îmbun t i precizia i varietatea scrisului, pentru a g si<br />
rapid sinonime pentru un cuvânt sau fraz selectat sau chiar antonime i<br />
cuvinte <strong>în</strong>rudite.
-88-<br />
Pentru a c uta cuvinte <strong>în</strong> lexicon:<br />
- Selecta i sau tasta i cuvântul pentru care vre i s g si i un sinonim<br />
sau cuvânt <strong>în</strong>rudit.<br />
- Cale: Tools Language Thesaurus, sau ap sa i Shift +F7,<br />
Fig.3.17.<br />
Fig.3.17. C utarea cuvintelor <strong>în</strong> lexicon<br />
3.6. Utilizarea reprezent rilor grafice<br />
Word accept cele mai cunoscute formate <strong>de</strong> fi iere grafic <strong>în</strong> uz<br />
ast zi i are o colec ie mare <strong>de</strong> grafic gata preg tit . Se pot importa fi iere<br />
grafice proprii <strong>de</strong> la aproape orice fel <strong>de</strong> surs , incluzând majoritatea<br />
scanerelor i a camerelor digitale.<br />
Se poate crea chiar grafic utilizând instrumentele <strong>de</strong> <strong>de</strong>senare din<br />
Word, oferind posibilitatea <strong>de</strong> a crea imagini grafice similar pachetelor <strong>de</strong><br />
programe specializate. Pute i utiliza bara <strong>de</strong> instrumente atât pentru a crea<br />
forme, obiecte i <strong>de</strong>sene cât i pentru a integra text i <strong>de</strong>sene <strong>în</strong> acela i<br />
document.<br />
Obiective<br />
Ve i <strong>în</strong>v a s efectua i urm toarele opera ii:<br />
- S ad uga i imagini.<br />
- S utiliza i bara <strong>de</strong> instrumente pentru <strong>de</strong>senare.<br />
- S crea i obiecte. S selecta i obiecte. S pozi iona i obiecte. S<br />
modifica i i s îmbun t i i aspectul unor obiecte.<br />
- S crea i diagrame: grafice i nomograme.<br />
- S selecta i un tip <strong>de</strong> diagram . S modifica i o diagram . S<br />
îmbun t i i aspectul unei diagrame.
3.6.1 Ad ugarea <strong>de</strong> imagini<br />
-89-<br />
Documentelor Word li se pot ad uga imagini având o multitudine<br />
<strong>de</strong> formate <strong>de</strong> fi ier. Odat ce o reprezentare grafic a fost inserat , ea<br />
poate fi pozi ionat oriun<strong>de</strong> <strong>în</strong> pagin , este posibil m rirea, mic orarea sau<br />
trunchierea i i se pot aplica o mare varietate <strong>de</strong> proce<strong>de</strong>e <strong>de</strong> editare<br />
grafic .<br />
Pentru a ad uga o imagine <strong>în</strong>tr-un document:<br />
- Cale: Insert Picture<br />
Importarea <strong>de</strong> ilustra ie m re te dimensiunea fi ierului Word<br />
<strong>de</strong>oarece ilustra ia este stocat <strong>în</strong> document. Dimensiunea fi ierului se<br />
poate reduce prin crearea unei leg turi <strong>în</strong>tre acesta i fi ierul imagine (se<br />
marcheaz cutia <strong>de</strong> selectare Insert Insert and Link).<br />
3.6.2. Crearea unui <strong>de</strong>sen<br />
În Word crea i <strong>de</strong>sene utilizând butoanele <strong>de</strong> pe bara cu<br />
instrumente <strong>de</strong> <strong>de</strong>sen Desenare pentru a <strong>de</strong>sena obiecte. Obiectul este o<br />
imagine, form sau text creat ca parte a unui <strong>de</strong>sen.<br />
Pentru a afi a bara cu instrumente <strong>de</strong> <strong>de</strong>sen proceda i astfel:<br />
- Cale : View Toolbars Drawing Fig.3.18, sau ap sa i pe<br />
butonul Desenare <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong> unelte Standard În ambele cazuri<br />
bara cu instrumente <strong>de</strong> <strong>de</strong>sen apare la baza ecranului, <strong>de</strong>asupra<br />
liniei <strong>de</strong> stare.<br />
Fig.3.18. Drawing<br />
A) 1 Selectarea obiectelor<br />
Pentru a prelucra sau a manevra obiectele dintr-un <strong>de</strong>sen, trebuie<br />
mai <strong>în</strong>tâi s selecta i acele obiecte.<br />
<strong>1.</strong>) Selectarea mai multor obiecte<br />
Pentru a selecta mai multe obiecte ap sa i i men ine i ap sat tasta<br />
SHIFT <strong>în</strong> timp ce indica i i efectua i clic pe fiecare obiect. Similar se<br />
poate selecta o zon a <strong>de</strong>senului ce con ine unul sau mai multe obiecte.<br />
2.) Pentru a selecta o zon cu obiecte proceda i astfel:<br />
- Executa i clic pe butonul Select Objects <strong>de</strong> pe bara cu instrumente<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>sen.
-90-<br />
2 Desenarea liniilor<br />
Cu ajutorul butoanelor <strong>de</strong> pe bara cu instrumente <strong>de</strong> <strong>de</strong>sen pute i<br />
crea dou tipuri diferite <strong>de</strong> linii:<br />
- linii drepte, arce, linii frânte, curbe.<br />
a) Pentru a <strong>de</strong>sena linii drepte, proceda i astfel:<br />
- Executa i clic pe butonul Line <strong>de</strong> pe bara cu instrumente <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>sen.<br />
b) Pentru a <strong>de</strong>sena linii curbe proceda i astfel:<br />
- Executa i clic pe butonul Auto Shapes<br />
3 Desenarea dreptunghiurilor:<br />
Pentru a crea un obiect rectangular, urma i pa ii:<br />
- Executa i clic pe butonul Rectangle <strong>de</strong> pe bara cu instrumente <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>sen.<br />
4 Desenarea cercurilor i elipselor<br />
Pentru a crea un obiect rotund parcurge i pa ii:<br />
- Executa i clic pe butonul Oval <strong>de</strong> pe bara cu instrumente <strong>de</strong> <strong>de</strong>sen.<br />
5 Desenarea poligoanelor i a figurilor <strong>de</strong> form neregulat<br />
Pentru a <strong>de</strong>sena o figur <strong>de</strong> form neregulat sau un poligon<br />
proceda i astfel:<br />
- Executa i clic pe butonul AutoShapes <strong>de</strong> pe bara cu instrumente <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>sen, sau<br />
- Insert Picture AutoShapes<br />
6 Inclu<strong>de</strong>rea unui text <strong>în</strong>tr-un <strong>de</strong>sen<br />
Se poate <strong>în</strong>corpora text <strong>în</strong>tr-un <strong>de</strong>sen creând astfel o caset <strong>de</strong> text<br />
sau ad ugând explica ii. Fiecare caset <strong>de</strong> text sau explica ii poate con ine<br />
mai multe paragrafe <strong>de</strong> text.<br />
Pentru a ad uga o caset <strong>de</strong> text la un <strong>de</strong>sen proceda i astfel:<br />
- Executa i clic pe butonul Text Box din bara cu instrumente <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>sen.<br />
7 Crearea unei explica ii<br />
Pute i folosi comanda Callouts a butonului Forme automate <strong>de</strong> pe<br />
bara <strong>de</strong> unelte <strong>de</strong> <strong>de</strong>senare<br />
pentru a crea rapid i u or explica ii <strong>în</strong>tr-o ilustra ie.
-91-<br />
B) Gruparea obiectelor<br />
Pute i grupa mai multe obiecte astfel <strong>în</strong>cât ele s fie manevrate ca<br />
unul singur. Orice ac iune pe care o efectua i asupra unui obiect din grup<br />
este aplicat tuturor obiectelor din grup.<br />
Pentru a grupa obiecte proceda i astfel:<br />
- Selecta i obiectele pe care dori i s le grupa i.<br />
- Executa i clic pe butonul Draw Group <strong>de</strong> pe bara cu<br />
instrumente <strong>de</strong> <strong>de</strong>sen. Un singur set <strong>de</strong> puncte <strong>de</strong> control apare <strong>în</strong><br />
jurul obiectelor grupate.<br />
Pentru a <strong>de</strong>grupa/regrupa obiectele proceda i astfel:<br />
- Selecta i grupul <strong>de</strong> obiecte.<br />
- Executa i clic pe butonul Draw Ungroup <strong>de</strong> pe bara cu<br />
instrumente <strong>de</strong> <strong>de</strong>sen, sau<br />
- meniul <strong>de</strong> comenzi rapi<strong>de</strong> asociat grupului: executa i clic dreapta i<br />
alege i comanda Group.<br />
1 Stratificarea obiectelor<br />
a)Pentru a plasa un obiect <strong>în</strong> fa a altui obiect <strong>în</strong> acela i strat<br />
proceda i astfel:<br />
- Selecta i obiectul pe care dori i s -l plasa i <strong>în</strong> fa a altor obiecte.<br />
- Clic pe Draw Or<strong>de</strong>r Bring to Front<br />
b)Pentru a plasa un obiect <strong>în</strong> spatele altui obiect urma i pa ii:<br />
- Selecta i obiectul pe care dori i s -l plasa i <strong>în</strong> spatele altor obiecte.<br />
- Clic pe Draw Or<strong>de</strong>r Send to Back<br />
C) Copierea i tergerea obiectelor<br />
Pentru a copia un obiect proceda i astfel:<br />
- Selecta i obiectul.<br />
- Ap sa i i men ine i ap sat tasta CTRL.<br />
- Trage i obiectul <strong>în</strong> noua pozi ie. Obiectul original va r mâne pe loc<br />
<strong>în</strong> noua pozi ie. Va ap rea o copie a obiectului.<br />
Pentru a terge un obiect proceda i astfel:<br />
- Selecta i obiectul.<br />
- Ap sa i tasta Delete.<br />
D) Prelucrarea i îmbun t irea aspectului <strong>de</strong>senelor<br />
1 Schimbarea dimensiunilor obiectelor<br />
- Selecta i obiectul. Clic dreapta.
-92-<br />
- Selecta i Format AutoShape Size. Introduce i valorile exacte<br />
pentru <strong>în</strong> l ime i l ime.<br />
- Selecta i OK.<br />
2 Schimbarea stilului i a culorii pentru linii<br />
Pentru a selecta op iuni suplimentare legate <strong>de</strong> stilul i <strong>de</strong> culoarea<br />
liniei proceda i astfel:<br />
- Clic dreapta i selecta i Format AutoShape Colors and Lines. În<br />
aceast zon alege i op iunile <strong>de</strong> stil, culoare i grosime a liniei<br />
pentru conturarea i <strong>de</strong>senarea obiectelor.<br />
- Obiectele din zona Arrows sunt folosite pentru a stabili<br />
caracteristicile vârfului s ge ii care poate fi ata at la unul sau la<br />
ambele capete ale liniei. Sunt disponibile numai pentru linie,<br />
casete explicative i forme libere.<br />
- Selecta i OK.<br />
3 Umplerea interiorului obiectelor cu culori<br />
În Word se poate umple interiorul obiectelor cu culori. Pentru a<br />
selecta rapid o culoare <strong>de</strong> umplere proceda i astfel:<br />
- Executa i clic pe butonul Fill Color <strong>de</strong> pe bara cu instrumente <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>sen.<br />
- Selecta i culoarea <strong>de</strong> umplere.<br />
4 Efecte <strong>de</strong> umbr<br />
Unui obiect grafic i se pot aplica efecte <strong>de</strong> umbre cu ajutorul<br />
butonului Shadow Style i efecte tridimensionale , butonul 3-D Style.<br />
3.6.3.Crearea diagramelor<br />
Diagramele sunt reprezent ri grafice ale informa iilor numerice. În<br />
trecut, diagramele erau numite „grafice”. Acum, termenul <strong>de</strong>semneaz<br />
orice imagine, inclusiv un grafic. Diagramele sintetizeaz datele dintr-un<br />
anumit domeniu <strong>în</strong>tr-o singur imagine.<br />
Word este <strong>în</strong>so it <strong>de</strong> o aplica ie <strong>în</strong>corporat pentru crearea<br />
graficelor, numit Microsoft Graph integrat <strong>în</strong> pachetul Microsoft Office.<br />
Se poate utiliza aceast aplica ie pornind <strong>de</strong> la date existente sau pute i<br />
introduce noi date. Pute i modifica graficele, le pute i îmbun t i aspectul,<br />
pute i copia i lipi grafice <strong>în</strong> alte aplica ii.<br />
Exist trei modalit i pentru a se crea diagrame (grafice):
-93-<br />
- Crearea direct a unei diagrame se realizeaz prin inserarea unei<br />
diagrame Microsoft Graph direct <strong>în</strong> document i apoi prin<br />
introducerea <strong>de</strong> date pentru diagrame utilizând foaia <strong>de</strong> date<br />
<strong>în</strong>corporat . Odat ce o diagram a fost creat , i se poate modifica<br />
u or tipul i i se pot edita datele.<br />
- Crearea unei diagrame dintr-un tabel Word se realizeaz atunci<br />
când <strong>în</strong>tr-un tabel exist informa ie care se dore te s fie afi at<br />
sub forma unei diagrame. Datelor dintr-un tabel Word li se face cu<br />
u urin conversia <strong>în</strong>tr-o diagram , evi<strong>de</strong>n iind datele din tabel i<br />
inserând o imagine Microsoft Graph. Va ap rea o nou diagram<br />
bazat pe datele selectate.<br />
- Crearea unei diagrame utilizând date importate se face dintr-un alt<br />
program (<strong>de</strong> exemplu Excel). Este posibil, <strong>de</strong> asemenea, s se<br />
copieze o foaie <strong>de</strong> lucru Excel care s fie lipit apoi <strong>în</strong>tr-un<br />
document Word.<br />
1 Pentru construirea unei diagrame se folosesc urm toarele<br />
entit i:<br />
- Seria <strong>de</strong> valori (Data series) este un grup <strong>de</strong> valori care vor fi<br />
folosite pentru reprezentarea dup o ax . O serie <strong>de</strong> valori poate fi<br />
luat dintr-un rând sau dintr-o coloan a unui tabel sau a unei foi<br />
<strong>de</strong> calcul. În unele diagrame se pot face compara ii <strong>în</strong>tre mai multe<br />
serii <strong>de</strong> valori. În func ie <strong>de</strong> tipul diagramei pentru reprezentarea<br />
valorilor dintr-o serie se pot folosi dreptunghiuri, arce <strong>de</strong> cerc,<br />
puncte etc.<br />
- Axele x i y (Axes) sunt luate ca puncte <strong>de</strong> referin pentru<br />
reprezentarea diagramei sau a graficului. Ele corespund axelor <strong>de</strong><br />
coordonate pentru abscis Ox i respectiv Oy. Dac diagrama este<br />
tridimensional va exista i axa z. Axele sunt formatate conform<br />
valorilor din serii dar dvs. pute i stabili i alte valori pentru<br />
minimul i maximul <strong>de</strong> pe axe i intervalul dintre marcaje. În<br />
general, pe axa Ox se reprezint categoriile <strong>de</strong> date iar pe axa Oy<br />
valorile datelor. Excep ie fac diagramele <strong>de</strong> tip circular care nu au<br />
axe, cele <strong>de</strong> tip bare care inverseaz axele i <strong>de</strong> tip puncte care<br />
folosesc ambele axe pentru reprezentarea valorilor.<br />
- Etichetele axelor (Axes title) sunt nume care se ata eaz axelor. Ele<br />
se folosesc pentru a i<strong>de</strong>ntifica seriile <strong>de</strong> valori ce se reprezint pe o<br />
ax .
-94-<br />
- Marcajele <strong>de</strong> pe ax (Tick-mark) sunt linii mici care intersecteaz<br />
axa ca diviziunile unei rigle i care sunt folosite pentru a pune <strong>în</strong><br />
evi<strong>de</strong>n modul <strong>de</strong> împ r ire a axei.<br />
- Etichetele <strong>de</strong> marcaje <strong>de</strong> pe ax (Tick-mark labels) sunt nume sau<br />
valori ata ate marcajelor <strong>de</strong> pe ax pentru a ar ta corespon<strong>de</strong>n a<br />
dintre reprezentare i datele din seriile <strong>de</strong> date corespunz toare<br />
axei.<br />
- Marcajele <strong>de</strong> date (Data marker) sunt reprezent rile <strong>în</strong> diagram<br />
ale datelor din seria <strong>de</strong> date (puncte, linii, dreptunghiuri etc.).<br />
- Etichetele datei (Data labels) sunt valori ce se ata eaz<br />
elementelor cu care este construit diagrama (bare, felii, puncte)<br />
pentru a ti exact ce valoare reprezint .<br />
- Legenda este plasat <strong>în</strong> afara zonei graficului i este folosit pentru<br />
i<strong>de</strong>ntificarea p r ilor diagramei, explicând ce reprezint marcajele<br />
<strong>de</strong> date. Ea arat corespon<strong>de</strong>n a dintre culoarea sau mo<strong>de</strong>lul <strong>de</strong><br />
umplere i numele datei, ajutându-l pe cel care cite te diagrama s<br />
i<strong>de</strong>ntifice informa ia.<br />
- Titlu (Chart title) este afi at <strong>de</strong> obicei <strong>în</strong> partea superioar a<br />
diagramei i este numele care se d diagramei. El poate fi formatat<br />
i <strong>în</strong>cadrat <strong>în</strong> chenar.<br />
- Caroiajul (Gridlines) este o re ea <strong>de</strong> linii trasate pe vertical i/sau<br />
orizontal care împarte suprafa a <strong>de</strong> reprezentare a graficului <strong>în</strong><br />
mai multe zone pentru a-l ajuta pe cel care cite te diagrama s<br />
i<strong>de</strong>ntifice mai u or plaja <strong>de</strong> valori la care apar ine o reprezentare<br />
(bar , coloan ) din diagram .<br />
- Linia <strong>de</strong> tendin e (Trendlines) este o reprezentare grafic a<br />
tendin ei <strong>de</strong> evolu ie a datelor. Ea este o linie <strong>de</strong>senat peste<br />
obiectele folosite ca reprezent ri <strong>în</strong> grafic, ce calculeaz dup un<br />
algoritm ales <strong>de</strong> utilizator fluctua ia datelor. Nu poate fi folosit la<br />
diagramele tridimensionale i nici <strong>în</strong> diagramele <strong>de</strong> tip circular.<br />
- Barele <strong>de</strong> erori (Error Bars) sunt bare grafice incluse <strong>în</strong> diagram<br />
pentru a exprima erorile care apar <strong>în</strong> reprezentarea datelor (ele<br />
arat intervalul <strong>de</strong> toleran a erorilor din reprezentarea grafic ).<br />
2 Pentru crearea unei diagrame ve i proceda astfel:<br />
- Cale: Insert Object Microsoft Graph i ac iona i OK<br />
- Se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> fereastra aplica iei Microsoft Graph, Fig.3.19.
-95-<br />
Fig.3.19. Fereastra aplica iei Microsoft Graph<br />
Dup lansarea <strong>în</strong> execu ie a aplica iei Microsoft Graph se modific<br />
aspectul ferestrei procesorului <strong>de</strong> text Word:<br />
- pe bara <strong>de</strong> meniu apar dou op iuni: Data i Chart iar celelalte<br />
meniuri (cu excep ia lui File) con in i alte op iuni;<br />
- apare o caset <strong>în</strong> care ve<strong>de</strong> i o foaie <strong>de</strong> calcul <strong>în</strong> format Excel cu<br />
date pre<strong>de</strong>finite (dac prelua i date dintr-un tabel atunci acestea<br />
vor apare <strong>în</strong> aceast caset );<br />
- un cadru <strong>în</strong> care apare o diagram pe baza datelor implicite din<br />
caset .<br />
Fig.3.20. Tipuri i formate <strong>de</strong> grafice
-96-<br />
3 Pentru a alege un tip i un format <strong>de</strong> grafic proceda i astfel<br />
- Cale: Chart Chart Type. Alege i tipul i formatul <strong>de</strong> grafic dorit<br />
- Selecta i OK. Fig.3.20.<br />
Fiecare op iune are i un buton pe bara cu instrumente<br />
corespunz toare Microsoft Graph sau are ata at o combina ie <strong>de</strong> taste. De<br />
asemenea pute i modifica oricare dintre elementele graficului printr-un<br />
simplu clic dreapta pe entitatea dorit i alegerea comenzii rapi<strong>de</strong><br />
corespunz toare opera iei.<br />
4. Pentru crearea unei diagrame XY (Scatter) ve i proceda<br />
astfel:<br />
- Select m tabelul pentru care se dore te realizarea diagramei,<br />
- Cale: Insert Object Microsoft Graph,<br />
- Cale: Chart Chart Type XY (Scatter) OK,<br />
- Cale: Data Series in Columns<br />
- Select m prima coloan din tabel,<br />
- Cale: Data Plot on x Axis,<br />
- Se complecteaz axele din Chart Chart Options OK i apoi<br />
se modific aspectul exterior al diagramei.<br />
5 Scheme organiza ionale<br />
Office v permite s ad uga i scheme organiza ionale. Astfel:<br />
- Cale: Insert Picture Organization Chart,. Fig.3.2<strong>1.</strong><br />
Fig.3.2<strong>1.</strong> Scheme organiza ionale<br />
De asemenea, se pot ad uga i un mare num r <strong>de</strong> diagrame<br />
documentelor Excel, PowerPoint i Word. Versiunile anterioare <strong>de</strong> Office<br />
– <strong>în</strong>aintea XP – veneau i ele cu un applet pentru schemele organiza ionale<br />
<strong>de</strong>spre a c ror existen pu ini utilizatori aveau cuno tin . În Office XP
-97-<br />
caracteristica este u or <strong>de</strong> g sit i este mult îmbun t it cu op iuni pentru<br />
diagrame radiale, piramidale, <strong>de</strong> tip int , ciclice i Venn.<br />
Pentru a insera o schem organiza ional sau o diagram ve i<br />
proceda astfel:<br />
- Cale: Insert Diagram. Se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> caseta Diagram Gallery,<br />
Fig.3.22, care v arat o versiune simplificat a fiec rei op iuni.<br />
Executa i clic o dat pe oricare dintre op iuni pentru a ve<strong>de</strong>a<br />
numele diagramei i o scurt <strong>de</strong>scriere.<br />
Cu dublu-clic pe tipul diagramei se insereaz versiunea implicit a<br />
diagramei ca obiect <strong>în</strong> document.<br />
Pentru a ob ine diagrama<br />
<strong>de</strong> care ave i nevoie, ad uga i<br />
text, ad uga i sau terge i noduri<br />
i ajusta i formatarea.<br />
Schemele organiza ionale<br />
(organigramele) v permit s<br />
construi i ramuri pornind <strong>de</strong> la<br />
oricare dintre noduri i s<br />
controla i aranjarea nodurilor.<br />
Fig.3.22. Organigrame<br />
Pentru a construi o ramur nou <strong>de</strong> la un anumit nod:<br />
- executa i clic pe nodul respectiv,<br />
- alege i Insert Shape din bara <strong>de</strong> instrumente i apoi alege i tipul<br />
nodului:<br />
- Subordinate (Subordonat),<br />
- Coworker (Coechipier)<br />
- Asistent (Asistent).<br />
Pentru a aranja nodurile <strong>de</strong> pe un anumit nivel vertical sau<br />
orizontal, selecta i nodul i alege i butonul Layout.<br />
3.7. Lucrul cu tabelele<br />
Pentru a organiza informa iile care utilizeaz grile se recomand<br />
<strong>utilizarea</strong> <strong>de</strong> tabele, <strong>de</strong> la o simpl list <strong>de</strong> informa ii, pân la efecte <strong>de</strong>
-98-<br />
tehnoredactare complexe. Toate tabelele Word sunt complet compatibile<br />
HTML, ceea ce <strong>în</strong>seamn c ele arat la fel <strong>de</strong> bine pe Web ca <strong>în</strong> Word.<br />
Obiective<br />
În acest capitol ve i <strong>în</strong>v a diferite moduri <strong>de</strong> creare, prelucrare i<br />
aranjare <strong>în</strong> pagin a tabelelor utilizând programul Word:<br />
- S crea i tabele. S introduce i date <strong>în</strong>tr-un tabel.<br />
- S modifica i un tabel. S modifica i aspectul unui tabel.<br />
- S efectua i calcule simple <strong>în</strong>tr-un tabel.<br />
3.7.<strong>1.</strong> Crearea tabelelor<br />
Un tabel con ine rânduri i coloane <strong>de</strong> spa ii numite celule, care<br />
pot fi umplute cu text sau ilustra ii. În interiorul fiec rei celule textul se<br />
<strong>în</strong>tin<strong>de</strong> doar pe spa iul existent <strong>în</strong>tre marginile ei. Celula se extin<strong>de</strong> vertical<br />
pentru a cuprin<strong>de</strong> tot textul pe care îl tasta i.<br />
Pentru a crea un tabel trebuie s <strong>de</strong>fini i dou elemente:<br />
- structura tabelului: dimensiunea tabelului dat <strong>de</strong> num rul <strong>de</strong><br />
linii i coloane;<br />
- con inutul celulelor.<br />
1 Crearea rapid a unui tabel<br />
Pentru a crea rapid un tabel proceda i astfel:<br />
- Pozi iona i punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> document acolo un<strong>de</strong> dori i s<br />
plasa i tabelul.<br />
- Executa i clic pe butonul Insert Table <strong>de</strong> pe bara cu instrumente <strong>de</strong><br />
lucru Standard. Va apare o gril sub acest buton.<br />
- Indica i celula din col ul din stânga sus al tabelului.<br />
- Executa i clic i trage i spre dreapta pentru a selecta coloanele i <strong>în</strong><br />
jos pentru a selecta liniile.<br />
- Când num rul <strong>de</strong> coloane i linii este cel dorit elibera i butonul<br />
mouse-ului.<br />
2 Crearea unui tabel <strong>de</strong> dimensiuni specificate<br />
Pentru a crea un tabel <strong>de</strong> dimensiuni specificate proceda i astfel:<br />
- Pozi iona i punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> document acolo un<strong>de</strong> dori i s<br />
plasa i tabelul.<br />
- Cale: Table Insert Table, Fig.3.23.
-99-<br />
- În caseta <strong>de</strong> text Number of columns introduce i num rul <strong>de</strong><br />
coloane al tabelului.<br />
- În caseta <strong>de</strong> text Number of rows introduce i num rul <strong>de</strong> linii.<br />
- În zona Fixed column width introduce i o valoare numeric pe<br />
care dori i s o aib l imea tuturor coloanelor.<br />
- Alege i OK pentru a crea tabelul.<br />
Fig.3.23. Crearea unui tabel<br />
3 Crearea unui tabel pornind <strong>de</strong> la un text existent<br />
Pentru a crea un tabel pornind <strong>de</strong> la un text existent trebuie s v<br />
asigura i mai <strong>în</strong>tâi c textul este astfel alc tuit <strong>în</strong>cât s poat fii transformat<br />
<strong>în</strong> coloane i linii, adic con ine marcaje <strong>de</strong> sfâr it <strong>de</strong> paragraf, virgule sau<br />
caractere tab. Cea mai simpl metod <strong>de</strong> dispunere a textului este aceea <strong>în</strong><br />
care fiecare paragraf constituie o linie separat .<br />
Pentru a crea rapid un tabel pe baza unui text:<br />
- Dac textul nu con ine separatori trebuie s -i ad uga i (<strong>de</strong> exemplu<br />
pentru a separa con inutul celulelor <strong>în</strong> cadrul unui rând ad uga i<br />
virgule sau caractere tab iar pentru a marca sfâr iturile rândurilor<br />
ad uga i marcaje <strong>de</strong> sfâr it <strong>de</strong> paragraf).<br />
- Selecta i textul.<br />
- Executa i clic pe butonul Insert Table <strong>de</strong> pe bara cu instrumente <strong>de</strong><br />
lucru Standard sau alege i comanda Table Insert Table.<br />
Pentru a controla modul <strong>în</strong> care Word converte te textul:<br />
- Selecta i textul.<br />
- Cale: Table Convert Text to Table
-100-<br />
- În aceast caset <strong>de</strong> dialog Word sugereaz un format pentru<br />
tabel pe baza celui <strong>în</strong> care este organizat textul.<br />
- Alege i OK.<br />
Word asigur i opera ia invers , <strong>de</strong> transformare a unui tabel <strong>în</strong><br />
text. Pentru a converti un tabel <strong>în</strong> paragrafe text proceda i astfel:<br />
- Selecta i rândurile tabelului pe care dori i s le converti i <strong>în</strong><br />
paragrafe.<br />
- Cale: Table Convert Table to Text<br />
- Alege i OK.<br />
4 Introducerea datelor <strong>în</strong>tr-un tabel<br />
Într-un tabel datele se introduc <strong>în</strong> celule. Celulele pot con ine text,<br />
numere sau grafic . Pute i introduce date prin tastare, prin import ri din<br />
alte aplica ii sau prin crearea unor <strong>de</strong>sene sau grafice <strong>în</strong> cadrul celulelor.<br />
3.7.2. Modificarea aspectului unui tabel<br />
Se poate modifica aspectul unui tabel prin schimbarea<br />
dimensiunilor celulelor, prin <strong>de</strong>plasarea liniilor, coloanelor i celulelor,<br />
prin inserarea sau tergerea liniilor, coloanelor i celulelor. De asemenea,<br />
pentru a aranja manual textul unui tabel se pot folosi comenzile <strong>de</strong> aranjare<br />
<strong>în</strong> pagin pentru caractere i paragrafe: se poate schimba tipul <strong>de</strong> caracter,<br />
stilul <strong>de</strong> caractere i efecte, se poate modifica alinierea etc.<br />
1 Modificarea l imii coloanelor<br />
a) Pentru a modifica rapid l imea coloanelor proceda i manual:<br />
- Indica i o linie vertical a grilei sau un marcaj <strong>de</strong> coloan .<br />
Indicatorul mouse-ului se transform <strong>în</strong>tr-o s geat cu dou capete.<br />
- Executa i clic i trage i spre stânga sau spre dreapta pân la noua<br />
pozi ie.<br />
b) Pentru a modifica l imea unei coloane cu precizie se parcurg<br />
urm toarele etape:<br />
- Pozi iona i punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> orice celul din coloana pe care<br />
dori i s o modifica i.<br />
- Cale: Table Table Properties, Fig.3.24.<br />
- În caseta <strong>de</strong> text Column introduce i l imea coloanei.<br />
- Pentru a modifica l imea coloanei anterioare selecta i<br />
Previous Column
-101-<br />
- Pentru a modifica l imea coloanei urm toare selecta i Next<br />
Column.<br />
- Alege i OK.<br />
Fig.3.24. Formatare coloane<br />
2 Modificarea <strong>în</strong> l imii liniilor<br />
a) Pentru a modifica rapid <strong>în</strong> l imea liniilor proceda i manual:<br />
- Indica i o linie orizontal a grilei sau un marcaj <strong>de</strong> rând.<br />
Indicatorul mouse-ului se transform <strong>în</strong>tr-o s geat cu dou capete.<br />
- Executa i clic i trage i <strong>în</strong> sus sau jos pân la noua pozi ie.<br />
b) Pentru a modifica <strong>în</strong> l imea unei linii cu precizie proceda i<br />
astfel:<br />
- Pozi iona i punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> orice celul din linia pe care<br />
dori i s o modifica i.<br />
- Cale: Table Table Properties Row, Fig.3.25.<br />
- Pentru a modifica <strong>în</strong> l imea liniei anterioare alege i Previous<br />
Row.<br />
- Pentru a modifica <strong>în</strong> l imea liniei urm toare alege i Next Row.<br />
- Selecta i OK.<br />
3 Inserarea liniilor, coloanelor i celulelor<br />
Înainte <strong>de</strong> a insera o nou celul , coloan sau un nou rând trebuie<br />
s selecta i o celul , o coloan sau un rând existent( ). Word insereaz un<br />
nou rând <strong>de</strong>asupra rândului selectat, o nou coloana la stânga coloanei
-102-<br />
selectate sau o nou celul <strong>în</strong> loca ia specificat i <strong>de</strong>plaseaz celulele<br />
existente <strong>în</strong> jos sau la dreapta atunci când se insereaz noi celule.<br />
Fig.3.25. Formatare rânduri<br />
a) Pentru a insera linii <strong>în</strong>tr-un tabel existent proceda i <strong>în</strong> modul<br />
urm tor:<br />
- Se pozi ioneaz punctul <strong>de</strong> inserare imediat sub locul un<strong>de</strong> dori i<br />
s insera i o linie sau mai multe linii.<br />
- Cale : Table Insert Rows Above/Below<br />
b) Pentru a insera coloane <strong>în</strong>tr-un tabel existent proceda i <strong>în</strong> modul<br />
urm tor:<br />
- Selecta i o coloan sau un grup <strong>de</strong> coloane la dreapta locului un<strong>de</strong><br />
dori i s insera i una sau mai multe coloane.<br />
- Cale : Table Insert Columns to the Left/Right<br />
Fig.3.26. Inserare celule
-103-<br />
c) Pentru a insera celule <strong>în</strong>tr-un tabel existent proceda i <strong>în</strong> modul<br />
urm tor:<br />
- Selecta i una sau mai multe celule lâng locul <strong>în</strong> care dori i s<br />
insera i noile celule.<br />
- Cale : Table Insert Cells.<br />
- În caseta <strong>de</strong> dialog Insert Cells se selecteaz una dintre op iuni,<br />
Fig.3.26.<br />
- Alege i OK.<br />
4 tergerea unei linii, coloane sau celule<br />
Pentru a se terge o linie, coloan sau celul se selecteaz aceasta<br />
mai <strong>în</strong>tâi apoi se ac ioneaz tasta Delete <strong>de</strong> pe tastatur .<br />
5 Unirea i scindarea celulelor. Scindarea unui tabel.<br />
Pute i uni celule adiacente pentru a avea mai mult spa iu pentru<br />
date sau pentru titluri sau pute i scinda celule, <strong>în</strong> mai multe celule.<br />
a) Pentru a uni celule se proce<strong>de</strong>az astfel:<br />
- Se selecteaz celulele pe care dori i s le uni i. Ele trebuie s fie<br />
adiacente.<br />
- Cale : Table Merge Cells<br />
Word va converti con inutul fiec rei celule ob inându-se astfel<br />
paragrafe <strong>în</strong> cadrul celulei rezultate prin unire.<br />
b) Pentru a scinda o celul parcurge i urm toarele etape:<br />
- Selecta i celulele.<br />
- Cale : Table Split Cells. Se introduce num rul <strong>de</strong> coloane i linii<br />
<strong>în</strong> care dori i s diviza i celula respectiv .<br />
- Alege i OK.<br />
c) Scindarea unui tabel<br />
Dac dori i s insera i un text obi nuit <strong>în</strong>tre dou rânduri pute i<br />
scinda tabelul:<br />
- Pozi iona i punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> rândul un<strong>de</strong> dori i s <strong>în</strong>ceap<br />
noul tabel<br />
- Cale : Table Split Table. Word insereaz <strong>în</strong>tre cele dou p r i<br />
ale tabelului un marcaj <strong>de</strong> sfâr it <strong>de</strong> paragraf.<br />
6 Repetarea titlului <strong>de</strong> tabel pe fiecare pagin<br />
Dac tabelul ocup mai multe pagini Word repet automat titlurile<br />
<strong>de</strong> tabel dac a fost formatat astfel. Pentru aceasta:
-104-<br />
- Selecta i rândul sau rândurile din text pe care dori i s -l folosi i ca<br />
titlu <strong>de</strong> tabel <strong>în</strong>cepând cu primul rând din tabel.<br />
- Cale : Table Heading Rows Repeat. Textul se va actualiza<br />
automat <strong>în</strong> titlul <strong>de</strong> tabel i se va repeta pe fiecare pagin .<br />
7 Alinierea textului <strong>în</strong> cadrul celulelor<br />
Pute i combina ac iunile <strong>de</strong> aliniere pe orizontal i vertical <strong>în</strong>trun<br />
singur pas: selecta i celulele pe care dori i s le alinia i, efectua i clic<br />
dreapta i selecta i op iunea din meniul <strong>de</strong> context. Vor ap rea toate cele<br />
nou combina ii, gata <strong>de</strong> a fi aplicate (acela i efect se ob ine i prin<br />
activarea butonului <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong> unelte Tables and Bor<strong>de</strong>rs).<br />
8 Sortarea datelor <strong>în</strong>tr-un tabel<br />
Se poate schimba ordinea liniilor dintr-un tabel prin sortarea<br />
datelor <strong>de</strong> pe coloan . Aceste date pot fi sortate <strong>în</strong> ordine alfabetic sau<br />
numeric , <strong>în</strong> sens cresc tor sau <strong>de</strong>scresc tor.<br />
Pentru a sorta datele dintr-un tabel se parcurg etapele:<br />
- Selecta i partea <strong>de</strong> tabel care trebuie sortat .<br />
- Cale : Table Sort, Fig. 3 27.<br />
Fig.3.27. Sortarea datelor <strong>în</strong> tabel<br />
- În caseta <strong>de</strong> listare Sort by selecta i coloana dup care se<br />
dore te s se fac sortarea.<br />
- În caseta <strong>de</strong> listare Type selecta i tipul articolelor care trebuie<br />
sortate: text, numere sau date calendaristice.
-105-<br />
- Alege i Ascen<strong>de</strong>nt sau Descen<strong>de</strong>nt pentru ordonare<br />
alfabetic /numeric <strong>de</strong> la A la Z sau invers respectiv<br />
cresc tor/<strong>de</strong>scresc tor.<br />
- Alege i OK când sunte i gata.<br />
9 Rotirea textului <strong>în</strong> tabele<br />
Pentru rotirea textului <strong>în</strong> tabele trebuie s parcurge i pa ii:<br />
- Selecta i textul care urmeaz a fi rotit.<br />
- Cale : Format Text Direction.<br />
- Din caseta <strong>de</strong> dialog care se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> alege i orientarea dorit<br />
pentru text.<br />
3.7.3.Opera ii speciale cu tabele<br />
Pute i folosi tabelele pentru a face calcule, a importa date din<br />
Microsoft Excel, a crea un grafic sau a crea o baz <strong>de</strong> date.<br />
1 Calcule <strong>în</strong> tabele<br />
Pute i utiliza programul Word pentru a calcula valorile dintr-un<br />
tabel. Word utilizeaz formule pentru a aduna, <strong>în</strong>mul i, sc <strong>de</strong>a sau împ r i.<br />
Poate calcula, <strong>de</strong> asemenea, medii i procente i poate g si valorile minime<br />
sau maxime.<br />
Atunci când se fac calcule <strong>în</strong>tr-un tabel trebuie s existe o celul<br />
liber pentru a se insera <strong>în</strong> ea rezultatul. Dac calculul se efectueaz pe<br />
linii se las o celul liber la sfâr itul liniei iar dac calculul se efectueaz<br />
pe coloane se las o celul liber la sfâr itul coloanei.<br />
În cadrul unei formule dintr-un tabel se pot utiliza urm torii<br />
operatori:<br />
+ Adunare<br />
- Sc <strong>de</strong>re<br />
* Înmul ire<br />
/ Împ r ire<br />
% Procent<br />
() Pentru a specifica ordinea opera iilor<br />
.., : Pentru a specifica un domeniu<br />
a) Adunarea numerelor<br />
În mod prestabilit Word consi<strong>de</strong>r c opera ia pe care dori i s o<br />
efectua i <strong>în</strong>tr-un tabel este cea <strong>de</strong> adunare. Pentru a aduna numerele<br />
con inute <strong>în</strong> toate celulele dintr-o linie sau o coloan proceda i astfel:
-106-<br />
- Pozi iona i punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> celula liber <strong>în</strong> care dori i s<br />
apar rezultatul.<br />
- Cale : Table Formula, Fig.3.28. Word analizeaz tabelul i<br />
propune =SUM(ABOVE)<br />
- Selecta i OK pentru a aduna numerele. Rezultatul va apare <strong>în</strong><br />
celula liber .<br />
Fig.3.28. Adunarea numerelor<br />
b) Alte calcule <strong>în</strong>tr-un tabel<br />
Pentru a executa alte calcule trebuie s preciza i celulele care vor<br />
participa la acestea. Celulele sunt referite astfel: A1, A2, …, B1, B2,<br />
.a.m.d.; literele reprezint o coloan iar numerele un rând.<br />
Pentru a <strong>de</strong>semna:<br />
- un bloc <strong>de</strong> celule specifica i adresa primei i ultimei celule<br />
(A1:C2);<br />
- toate celulele <strong>de</strong> pe o linie specifica i i<strong>de</strong>ntificatorul liniei (3:3);<br />
- toate celulele <strong>de</strong> pe o coloan specifica i i<strong>de</strong>ntificatorul coloanei<br />
(C:C);<br />
- celulele dintr-un alt tabel specifica i i<strong>de</strong>ntificatorul tabelului<br />
(Tabel1 A1; D2).<br />
Pentru a efectua calcule proceda i astfel:<br />
- Pozi iona i punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> celula <strong>în</strong> care dori i s apar<br />
rezultatul.<br />
- Cale : Table Formula.<br />
<strong>1.</strong> Dac Word propune o formul pe care nu dori i s o utiliza i,<br />
terge i-o din cutia <strong>de</strong> dialog Formula.<br />
2. Pute i executa calcule simple care s implice dou sau mai<br />
multe celule diferite tastând referin ele celulelor împreun cu<br />
semnul aritmetic <strong>de</strong> adunare, sc <strong>de</strong>re, <strong>în</strong>mul ire sau împ r ire.
-107-<br />
De exemplu, tasta i:<br />
=a1+b4 pentru a aduna aceste dou celule sau<br />
=a1/b4 pentru a împ r i celula A1 la B4.<br />
3. Dac dori i media aritmetic a dou sau mai multe celule sau<br />
dori i un calcul mai complicat pute i selecta o func ie <strong>în</strong> cutia<br />
Paste function. O func ie se i<strong>de</strong>ntific printr-un nume i<br />
con ine <strong>în</strong>tre paranteze o list <strong>de</strong> argumente, care pot fi<br />
numere, formule, adrese <strong>de</strong> celule sau marcaje <strong>de</strong> tabel.<br />
Exemple <strong>de</strong> func ii:<br />
AVERAGE() pentru media aritmetic ,<br />
COUNT() pentru a num r obiecte,<br />
MAX() pentru a returna argumentul cu valoarea cea mai mare,<br />
MIN() pentru a returna cea mai mic valoare,<br />
PRODUCT() pentru a <strong>în</strong>mul i numere etc.<br />
4. În cutia Formula tasta i <strong>în</strong>tre paranteze referin ele celulelor pe<br />
care dori i s le folosi i <strong>în</strong> calcule.<br />
5. Folosi i virgule pentru a separa referin ele individuale ale<br />
celulelor i dou puncte (:) pentru a separa prima celul <strong>de</strong><br />
ultima din zon .<br />
6. Sub Number format Word sugereaz un format. Dac dori i s -<br />
l schimba i tasta i sau selecta i unul. De exemplu pentru a afi a<br />
numere cum ar fi procentele zecimale alege i 0,00%.<br />
7. Alege i butonul OK. Word insereaz rezultatul opera iei alese.<br />
c) Actualizarea rezultatului<br />
Dac a i modificat valorile numerice din unele celule la care se fac<br />
referiri <strong>în</strong> formule <strong>de</strong> calcul pute i s actualiza i rezultatul câmpului <strong>de</strong> tip<br />
formul astfel:<br />
- Selecta i celula <strong>în</strong> care a i inserat câmpul <strong>de</strong> tip formul <strong>de</strong> calcul.<br />
- Actualiza i rezultatele câmpului prin clic dreapta i Update Field.<br />
Dac dori i s modifica i rapid formula <strong>de</strong> calcul proceda i astfel:<br />
- Selecta i câmpul.<br />
- Indica i câmpul i executa i clic dreapta.<br />
- Alege i Toggle Field Co<strong>de</strong>s. În loc <strong>de</strong> rezultat va apare formula.<br />
Efectua i modific rile.<br />
- Alege i din nou Toggle Field Co<strong>de</strong>s pentru a reveni la afi area<br />
rezultatului.
-108-<br />
2 Schimbul <strong>de</strong> date cu Microsoft Excel<br />
Când insera i o foaie <strong>de</strong> calul Microsoft Excel <strong>în</strong>tr-un document,<br />
Word va converti foaia <strong>de</strong> calcul <strong>în</strong>tr-un tabel. Pute i folosi apoi comenzi<br />
Word pentru lucrul cu datele din tabel. Este a<strong>de</strong>v rata i reciproca: pute i<br />
insera un tabel Word <strong>în</strong>tr-o foaie <strong>de</strong> calcul Excel i pute i lucra cu el ca i<br />
cu orice date ale unei foi <strong>de</strong> calcul.<br />
Pute i <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> rapid o nou foaie <strong>de</strong> calcul Microsoft Excel:<br />
- clic pe butonul Insert Microsoft Excel Worksheet <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong><br />
unelte Standard.<br />
- când <strong>în</strong>chi<strong>de</strong> i fereastra foii <strong>de</strong> calcul, aceasta va fi <strong>în</strong>corporat <strong>în</strong><br />
documentul Word.<br />
3 Utilizarea unui tabel ca baz <strong>de</strong> date<br />
Pute i folosi un tabel Word ca baz <strong>de</strong> date simpl pentru a<br />
memora informa ii pe care le pute i edita ulterior sau gestiona <strong>în</strong> moduri<br />
mai complexe.<br />
Pentru a folosi un tabel ca baz <strong>de</strong> date, proceda i astfel:<br />
- punctul <strong>de</strong> inserare pozi ionat <strong>în</strong> tabel<br />
- <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong> unelte Database s face i clic pe butonul Data Form.<br />
Word va afi a cutia <strong>de</strong> dialog Data Form. Tasta i informa iile <strong>în</strong><br />
câmpurile afi ate.<br />
3.8. Editarea expresiilor matematice<br />
În domeniul tiin elor suntem nevoi i <strong>de</strong> multe ori s scriem i s<br />
rezolv m probleme folosind formule matematice. Editorul Word permite<br />
prin intermediul aplica iei Equation Editor inserarea <strong>în</strong> documentele<br />
proprii a ecua iilor sub forma unor obiecte <strong>în</strong>capsulate.<br />
Lansarea aplica iei Equation Editor:<br />
- Cale : Insert Object Microsoft Equation, Fig.3.29.<br />
Fig.3.29. Aplica ia Equation<br />
Editorul matematic este <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> puternic oferind utilizatorului<br />
posibilitatea <strong>de</strong> a crea cele mai uzuale caractere matematice i tipuri <strong>de</strong>
-109-<br />
nota ii, punând la dispozi ie opera ii precum construirea unei expresii<br />
matematice, aplicarea unui anumit stil, modificarea dimensiunii entit ilor<br />
din expresia matematic , modificarea spa iului dintre entit ile expresiei<br />
matematice, stabilirea tipului <strong>de</strong> aliniere etc.<br />
Butoanele editorului <strong>de</strong> ecua ii se refer la: simboluri rela ionale,<br />
spa ii i puncte, operatori speciali, operatori uzuali, operatori logici,<br />
operatori <strong>de</strong> teoria mul imilor, simboluri, caractere grece ti, paranteze,<br />
frac ii i radicali, puteri i indici, simboluri sume, integrale, sublinieri i<br />
supralinieri, s ge i cu etichete, simboluri produse i teoria seturilor,<br />
matrici, etc.<br />
În fereastra aplica iei Equation Editor poate fi introdus , prin<br />
intermediul tastaturii i a butoanelor specifice aplica iei, orice expresie<br />
uzual <strong>de</strong> tip matematic.<br />
Pentru trecerea <strong>în</strong>tre diferite câmpuri ale unor expresii matematice<br />
ce reprezint mai multe câmpuri, poate fi utilizat tasta TAB sau tastele<br />
s ge i. Spa iile necesare <strong>în</strong>tre diferitele câmpuri i elemente ale unei<br />
expresii matematice sunt inserate automat <strong>de</strong> c tre editorul <strong>de</strong> ecua ii.<br />
Distan ele dintre elemente pot fi configurate <strong>de</strong> c tre utilizator prin<br />
intermediul ferestrei <strong>de</strong> dialog Spacing <strong>de</strong>schis prin meniul Format.<br />
Caracterele utilizate <strong>în</strong> mod implicit <strong>de</strong> c tre editorul <strong>de</strong> ecua ii<br />
sunt memorate <strong>în</strong> a a-numite stiluri <strong>de</strong> editare matematic , dar pot fi<br />
modificate i <strong>de</strong> c tre utilizator.<br />
Aplica ia Equation Editor se <strong>în</strong>chi<strong>de</strong> prin simpla executare a unui<br />
clic <strong>în</strong> fereastra documentului. Oricând mai târziu obiectul matematic poate<br />
fi re<strong>de</strong>schis i actualizat printr-un dublu clic pe el.<br />
3.9. Organizarea unui document mare<br />
Atunci când se lucreaz cu documente mari; Word pune la<br />
dispozi ie câteva instrumente performante. Pentru a face structura<br />
documentului mai u or <strong>de</strong> <strong>în</strong> eles pentru cititori, se poate crea un cuprins,<br />
un tabel <strong>de</strong> figuri i un in<strong>de</strong>x.<br />
3.9.<strong>1.</strong>Stabilirea marcajelor document<br />
Un marcaj <strong>în</strong>tr-un document poate marca un text selectat, o<br />
ilustra ie, tabele sau rânduri din cadrul unui tabel, loca ia punctului <strong>de</strong><br />
inserare i alte elemente. Când marcajele <strong>în</strong> document sunt vizibile, apar<br />
paranteze drepte la <strong>în</strong>ceputul i sfâr itul fiec ruia.<br />
Pute i folosi un marcaj <strong>în</strong> document pentru:
-110-<br />
- localizarea rapid a elementelor;<br />
- crearea <strong>de</strong> referin e <strong>în</strong>cruci ate pentru elementele pe care le<br />
marca i;<br />
- marcarea unui num r <strong>de</strong> pagini pentru o intrare in<strong>de</strong>x;<br />
- realizarea <strong>de</strong> calcule cu numere aflate <strong>în</strong> loca ii diferite i inserarea<br />
rezultatului <strong>în</strong> document;<br />
- saltul rapid la o anumit pagin .<br />
Când <strong>de</strong>fini i un marcaj <strong>în</strong> document, ave i grij ca numele acordat<br />
s fie unic pentru loca ia specificat sau elementul selectat. Dup aceea<br />
pute i folosi acest nume <strong>de</strong> fiecare dat când dori i s localiza i elementul<br />
pe care l-a i marcat.<br />
a) Pentru a <strong>de</strong>fini un marcaj <strong>în</strong> document proceda i astfel:<br />
- Selecta i textul, elementul sau loca ia pe care dori i s o marca i.<br />
- Cale: Insert Bookmark<br />
o În cutia Bookmark name <strong>în</strong> document introduce i un nume<br />
pentru marcajul <strong>în</strong> document. Acesta trebuie s <strong>în</strong>ceap cu<br />
o liter . Numele poate fi format doar din litere, cifre i<br />
caracterul (_) i nu poate inclu<strong>de</strong> spa ii.<br />
- Alege i butonul Add.<br />
b) Pentru a ve<strong>de</strong>a sau ascun<strong>de</strong> marcaje <strong>în</strong> document urma i pa ii:<br />
- Cale : Tools Options View. Marca i sau goli i cutia <strong>de</strong><br />
selectare Bookmarks.<br />
- Alege i OK.<br />
c) Pentru a localiza un marcaj <strong>în</strong> document urma i pa ii:<br />
- Cale: Edit Go to.<br />
- Selecta i numele marcajului <strong>în</strong> document pe care dori i s -l<br />
localiza i i apoi alege i Go to. Word se <strong>de</strong>plaseaz la marcajul <strong>în</strong><br />
document i îi marcheaz luminos con inutul.<br />
d) Pentru a terge un marcaj din caseta <strong>de</strong> dialog Bookmark<br />
selecta i marcajul dorit i apoi executa i clic pe Delete.
-111-<br />
3.9.2 In<strong>de</strong>x, cuprins i alte tabele<br />
Aplica ia Word v permite s construi i publica ii. Ea v pune la<br />
dispozi ie instrumentul necesar pentru localizarea rapid a unor entit i din<br />
publica ie (capitole, paragrafe, tabele, grafice, diagrame, termeni, citate,<br />
referiri la autori etc.) prin construirea unor liste (tabele care s permit<br />
rapid reg sirea lor).<br />
Pute i construi urm toarele tipuri <strong>de</strong> liste:<br />
- tabele <strong>de</strong> in<strong>de</strong>x (list <strong>de</strong> termeni);<br />
- tabele <strong>de</strong> cuprins (lista titlurilor <strong>de</strong> capitole i subcapitole);<br />
- tabele cu obiecte din document (liste <strong>de</strong> figuri, ecua ii, tabele);<br />
- tabele <strong>de</strong> autorit i sau cita ii (list <strong>de</strong> referiri).<br />
Oricare ar fi tipul <strong>de</strong> list pentru crearea ei trebuie parcur i doi<br />
pa i:<br />
- Se <strong>de</strong>finesc intr rile <strong>în</strong> list . Acestea sunt entit ile care vor fi<br />
localizate rapid prin intermediul listei (termeni, capitole,<br />
subcapitole, autori etc.). Definirea lor se face prin selectarea <strong>în</strong><br />
document a entit ii i marcarea ei ca intrare <strong>în</strong> list .<br />
- Se alege i tipul i formatul listei i se genereaz lista:<br />
- Cale: Insert Reference In<strong>de</strong>x and Tables, Fig.3.30.<br />
Caseta <strong>de</strong> dialog con ine patru sec iuni - câte una pentru<br />
fiecare tip <strong>de</strong> tabel :<br />
Fig.3.30. In<strong>de</strong>x, cuprins i alte tabele
-112-<br />
- sec iunea In<strong>de</strong>x - pentru tabela <strong>de</strong> in<strong>de</strong>x;<br />
- sec iunea Table of Contents- pentru tabela <strong>de</strong> cuprins;<br />
- sec iunea Table of Figures- pentru tabela cu obiecte;<br />
- sec iunea Table of Authorities - pentru tabela <strong>de</strong> autorit i.<br />
1 Lucrul cu tabelele <strong>de</strong> in<strong>de</strong>x<br />
O tabel <strong>de</strong> in<strong>de</strong>x este o list ordonat alfabetic cu termeni <strong>de</strong>fini i<br />
sau folosi i <strong>în</strong> document. Fiec rui termen din list i se asociaz num rul<br />
paginilor din document <strong>în</strong> care se fac referiri la el. Aceast list este<br />
ad ugat , <strong>de</strong> regul , la sfâr itul unei publica ii.<br />
a) Definirea intr rilor <strong>în</strong> tabele <strong>de</strong> in<strong>de</strong>x<br />
Intr rile <strong>în</strong> tabela <strong>de</strong> in<strong>de</strong>x sunt termenii <strong>de</strong>fini i sau folosi i <strong>în</strong><br />
document. Exist dou tipuri <strong>de</strong> intr ri: intr ri principale i intr ri<br />
secundare. Intrarea principal este un termen ce se refer la o no iune mai<br />
general , folosit <strong>în</strong> document iar intrarea secundar se asociaz unei<br />
intr ri principale i corespun<strong>de</strong> unui termen legat <strong>de</strong> no iunea general<br />
(subtermen). Unei intr ri principale i se pot asocia mai multe intr ri<br />
secundare. La rândul ei, intr rii secundare i se pot asocia alte intr ri<br />
secundare, realizându-se astfel o structur arborescent <strong>de</strong> intr ri.<br />
Pentru a <strong>de</strong>fini intr rile <strong>în</strong> tabela <strong>de</strong> in<strong>de</strong>x trebuie s alege i<br />
intr rile <strong>în</strong> tabela <strong>de</strong> in<strong>de</strong>x i s stabili i pagina sau grupul <strong>de</strong> pagini care<br />
con in informa ii <strong>de</strong>spre termenul <strong>de</strong>finit ca intrare <strong>în</strong> tabela <strong>de</strong> in<strong>de</strong>x.<br />
Astfel:<br />
- Alege i intrarea <strong>de</strong> in<strong>de</strong>x fie selectând textul care vre i s fie o<br />
intrare <strong>de</strong> in<strong>de</strong>x, fie pozi ionând punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> locul <strong>în</strong> care<br />
vre i s insera i o intrare <strong>de</strong> in<strong>de</strong>x.<br />
- Ap sa i tastele ALT+SHIFT+X.<br />
- Se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> caseta <strong>de</strong> dialog Mark In<strong>de</strong>x Entry prin intermediul<br />
c reia <strong>de</strong>fini i intrarea <strong>de</strong> in<strong>de</strong>x, Fig.3.31, astfel:<br />
- Main entry – <strong>de</strong>dicat intr rii principale;<br />
- Subentry – <strong>de</strong>dicat intr rii secundare;<br />
- Current page – localizarea intr rii <strong>de</strong> in<strong>de</strong>x se face dup<br />
num rul paginii curente;<br />
- Mark - marcheaz textul selectat ca intrare <strong>de</strong> in<strong>de</strong>x;<br />
- Mark All - marcheaz ca intr ri, toate apari iile termenului<br />
selectat pentru intrarea <strong>de</strong> in<strong>de</strong>x. În acest caz, <strong>în</strong> tabela <strong>de</strong><br />
in<strong>de</strong>x, <strong>în</strong> dreptul termenului marcat va ap rea o list <strong>de</strong> pagini<br />
din document care corespund tuturor apari iilor termenului <strong>în</strong><br />
document
-113-<br />
Fig.3.3<strong>1.</strong> Intrare in<strong>de</strong>x<br />
- Dup ac ionarea <strong>de</strong>clan atorului Mark sau Mark All, caseta <strong>de</strong><br />
dialog Mark In<strong>de</strong>x Entry r mâne <strong>de</strong>schis i pute i s <strong>de</strong>fini i i<br />
alte intr ri <strong>de</strong> in<strong>de</strong>x comutând <strong>în</strong>tre caseta <strong>de</strong> dialog i document,<br />
cu un simplu clic executat <strong>în</strong> zona dorit . Ve i <strong>de</strong>fini i alte intr ri<br />
<strong>de</strong> in<strong>de</strong>x reluând pentru fiecare dintre ele opera iile <strong>de</strong>scrise <strong>în</strong><br />
punctele anterioare.<br />
- Închi<strong>de</strong> i caseta <strong>de</strong> dialog Mark In<strong>de</strong>x Entry i termina i opera ia<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>finire a intr rilor ac ionând <strong>de</strong>clan atorul Close.<br />
b) Generarea tabelei <strong>de</strong> in<strong>de</strong>x, Fig.3.30.<br />
Dup ce a i marcat <strong>în</strong> document to i termenii care vre i s apar <strong>în</strong><br />
lista <strong>de</strong> in<strong>de</strong>x, genera i tabela <strong>de</strong> in<strong>de</strong>x executând urm toarele opera ii:<br />
- Pozi iona i cursorul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> locul <strong>în</strong> care vre i s apar lista<br />
<strong>de</strong> in<strong>de</strong>x.<br />
- Deschi<strong>de</strong> i caseta <strong>de</strong> dialog In<strong>de</strong>x and Table la sec iunea In<strong>de</strong>x.<br />
- Din grupul <strong>de</strong> butoane radio Type activa i-l pe cel corespunz tor<br />
tipului <strong>de</strong> aliniere dorit pentru subtermenii asocia i unui termen.<br />
- Din lista Formats alege i stilul <strong>de</strong> formatare al listei. Dac vre i s<br />
personalizezi stilul, alege i din lista Formats formatul ablon i<br />
ac iona i <strong>de</strong>clan atorul Modify. Se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> caseta <strong>de</strong> dialog Stil<br />
prin intermediul c reia executa i modific rile.<br />
- Dac vre i ca numerele <strong>de</strong> pagin asociate termenilor s fie aliniate<br />
la dreapta alege i Right align page numbers.<br />
- În zona <strong>de</strong> editare Columns introduce i sau alege i num rul <strong>de</strong><br />
coloane <strong>în</strong> care vre i s fie scris lista.<br />
- Închi<strong>de</strong> i caseta <strong>de</strong> dialog prin OK.
-114-<br />
2 Lucrul cu tablele <strong>de</strong> materii (cuprins)<br />
Tabela <strong>de</strong> cuprins este lista entit ilor din care este alc tuit<br />
documentul: capitole, subcapitole, paragrafe, subparagrafe i sec iuni. Lista<br />
se construie te <strong>în</strong> ordinea <strong>în</strong> care apar entit ile <strong>în</strong> document. Fiec rei<br />
entit i i se asociaz num rul paginii la care <strong>în</strong>cepe.<br />
a) Pentru a <strong>de</strong>fini intr ri <strong>de</strong> cuprins pute i folosi una din cele dou<br />
meto<strong>de</strong>:<br />
- Automat (recomandabil). Formateaz fiecare titlu <strong>de</strong> parte, <strong>de</strong><br />
capitol, <strong>de</strong> subcapitol, <strong>de</strong> paragraf sau <strong>de</strong> subparagraf cu un anumit<br />
stil, folosind acela i stil pentru titlurile <strong>de</strong> acela i nivel i <strong>în</strong><br />
exclusivitate pentru aceste titluri.<br />
- Manual. Precizeaz fiecare titlu prin intermediul casetei <strong>de</strong> dialog<br />
Mark Table of Contents Entry, Fig.3.3<strong>1.</strong><strong>1.</strong><br />
Fig.3.3<strong>1.</strong>1 Intr ri <strong>de</strong> cuprins<br />
Pentru a marca manual ve i proceda astfel:<br />
- pozi iona i punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> pozi ia <strong>în</strong> care se g se te<br />
titlul sau selecta i textul titlului;<br />
- ap sa i tastele ALT+SHIFT+O. Se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> caseta <strong>de</strong> dialog<br />
Mark Table of Contents Entry;<br />
- <strong>în</strong> zona <strong>de</strong> editare Entry va fi scris textul selectat (dac nu<br />
a i selectat unul atunci tasta i-l);<br />
- din lista ascuns Table i<strong>de</strong>ntifier alege i i<strong>de</strong>ntificatorul C<br />
care corespun<strong>de</strong> tabelei <strong>de</strong> cuprins;<br />
- <strong>în</strong> zona <strong>de</strong> editare Level scrie i nivelul la care vre i s<br />
apar stilul selectat;<br />
- ac iona i <strong>de</strong>clan atorul Mark.<br />
b) Generarea tabelei <strong>de</strong> cuprins<br />
Dup ce a i marcat <strong>în</strong> document titlurile <strong>de</strong> capitole genera i tabela<br />
<strong>de</strong> cuprins executând urm toarele opera ii:
-115-<br />
- Pozi iona i punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> locul <strong>în</strong> care vre i s apar tabela<br />
<strong>de</strong> cuprins.<br />
- Cale: Insert Reference In<strong>de</strong>x and Tables Table of<br />
Contents, Fig.3.32.<strong>1.</strong><br />
Fig.3.32.<strong>1.</strong> Tabela <strong>de</strong> cuprins<br />
- Dac a i folosit pentru titluri stiluri proprii, va trebui s preciza i<br />
stilul care corespun<strong>de</strong> fiec rui nivel din tabel . Pentru aceasta<br />
executa i clic pe butonul Options. Acest buton se activeaz i <strong>în</strong><br />
cazul <strong>de</strong>finirilor manuale <strong>de</strong> intr ri. Se va <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> caseta <strong>de</strong><br />
dialog Table of Contents Options, Fig.3.32.2.<br />
Fig.3.32.2. Op iuni pentru cuprins<br />
- Dac a i folosit stiluri proprii pentru <strong>de</strong>finirea intr rilor <strong>în</strong> tabel<br />
ac iona i comutatorul Styles. Lista Available styles con ine toate
-116-<br />
stilurile pre<strong>de</strong>finite i toate stilurile <strong>de</strong>finite <strong>în</strong> documentul curent.<br />
Scrie i <strong>în</strong> dreptul fiec rui stil folosit pentru titlu nivelul la care va<br />
fi scris titlul respectiv <strong>în</strong> tabela <strong>de</strong> cuprins.<br />
- Dac <strong>în</strong> document a i <strong>de</strong>finit stiluri i manual marca i Table entry<br />
fields.<br />
- Închi<strong>de</strong> i caseta <strong>de</strong> op iuni cu OK.<br />
- Închi<strong>de</strong> i caseta <strong>de</strong> dialog In<strong>de</strong>x and Tables prin OK.<br />
3 Lucrul cu tabelele cu obiecte din document<br />
Tabela cu obiecte con ine asocieri <strong>în</strong>tre obiectele inserate <strong>în</strong><br />
document (ilustra ii, figuri, diagrame, fotografii, tabele, formule<br />
matematice) i etichete asociate acestor obiecte. Eticheta se va afi a<br />
împreun cu obiectul i va putea fi folosit pentru a se face referiri la<br />
obiect <strong>în</strong> textul documentului.<br />
a) Definirea intr rilor <strong>în</strong> tabela cu obiecte<br />
În cazul acestei tabele entit ile sunt obiecte din document iar<br />
<strong>de</strong>finirea intr rilor se face prin atribuirea <strong>de</strong> etichete acestor obiecte.<br />
Etichetele pot fi atribuite:<br />
- manual, <strong>de</strong> c tre utilizator, asociind etichetei un anumit stil, sau<br />
- <strong>de</strong> c tre Word: fie la cererea utilizatorului, fie automat <strong>în</strong> timpul<br />
inser rii obiectului <strong>în</strong> document.<br />
Eticheta atribuit <strong>de</strong> Word este format din dou p r i:<br />
- Tipul etichetei: este un text care arat apartenen a obiectului la o<br />
clas <strong>de</strong> obiecte (<strong>de</strong> exemplu Figura, Tabelul etc.);<br />
- Num rul etichetei: este un num r unic, ce se atribuie unei etichete<br />
pentru a se <strong>de</strong>osebi <strong>de</strong> alte etichete <strong>de</strong> acela i tip.<br />
Dac se schimb locul unui obiect <strong>în</strong> document sau dac se atribuie<br />
unui obiect o etichet , are loc o renumerotare a etichetelor.<br />
b) Word asociaz o etichet unui obiect din document prin<br />
atribuirea unor legen<strong>de</strong>. Legenda con ine eticheta (atribuit automat <strong>de</strong><br />
Word) i, op ional, un text explicativ care va fi ad ugat <strong>de</strong> utilizator. De<br />
exemplu <strong>în</strong> legenda Figura nr.1 Diagrama cercului, Figura nr.1 este<br />
eticheta, iar Diagrama cercului este textul explicativ.<br />
Pentru administrarea legen<strong>de</strong>lor proceda i astfel:<br />
- Pozi iona i punctul <strong>de</strong> inserare <strong>de</strong><strong>de</strong>subtul sau <strong>de</strong>asupra obiectului<br />
pe care vre i s -l eticheta i.
-117-<br />
- Cale : Insert Reference Caption, Fig.3.33.<br />
Fig.3.33. Etichete<br />
În caseta <strong>de</strong> dialog Caption pute i s executa i urm toarele<br />
opera ii:<br />
- s atribui i o etichet obiectului selectat;<br />
- s modifica i lista <strong>de</strong> tipuri <strong>de</strong> etichete ad ugând noi tipuri sau<br />
tergând din tipurile existente;<br />
- s modifica i formatarea num rului etichetei;<br />
- s activa i facilitatea <strong>de</strong> etichetare automat a unui tip <strong>de</strong><br />
obiecte.<br />
Fig.3.34. Etichetare automat<br />
Etichetare automat a unui tip <strong>de</strong> obiecte, Fig.3 34<br />
Pute i s cere i procesorului <strong>de</strong> texte Word s fac o etichetare<br />
automat a unui anumit tip <strong>de</strong> obiecte, <strong>în</strong> momentul inser rii lor.
-118-<br />
Dac vre i s activa i facilitatea <strong>de</strong> etichetare automat executa i clic pe<br />
AutoCaption:<br />
- În lista Add caption when inserting activa i comutatorul<br />
corespunz tor tipului <strong>de</strong> obiecte care vre i s fie etichetate<br />
automat.<br />
- Din lista ascuns Use label alege i tipul etichetei care va fi ata at<br />
automat obiectelor. Cu ajutorul butonului New Label pute i s<br />
ad uga i la list noi tipuri <strong>de</strong> etichete.<br />
- Dac vre i s modifica i formatarea numerelor din etichet clic pe<br />
Numbering.<br />
- Din lista ascuns Position alege i pozi ia <strong>în</strong> care vre i s fie<br />
inserat eticheta.<br />
- Închi<strong>de</strong> i opera ia <strong>de</strong> etichetare cu OK<br />
c) Generarea tabelei <strong>de</strong> obiecte<br />
Dup ce a i asociat etichete diferitelor tipuri <strong>de</strong> obiecte din<br />
document, pute i s redacta i tabela <strong>de</strong> obiecte astfel:<br />
- Pozi iona i punctul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> locul <strong>în</strong> care vre i s fie inserat<br />
tabela <strong>de</strong> obiecte.<br />
- Cale: Insert Reference In<strong>de</strong>x and Table Table of Figures,<br />
Fig.3.35.<strong>1.</strong><br />
Fig.3.35.1 Tabela <strong>de</strong> obiecte<br />
Dac a i etichetat manual obiectele va trebui s ac iona i<br />
<strong>de</strong>clan atorul Op iuni. Se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> caseta <strong>de</strong> dialog Table of Figures<br />
Options, Fig.3.35.2. Prin intermediul ei stabili i o asociere <strong>în</strong>tre stilul<br />
etichetelor introduse manual i tabela <strong>de</strong> obiecte:
-119-<br />
Fig.3.35.2 Caset <strong>de</strong> dialog<br />
- Dac vre i ca <strong>în</strong> tabela <strong>de</strong> obiecte s fie incluse numai obiectele<br />
etichetate cu un anumit stil, activa i Style (<strong>de</strong>vine disponibil lista<br />
<strong>de</strong> stiluri folosite <strong>în</strong> document).<br />
- Este posibil ca unele obiecte s fie marcate cu etichete care nu<br />
corespund stilului ales. Dac vre i ca marcarea intr rilor pentru<br />
obiecte s se fac prin câmpuri, activa i Table entry fields. Din<br />
lista Table i<strong>de</strong>ntifier alege i F care corespun<strong>de</strong> tabelei <strong>de</strong> obiecte.<br />
- Se <strong>în</strong>chi<strong>de</strong> cu OK.<br />
4 Referin e <strong>în</strong>cruci ate<br />
Referin ele <strong>în</strong>cruci ate sunt texte care apar <strong>în</strong> document i care fac<br />
trimiteri la anumite entit i din document (capitole, paragrafe, obiecte,<br />
termeni) precizându-se, eventual, i num rul paginii la care se g se te<br />
entitatea (<strong>de</strong> exemplu, textul Vezi Fig. nr.1 <strong>de</strong> la pagina 10 este o referin<br />
<strong>în</strong>cruci at ).<br />
Avantajul folosirii unei referin e <strong>în</strong>cruci ate este acela c , atunci<br />
când se modific pozi ia entit ii <strong>în</strong> document sau numele etichetei,<br />
referin a se va putea reactualiza automat f r s fie rescris .<br />
Referin a <strong>în</strong>cruci at poate s fac leg tura cu urm toarele entit i<br />
din document:<br />
- un titlu <strong>de</strong> capitol, <strong>de</strong> subcapitol, un paragraf sau subparagraf;<br />
- un „semn <strong>de</strong> carte”;<br />
- o not <strong>de</strong> subsol sau <strong>de</strong> sfâr it;<br />
- un obiect (ecua ie, tabel, figur ).<br />
Referin a <strong>în</strong>cruci at este format din dou p r i:<br />
- o parte fix – textul explicativ - care nu se modific (<strong>în</strong> exemplu<br />
Vezi fig. nr., i <strong>de</strong> la pagina);
-120-<br />
- o parte variabil – prin aceasta se i<strong>de</strong>ntific entitatea la care se face<br />
referire i care se va reactualiza atunci când se modific pozi ia<br />
entit ii <strong>în</strong> document (<strong>în</strong> exemplu num rul figurii i num rul<br />
paginii la care se reg se te figura).<br />
Pentru a crea o referin <strong>în</strong>cruci at proceda i astfel:<br />
- Pozi iona i cursorul <strong>de</strong> inserare <strong>în</strong> document <strong>în</strong> pozi ia <strong>în</strong> care vre i<br />
s apar referin a <strong>în</strong>cruci at i scrie i textul explicativ din partea<br />
fix a referin ei (<strong>de</strong> exemplu Vezi fig. nr.).<br />
- Cale: Insert Reference Cross-reference. Se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> caseta<br />
<strong>de</strong> dialog Cross-reference, Fig.3.36, prin intermediul c reia alege i<br />
entitatea cu care se face leg tura.<br />
Fig.3.36. Referin e <strong>în</strong>cruci ate<br />
- Din lista Reference type se alege tipul entit ii cu care se face<br />
leg tura (titlu capitol sau subcapitol, paragraf sau subparagraf,<br />
obiect tip ecua ie sau <strong>de</strong>sen, diagram , etc)<br />
- Din lista Insert reference to – sunt afi ate toate entit ile din<br />
document care corespund tipului selectat<br />
- Ac iona i <strong>de</strong>clan atorul Inserare. În pozi ia cursorului va fi inserat<br />
referin a selectat . Caseta <strong>de</strong> dialog Cross-reference va r mâne<br />
<strong>de</strong>schis i ve i putea continua dialogul. Pozi iona i cursorul <strong>de</strong><br />
inserare <strong>în</strong> document i scrie i textul explicativ.<br />
- Dup ce a i terminat <strong>de</strong> <strong>de</strong>finit toate referin ele din document,<br />
<strong>în</strong>chi<strong>de</strong> i caseta <strong>de</strong> dialog.
4.<strong>1.</strong> Generalit i<br />
4. Calcul tabelar<br />
Programul <strong>de</strong> calcul tabelar Microsoft Excel, component a<br />
pachetului Microsoft Office, a fost conceput special <strong>în</strong> ve<strong>de</strong>rea efectu rii<br />
<strong>de</strong> calcule, fiind <strong>de</strong>stinat tuturor celor care lucreaz cu multe date numerice<br />
i care trebuie s ia <strong>de</strong>cizii bazându-se pe acestea.<br />
Dac vre i s face i analiza vânz rilor, s calcula i bugetul <strong>de</strong><br />
venituri i cheltuieli, s estima i valoarea unor împrumuturi sau ac iuni ori<br />
s compara i dou situa ii financiare, Excel este instrumentul perfect care<br />
face s dispar dificultatea din calculele obositoare.<br />
Excel const dintr-o gril <strong>de</strong> linii i coloane care p streaz datele<br />
<strong>în</strong>tr-o ordine perfect . Aceast gril se utilizeaz pentru a forma liste<br />
simple. În ele datele se introduc direct prin tastare sau se import din baze<br />
<strong>de</strong> date rela ionale, din site-uri Web sau din uria e <strong>de</strong>pozite <strong>de</strong> date ale<br />
marilor companii. Datele introduse se utilizeaz fie pentru generarea unor<br />
noi date prin calcule simple sau complexe, fie se pot modifica i apoi se<br />
reiau calculele. Rapoartele se pot ilustra cu diagrame i h r i<br />
impresionante, generate din datele introduse <strong>în</strong> gril .<br />
Cu Microsoft Excel XP este posibil colaborarea <strong>în</strong> grup iar foile<br />
<strong>de</strong> lucru, diagramele i h r ile pot fi publicate pe Web.<br />
Cu Microsoft Excel XP sunt posibile urm toarele activit i:<br />
- Utilizarea foilor <strong>de</strong> lucru reprezint primul lucru care trebuie<br />
<strong>în</strong>v at <strong>de</strong>spre programul <strong>de</strong> calcul tabelar Excel. Grila <strong>de</strong> linii i<br />
coloane a foii <strong>de</strong> lucru reprezint baza manipul rii datelor.<br />
- Introducerea datelor reprezint urm torul pas <strong>în</strong> lucrul cu Excel.<br />
- Modificarea aspectului datelor ajut la evi<strong>de</strong>n ierea i afi area<br />
rezultatelor <strong>în</strong>tregii activit i <strong>de</strong> introducere a datelor.<br />
- Utilizarea formulelor i func iilor permite manipularea numerelor<br />
pentru a le face s aib semnifica ie. Excel ajut la scrierea <strong>de</strong><br />
formule complexe i pune la dispozi ie func ii gata scrise.<br />
- Ad ugarea <strong>de</strong> reprezent ri grafice cu diagrame i h r i asigur<br />
posibilitatea <strong>de</strong> a prezenta grafic calculele numerice.
-122-<br />
- Analizarea datelor este posibil cu instrumentul <strong>de</strong> vizualizare<br />
dinamic PivotTable. Se pot crea vizualiz ri noi care s pun <strong>în</strong><br />
lumin date vechi.<br />
- Utilizarea datelor externe permite conectarea la alte baze <strong>de</strong> date.<br />
- Pentru Excel XP <strong>utilizarea</strong> Web constituie o a doua natur . Se pot<br />
pune datele pe Web, se poate lucra cu Hypertext Markup Language<br />
(HTML) i chiar se pot ob ine date din Web.<br />
1 Lansarea <strong>în</strong> execu ie a programului Excel<br />
- Calea: Start Programs Microsoft Excel. Programul va fi<br />
lansat i pe ecran va ap rea o foaie <strong>de</strong> lucru goal . Aceasta este<br />
reprezentat printr-o fereastr document intitulat Microsoft Excel<br />
Book <strong>1.</strong><br />
Structura ferestrei Excel:<br />
- Bara <strong>de</strong> titlu reg sim <strong>de</strong>numirea programului, dar i numele<br />
ini ial al registrului <strong>de</strong> lucru, Book <strong>1.</strong> Acest nume se va modifica<br />
ulterior prin salvarea registrului.<br />
- butoanele standard ale sistemului <strong>de</strong> operare.<br />
- Bara <strong>de</strong> meniuri meniurile specifice programului Excel.<br />
- Bara cu instrumente con ine bara <strong>de</strong> instrumente standard i<br />
bara <strong>de</strong> instrumente <strong>de</strong> formatare.<br />
- Bara formulelor permit <strong>de</strong>numirea celulelor i editarea<br />
comod a formulelor plasate <strong>în</strong> celule.<br />
- Spa iul <strong>de</strong> lucru sunt afi ate celulele foii actuale (active).<br />
Deasupra celulelor este zona rezervat titlurilor <strong>de</strong> coloane (litere)<br />
i zona rezervat titlurilor <strong>de</strong> line (numere). Ex: celula A1 (stânga<br />
sus) indic faptul c aceast celul este cea activ<br />
- Bara cu <strong>de</strong>numirile foilor <strong>de</strong> calcul se g sesc sub zona<br />
spa iului <strong>de</strong> lucru i permite selectarea foii <strong>de</strong> calcul active. Ini ial<br />
sunt puse la dispozi ia utilizatorului trei foi <strong>de</strong> calcul: Sheet1,<br />
Sheet2, Sheet3.<br />
- Bara <strong>de</strong> stare se g se te <strong>în</strong> partea <strong>de</strong> jos a mesei <strong>de</strong> lucru i<br />
con ine informa ii <strong>de</strong>spre actuala stare <strong>de</strong> lucru (Ready, Enter,…).<br />
- Barele <strong>de</strong> <strong>de</strong>rulare vertical i orizontal .<br />
2 Crearea unui registru <strong>de</strong> lucru nou<br />
La <strong>în</strong>ceputul lans rii, Programul Excel creeaz automat un registru<br />
nou <strong>de</strong> lucru. Numele implicit este Book 1 i se bazeaz pe un mo<strong>de</strong>l
-123-<br />
pre<strong>de</strong>finit cu numele Blank Workbook (registru <strong>de</strong> lucru necomplectat).<br />
Dac vrem s cre m un registru nou proced m astfel:<br />
- Cale: File New Blank Workbook<br />
3 Salvarea unui registru<br />
- <strong>1.</strong>Cale: File Save As<br />
- 2. Pe ecran apare cutia <strong>de</strong> dialog Save As. Programul stabile te <strong>în</strong><br />
mod automat numele <strong>de</strong> fi ier BOOK <strong>1.</strong> Dvs pute i tasta numele<br />
dorit <strong>în</strong> caseta <strong>de</strong> editare File Name.<br />
- 3. Efectua i clic pe butonul Save.<br />
Dac <strong>de</strong>ja a i dat un nume fi ierului registrului dvs, nu mai este<br />
nevoia s utiliza i comanda File Save As. Pute i salva fi ierul printr-un<br />
singur pas: efectua i clic pe butonul Save din bara <strong>de</strong> instrumente.<br />
4 Re<strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rea unui registru.<br />
- În partea <strong>de</strong> jos a meniului File <strong>în</strong>tâlnim o list a celor mai recente<br />
fi iere cu care a i lucrat. Efectua i clic pe fi ierul dorit pentru al<br />
re<strong>de</strong>schi<strong>de</strong>.<br />
Dac acest fi ier nu apare <strong>în</strong> lista respectiv ,<br />
- selecta i Open din meniul File. Din cutia <strong>de</strong> dialog Open pute i<br />
selecta numele <strong>de</strong> fi ier dorit.<br />
5 Închi<strong>de</strong>rea uni registru <strong>de</strong> lucru<br />
Registru <strong>de</strong> lucru poate fi <strong>în</strong>chis astfel:<br />
- Cale: File Close. Programul Excel nu este p r sit<br />
6 P r sirea programului<br />
- Cale: File Exit.<br />
4.2. Celule<br />
O foaie <strong>de</strong> calcul este alc tuit din mici zone dreptunghiulare<br />
numite celule. Celulele sunt dispuse pe rânduri i coloane. Coloanele sunt<br />
etichetate <strong>de</strong> la stânga la dreapta cu literele <strong>în</strong>cepând <strong>de</strong> la A, iar rândurile<br />
sunt numerotate, <strong>de</strong> sus pân jos, <strong>în</strong>cepând cu numerele <strong>de</strong> la <strong>1.</strong> Fiecare<br />
celul din foaie este unic <strong>de</strong>terminat <strong>de</strong> litera coloanei i num rul rândului<br />
pe care se g se te <strong>de</strong> exemplu: A<strong>1.</strong> Acest indicator se nume te adresa<br />
celulei.
-124-<br />
Celula <strong>în</strong> care sunte i pozi ionat la un moment dat poart numele<br />
<strong>de</strong> celul activ i este <strong>în</strong>conjurat <strong>de</strong> un contur.<br />
Excel accept urm toarele tipuri <strong>de</strong> date:<br />
- text – o combina ie <strong>de</strong> litere, cifre i caractere care pot fi tip rite;<br />
- numere – sunt alc tuite din cifre i caractere speciale:<br />
- + sau – pentru semnul num rului;<br />
- () pentru a indica un num r negativ;<br />
- . este separatorul implicit pentru <strong>de</strong>sp r irea <strong>în</strong> clase;<br />
- , este marca zecimal implicit ;<br />
- / ca simbol pentru frac ie;<br />
- lei ca simbol monetar;<br />
- % ca simbol procentual.<br />
- dat calendaristic i marc <strong>de</strong> timp. Datele calendaristice i orele<br />
pot fi introduse <strong>în</strong>tr-o serie <strong>de</strong> formate (01/01/2004, ianuarie-2004,<br />
16:50, 7:45 AM etc.).<br />
- tipul logic are valorile a<strong>de</strong>v rat (TRUE) i fals (FALSE) i rezult<br />
din formulele care con in func ii logice sau inecua ii.<br />
- tipul eroare apare <strong>în</strong> cazul imposibilit ii Excel-ului <strong>de</strong> a evalua o<br />
formul :<br />
- ######## - afi are imposibil ;<br />
- #DIV/0 – împ r ire la 0;<br />
- #N/A – valoare lips ;<br />
- #REF! – valoare invalid ;<br />
- #VALUE – valoare incorect etc.<br />
1 Introducerea datelor<br />
Asigura i-v c ave i marcat celula dorit i tasta i <strong>în</strong> ea numerele<br />
necesare. Cifrele sau datele numerice au ap rut i <strong>în</strong> bara <strong>de</strong> formule<br />
situat imediat <strong>de</strong>asupra foii <strong>de</strong> calcul. La cap tul din stânga al acesteia<br />
sunt plasate 2 butoane,<br />
- - are semnifica ia Cancel (=Esc)<br />
- - are semnifica ia Enter sau "confirm".<br />
2 Selectarea unei celule/regiuni <strong>de</strong> celule / rând / coloan / foaie<br />
Opera ia <strong>de</strong> selectare este necesar <strong>în</strong>aintea opera iilor <strong>de</strong>: mutare,<br />
copiere, tergere, inserare, formatare, etc. Prin selectare toate celulele<br />
respective se acoper cu un fond negru mai pu in celula activ , care r mâne<br />
pe fond alb.
-125-<br />
Definim regiune compact , zona cu celulele selectate care<br />
formeaz un dreptunghi, iar regiune necompact , zona format din mai<br />
multe regiuni compacte.<br />
Selec ia realizat cu mouse-ul:<br />
- celula – clic pe ea;<br />
- regiune compact <strong>de</strong> celule – clic pe celula dintr-un vârf al<br />
dreptunghiului i cu mouse-ul ap sat se trage spre pozi ia dorit ,<br />
apoi se elibereaz butonul.<br />
- regiune necompact – se selecteaz prima regiune, se apas i se<br />
ine ap sat tasta CTRL, apoi se selecteaz o alt regiune.<br />
- linia – clic pe i<strong>de</strong>ntificator (num rul)<br />
- coloana – clic pe i<strong>de</strong>ntificator (litera)<br />
- linii/coloane adiacente – se selecteaz prima linie/coloan , se<br />
apas i se ine tasta SHIFT, apoi se selecteaz ultima linie/coloan<br />
- linii/coloane neadiacente - se selecteaz prima linie/coloan , se<br />
apas i se ine tasta CTRL, apoi se selecteaz celelalte<br />
linii/coloane.<br />
- toate celulele unei foi <strong>de</strong> calcul – din col ul stânga-sus se apas<br />
butonul Select All<br />
3 Ad ugarea unei linii/mai multe, la o foaie <strong>de</strong> calcul<br />
Ad ugarea se poate face prin dou meto<strong>de</strong>:<br />
- a) se selecteaz linia/liniile <strong>de</strong>asupra c reia se va insera noua linie.<br />
Selectarea se face printr-un clic pe i<strong>de</strong>ntificator. Selectarea mai<br />
multor linii se face prin <strong>de</strong>plasarea mouse-ului cu butonul stâng<br />
ap sat, peste câte linii vrem s inser m. Astfel num rul liniilor<br />
selectate va fi egal cu num rul liniilor inserate.<br />
- b) Calea: Insert Rows<br />
4 Ad ugarea unei coloane/mai multe, la o foaie <strong>de</strong> calcul<br />
i <strong>în</strong> acest caz exist dou meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> inserare:<br />
- a) Se proce<strong>de</strong>az ca la linie cu observa ia c selec ia unei coloane<br />
se face printr-un clic pe i<strong>de</strong>ntificatorul <strong>de</strong> coloan , iar inserarea se<br />
face la stânga zonei selectate.<br />
- b) Cale: Insert Columns<br />
5 Eliminarea liniilor/coloanelor<br />
- se selecteaz liniile/coloanele care vrem s le elimin m<br />
- Cale: Edit Delete
-126-<br />
6 Modificarea l imii coloanelor<br />
a) Cu ajutorul meniului <strong>de</strong> formatare<br />
- select m coloanele pentru care se modific l imea<br />
- Cale: Format Columns se d comanda Width. În fereastra <strong>de</strong><br />
dialog se introduce noua dimensiune, Fig.4.<strong>1.</strong><br />
- se d comanda OK.<br />
Fig.4.1 Formatarea coloanelor<br />
b) Cu ajutorul mouse-ului<br />
- select m coloanele pentru care se modific l imea<br />
- se mut cursorul <strong>de</strong> mouse pe linia vertical din dreapta coloanelor<br />
selectate<br />
- se ine ap sat butonul i se trage chenarul <strong>în</strong> direc ie orizontal . În<br />
timpul tragerii este afi at l imea.<br />
- se elibereaz butonul.<br />
7 Modificarea <strong>în</strong> l imii liniilor<br />
a) Cu ajutorul meniului <strong>de</strong> formatare<br />
- select m liniile pentru care se modific <strong>în</strong> l imea<br />
- Cale: Format Row se d comanda Height. În fereastra <strong>de</strong><br />
dialog se introduce noua dimensiune, Fig.4.2.<br />
- se d comanda OK.<br />
Fig.4.2 Formatarea liniilor<br />
b) Cu ajutorul mouse-ului<br />
- select m liniile pentru care se modific <strong>în</strong> l imea
-127-<br />
- se mut cursorul <strong>de</strong> mouse pe linia orizontal <strong>de</strong> baz a chenarului<br />
liniei<br />
- se ine ap sat butonul i se trage chenarul <strong>în</strong> direc ie vertical . În<br />
timpul tragerii este afi at <strong>în</strong> l imea.<br />
- se elibereaz butonul.<br />
8 Editarea datelor con inute <strong>în</strong> celule<br />
a) tergerea con inutului celulei<br />
- select m celula i ac ion m tasta Delete.<br />
b) Modificarea con inutului unei celule<br />
- select m celula care se va edita i efectu m un clic pe bara <strong>de</strong><br />
formule. În acest moment pe bara <strong>de</strong> stare se afi eaz textul Edit.<br />
- se fac modific rile care apar i <strong>în</strong> celula activ<br />
- se vali<strong>de</strong>az prin ac ionarea butonului Enter, sau prin ac ionarea<br />
tastei Enter.<br />
- Dac dorim s abandon m editarea se ac ioneaz butonul Cancel,<br />
sau tasta ESC.<br />
9 Utilizarea comenzilor Undo/Redo<br />
În procesul <strong>de</strong> editare, o gre eal poate fi anulat astfel:<br />
- Cale: Edit Undo (Ctrl-Z), iar opusa este:<br />
- Cale: Edit Redo (Ctrl-Y)<br />
10 Mutarea/copierea datelor con inute <strong>în</strong>tr-o celul /regiune <strong>de</strong><br />
celule<br />
- Select m celula/regiunea <strong>de</strong> celule care urmeaz s fie<br />
mutat /copiat<br />
- Cale: Edit Cut/Copy, sau prin ac ionarea tastelor Ctrl-X/Ctrl-C<br />
- se pozi ioneaz indicatorul <strong>de</strong> celule pe celula din col ul stânga sus<br />
al regiunii <strong>de</strong> <strong>de</strong>stina ie<br />
- Cale: Edit Paste,( Ctrl-V).<br />
11 Copierea automat a con inutului unei celule <strong>în</strong>tr-un num r<br />
<strong>de</strong> celule vecine<br />
- select m celula al c rui con inut se va copia<br />
- se a eaz cursorul mouse-ului pe p tr elul negru situat <strong>în</strong> col ul<br />
din dreapta jos al selec iei<br />
- se trage p tr elul cu ajutorul mouse-ului, fie orizontal, fie vertical<br />
- se elibereaz cursorul mouse-ului<br />
Observa ie: con inutul celulei selectate poate fi i o formul .
-128-<br />
12 Introducerea automat a unor serii <strong>de</strong> date care sunt <strong>în</strong><br />
progresie aritmetic<br />
- <strong>în</strong> dou celule al turate se introduc doi termeni consecutivi ai unei<br />
progresii aritmetice<br />
- se selecteaz cele dou celule<br />
- se a eaz cursorul mouse-ului pe p tr elul negru situat <strong>în</strong> col ul<br />
din dreapta jos al selec iei<br />
- se trage p tr elul cu ajutorul mouse-ului, fie orizontal, fie vertical<br />
- se elibereaz cursorul mouse-ului<br />
13 tergerea datelor con inute <strong>în</strong>tr-o celul /regiune <strong>de</strong> celule<br />
- select m celula/regiunea <strong>de</strong> celule<br />
- Cale: Edit Clear. Se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> meniul cu urm toarele comenzi:<br />
- All – terge con inutul, format rile i comentariile<br />
- Formats – terge format rile<br />
- Contents – terge con inutul, sau prin ac ionarea tastei Delete.<br />
- Comments – terge comentariile<br />
14 C utarea/Înlocuirea datelor<br />
- Cale: Edit Replace. Se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> fereastra Find and Replace<br />
- se fac <strong>în</strong>locuirile necesare opera iei <strong>de</strong> c utare/<strong>în</strong>locuire<br />
- se ac ioneaz butonul Find All/Replace All.<br />
- aceste procese se termin prin comanda Close sau prin ac ionarea<br />
tastei ESC.<br />
15 Sortarea datelor<br />
Programul Excel pune la dispozi ia utilizatorului comenzi prin care<br />
se poate efectua sortarea (ordonarea) articolelor existente <strong>în</strong>tr-un tabel.<br />
Fig.4.3 Sortarea articolelor
-129-<br />
- Cale: Data Sort. Se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> o fereastr <strong>de</strong> dialog Sort, Fig.4.3<br />
care permite stabilirea criteriilor <strong>de</strong> sortare:<br />
- Hea<strong>de</strong>r row – prin selectare, capul <strong>de</strong> tabel nu intr <strong>în</strong> procesul<br />
<strong>de</strong> sortare<br />
- No hea<strong>de</strong>r row – prin selectare, tabelul nu are cap <strong>de</strong> tabel<br />
4.3. Foaia <strong>de</strong> calcul<br />
O foaie <strong>de</strong> calcul este alc tuit din mici zone dreptunghiulare<br />
numite celule. Celulele sunt dispuse pe rânduri i coloane. Coloanele sunt<br />
etichetate <strong>de</strong> la stânga la dreapta cu literele <strong>în</strong>cepând <strong>de</strong> la A, iar rândurile<br />
sunt numerotate, <strong>de</strong> sus pân jos, <strong>în</strong>cepând cu numerele <strong>de</strong> la <strong>1.</strong> Fiecare<br />
celul din foaie este unic <strong>de</strong>terminat <strong>de</strong> litera coloanei i num rul rândului<br />
pe care se g se te <strong>de</strong> exemplu: A<strong>1.</strong> Acest indicator se nume te adresa<br />
celulei.<br />
O foaie <strong>de</strong> calcul poate con ine 256 coloane i 65536 linii, <strong>de</strong>ci, <strong>în</strong><br />
total 16777216 celule. Dar, se pot folosi mai multe foi <strong>de</strong> calcul i atunci<br />
organizarea lor se va face <strong>în</strong>tr-un registru <strong>de</strong> lucru<br />
1 Inserarea unui noi foi <strong>de</strong> calcul<br />
Pentru a insera o nou foaie <strong>de</strong> calcul proceda i astfel:<br />
- Clic dreapta pe mouse i se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> meniul local<br />
- Din meniul local se d comanda Insert.<br />
O alt metod :<br />
- Cale: Insert Worksheet Insert OK.<br />
2 Re<strong>de</strong>numirea unei noi foi <strong>de</strong> calcul<br />
Etichetele implicite sunt Sheet (Sheet1, Sheet2, Sheet3) i se pot<br />
re<strong>de</strong>numi pentru a avea un nume sugestiv. Proced m astfel:<br />
- Clic dreapta pe mouse, pe etichet i se afi eaz meniul local<br />
- Se d comanda Rename<br />
O alt metod :<br />
- Activ m foaia respectiv<br />
- Cale: Format Sheet Rename<br />
3 tergerea foii <strong>de</strong> calcul<br />
- Clic dreapta pe mouse, pe eticheta foii respective<br />
- Se afi eaz meniul local i se d comanda Delete<br />
O alt metod :<br />
- Cale: Edit Delete Sheet OK
-130-<br />
-<br />
4 Mutarea/copierea foii <strong>de</strong> calcul dintr-un director <strong>în</strong> altul<br />
Clic dreapta pe mouse, pe eticheta foii respective i se afi eaz<br />
meniul local<br />
- Se d comanda Move or Copy . Se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> o fereastr <strong>de</strong> dialog,<br />
Fig.4.4:<br />
- To book – numele noului directore <strong>în</strong> care mut m/copiem<br />
foaia.<br />
- New book – - OK.<br />
-<br />
programul Excel<br />
creeaz un nou<br />
director<br />
Before sheet – se d<br />
clic pe numele foii<br />
<strong>în</strong>aintea c reia se va<br />
muta/copia<br />
noastr<br />
foaia<br />
- Create a copy –<br />
opera ia <strong>de</strong><br />
copiere/mutare (dac<br />
nu este selectat<br />
caseta)<br />
Fig.4.4 Mutarea/copierea<br />
4.4. Formule i func ii<br />
Odat ce s-au introdus date <strong>în</strong> celulele unei foi <strong>de</strong> lucru este<br />
probabil c se dore te s se fac ceva cu aceste date. Foarte mul i dintre noi<br />
utilizeaz programul Excel ca un mijloc <strong>de</strong> a stoca informa ii, ca i cum ar<br />
fi o baz <strong>de</strong> date tabelar . Totu i, puterea Excel provine din capacitatea sa<br />
<strong>de</strong> a efectua calcule cu aceste date prin <strong>utilizarea</strong> <strong>de</strong> formule. Formulele<br />
pot fi simple ecua ii care adun împreun dou valori sau pot fi tot atât <strong>de</strong><br />
complexe pe cât le concepe imagina ia.<br />
4.4.<strong>1.</strong> Utilizarea formulelor<br />
1 <strong>Concepte</strong> <strong>de</strong> baz ale formulelor<br />
O formul este un enun la fel ca orice expresie dintr-un limbaj <strong>de</strong><br />
programare. La fel ca valorile numerice, formulele sunt memorate <strong>în</strong> celule<br />
individuale. Orice formul Excel <strong>în</strong>cepe cu semnul egal (=), care indic<br />
programului c trebuie s urmeze o opera ie matematic . De exemplu, dac
-131-<br />
se introduce formula =5+3+2 <strong>în</strong> orice celul liber din foaia <strong>de</strong> calcul,<br />
Excel afi eaz rezultatul 10.<br />
Formulele sunt compuse din operatori i operanzi.<br />
- a) Operatorii sunt simbolurile care precizeaz opera ia/ac iunea<br />
pe care Excel o va efectua asupra operanzilor. Unii operatori ac ioneaz<br />
asupra unui singur operand (operatori unari) iar al ii asupra a doi<br />
operanzi (operatori binari).<br />
Excel reune te patru categorii <strong>de</strong> operatori:<br />
- operatori aritmetici: + (adunare), - (sc <strong>de</strong>re), / (împ r ire), *<br />
(<strong>în</strong>mul ire), % (transformarea <strong>în</strong> procent), ^ (ridicare la putere)<br />
care ac ioneaz asupra valorilor numerice i au ca rezultat tot<br />
valori numerice (pute i introduce paranteze pentru a stabili ordinea<br />
<strong>în</strong> care se vor efectua opera iile matematice);<br />
- operatori pentru texte: & care combin prin concatenare dou<br />
sau mai multe valori <strong>de</strong> tip text <strong>în</strong>tr-o singur valoare <strong>de</strong> tip text;<br />
- operatori rela ionali: = (egal), > (mai mare), < (mai mic), <br />
(diferit), >= (mai mare sau egal),
-132-<br />
- Procent. Procentajele (<strong>de</strong> exemplu 12%) vor fi calculate imediat<br />
dup numerele negative, astfel <strong>în</strong>cât valoarea real (<strong>în</strong> acest caz<br />
0,12) s fie utilizat <strong>în</strong> restul calculelor.<br />
- Ridicare la putere (<strong>de</strong> exemplu 10^3) va fi calculat imediat dup<br />
procentaje, astfel <strong>în</strong>cât valoarea real (1000) s fie utilizat <strong>în</strong><br />
restul calculelor.<br />
- Înmul irea. Este efectuat dup opera iile din paranteze i <strong>în</strong>aintea<br />
tuturor celorlalte calcule.<br />
- Împ r irea. Urmeaz <strong>în</strong>mul irii i se g se te pe acela i nivel <strong>de</strong><br />
prece<strong>de</strong>n cu aceasta.<br />
- Adunarea. Este efectuat dup executarea tuturor împ r irilor.<br />
- Sc <strong>de</strong>rea. Urmeaz adun rilor i se g se te pe acela i nivel <strong>de</strong><br />
prece<strong>de</strong>n cu opera ia <strong>de</strong> adunare.<br />
3 Introducerea manual a formulelor<br />
Pute i folosi aceast tehnic pentru a crea orice formul simpl .<br />
Începe i prin introducerea semnului egal, apoi introduce i o valoare sau<br />
executa i clic pe celula care con ine valoarea, introduce i operatorul<br />
aritmetic corespunz tor, apoi valoarea urm toare .a.m.d.<br />
În lipsa unei recomand ri explicite, Excel efectueaz <strong>în</strong>mul irea i<br />
împ r irea <strong>în</strong>aintea adun rii i sc <strong>de</strong>rii. Dac dori i ca unele p r i ale<br />
formulei s fie calculate <strong>în</strong> alt ordine, folosi i parantezele pentru a<br />
modifica ordinea <strong>de</strong> calcul implicit.<br />
De exemplu „=A1+A2” este formula care va aduna dou celule<br />
adiacente. Dac aceast formul a fost introdus <strong>în</strong> celula A3, suma dintre<br />
A1 i A2 va fi afi at <strong>în</strong> celula A3. Excel genereaz <strong>în</strong> celul un mesaj <strong>de</strong><br />
eroare dac formula nu respect regulile matematice pentru formule.<br />
4 Editarea formulelor, Fig.4.5<br />
Dac trebuie s modifica i o formul , adic opera ia efectuat sau<br />
celulele referite, pute i alege dintre mai multe tehnici: pute i edita formula<br />
fie <strong>în</strong> bara <strong>de</strong> formule, fie direct <strong>în</strong> celul .<br />
- a) Pentru editarea <strong>în</strong> bara <strong>de</strong> formule executa i clic <strong>în</strong> celula care<br />
con ine formula i apoi clic <strong>în</strong> bara <strong>de</strong> formule. Folosi i tehnicile<br />
obi nuite <strong>de</strong> editare a textului – selecta i prin tragere caracterele pe care<br />
vre i s le modifica i, apoi terge i-le sau scrie i peste ele. Ap sa i Enter<br />
pentru a termina formula.<br />
- b) Pentru a edita formula <strong>în</strong> celul , executa i dublu clic <strong>în</strong> celul<br />
sau ap sa i tasta F2. Celula trece <strong>în</strong> modul <strong>de</strong> editare i <strong>în</strong>treaga formul<br />
<strong>de</strong>vine vizibil . Pute i selecta i edita formula la fel ca <strong>în</strong> bara <strong>de</strong> formule.
-133-<br />
Fig.4.5 Editarea formulelor<br />
Indiferent dac edita i o formul <strong>în</strong> bara <strong>de</strong> formul sau <strong>în</strong> celul ,<br />
referin ele la celulele din formul sunt evi<strong>de</strong>n iate cu o culoare, iar<br />
domeniile respective <strong>de</strong> celule din foaia <strong>de</strong> calcul sunt <strong>în</strong>conjurate cu o<br />
bordur <strong>de</strong> aceia i culoare.<br />
Ca s p r si i o celul f r a efectua nici o modificare sau ca s<br />
anula i modific rile efectuate, <strong>în</strong>ainte <strong>de</strong> a le confirma, ap sa i tasta ESC<br />
sau executa i clic pe butonul Esc (butonul ro u din stânga barei <strong>de</strong><br />
formule).<br />
5 Ascun<strong>de</strong>rea/Reafi area formulelor<br />
Se utilizeaz pentru a face o formul invizibil sau pentru a ar ta<br />
formula care fusese ascuns . Pentru a ascun<strong>de</strong> o formul trebuie formatate<br />
ca ascunse celulele care con in formula i apoi foaia <strong>de</strong> lucru trebuie<br />
protejat . Pentru a reafi a o formul ascuns se <strong>de</strong>protejeaz foaia <strong>de</strong> lucru<br />
care con ine formula.<br />
6 Copierea formulelor<br />
În loc <strong>de</strong> introducerea individual a fiec rei formule exist câteva<br />
modalit i <strong>de</strong> a crea rapid copii ale formulei. O metod utilizeaz<br />
caracteristica Umplere automat pentru a copia formula <strong>în</strong> alte câteva<br />
celule. Cealalt metod creeaz mai multe copii atunci când introduce i<br />
formule.<br />
Pentru a copia cu umplere automat o formul , parcurge i pa ii:<br />
- Introduce i formula <strong>în</strong> prima celul .<br />
- Selecta i celula cu formula. Celula (sau domeniul) activ are <strong>în</strong><br />
col ul din dreapta jos o caset mic i neagr <strong>de</strong>numit ghidaj <strong>de</strong><br />
umplere.
-134-<br />
- Plasa i indicatorul mouse-ului pe ghidajul <strong>de</strong> umplere. Atunci când<br />
acesta <strong>de</strong>vine o cruce neagr executa i clic i trage i <strong>în</strong> jos pentru a<br />
umple celulele cu copii ale formulei.<br />
- La sfâr itul domeniului, elibera i butonul mouse-ului. Celulele<br />
peste care a i tras vor fi umplute cu copii ale formulei.<br />
Introducerea simultan a mai multor formule<br />
Dac a i introdus <strong>de</strong>ja o formul i trebuie s o copia i <strong>în</strong>tr-o linie<br />
sau pe o coloan simultan, parcurge i urm torii pa i:<br />
- Selecta i toate celulele <strong>în</strong> care vre i s introduce i formula. Acestea<br />
se pot g si pe o singur linie, o singur coloan sau <strong>în</strong> domenii<br />
nediacente (<strong>în</strong> acest caz ine i ap sat tasta CTRL).<br />
- Construi i formula prin orice mijloace dori i, dar NU ap sa i tasta<br />
Enter când a i terminat.<br />
- Când formula este complet , ap sa i combina ia <strong>de</strong> taste<br />
CTRL+Enter. Formula va fi introdus simultan <strong>în</strong> toate celulele<br />
selectate, Fig.4.6.<br />
Fig.4.6 Copierea formulelor<br />
7 Verificarea unei foi <strong>de</strong> lucru<br />
Instrumentele <strong>de</strong> audit din Excel ajut la urm rirea problemelor<br />
pe foile <strong>de</strong> lucru. De exemplu, valoarea care se ve<strong>de</strong> <strong>în</strong>tr-o celul ar putea<br />
fi rezultatul unei formule sau ar putea fi utilizat <strong>de</strong> o formul care s<br />
produc un rezultat nea teptat. Comenzile <strong>de</strong> audit permit urm rirea<br />
rela iilor dintre celule i formule.
-135-<br />
Trasarea erorilor permite localizarea tuturor celulelor care<br />
furnizeaz date unei formule afi ând o valoare <strong>de</strong> eroare (ca <strong>de</strong> exemplu<br />
#DIV/0!). Din celula care cauzeaz eroarea se <strong>în</strong>dreapt s ge i ro ii spre<br />
celula care <strong>de</strong> ine eroarea i s ge i albastre se <strong>în</strong>dreapt spre celulele<br />
prece<strong>de</strong>nte celulei care cauzeaz eroarea. În tabelul urm tor sunt prezentate<br />
mesajele <strong>de</strong> eroare i cauzele lor probabile.<br />
Trasarea prece<strong>de</strong>n elor permite localizarea tuturor celulelor care<br />
furnizeaz date unei formule.<br />
Trasarea <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>n elor permite s se arate care celule sau<br />
formule <strong>de</strong> pe foaia <strong>de</strong> lucru activ <strong>de</strong>pind <strong>de</strong> o celul anume.<br />
Tip eroare Semnifica ie<br />
##### Coloana nu este suficient <strong>de</strong> lat pentru a afi a<br />
valoarea<br />
#VALUE! Tip gre it <strong>de</strong> argument sau operand<br />
#DIV/0! Formula <strong>în</strong>cearc împ r irea la 0<br />
#NUME? Formula se refer la un nume invalid sau care nu<br />
exist<br />
#N/A Cel mai a<strong>de</strong>sea <strong>în</strong>seamn c nu este disponibil<br />
nici o valoare sau au fost utilizate argumente<br />
necorespunz toare<br />
#REF! Excel nu poate localiza celulele referite (<strong>de</strong><br />
exemplu au fost terse)<br />
#NUM! Folosirea incorect a unui num r sau rezultatul<br />
formulei este un num r prea mare sau prea mic<br />
pentru a fi afi at<br />
#NULL! Referin la o intersec ie a dou zone care nu se<br />
Referin<br />
circular<br />
intersecteaz<br />
O formul care se refer la ea <strong>în</strong>s i, direct sau<br />
indirect. Executa i clic pe OK i apoi privi i bara<br />
<strong>de</strong> stare pentru a ve<strong>de</strong>a care celul con ine<br />
referin a circular . Folosi i butoanele Trasare<br />
<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>n e i Trasare prece<strong>de</strong>n e din bara <strong>de</strong><br />
instrumente Cross References sau Formula<br />
Auditing pentru a <strong>de</strong>scoperi referin ele cu<br />
probleme.
-136-<br />
Pentru a <strong>de</strong>pista sursa unei erori dintr-o formul , <strong>în</strong>cepe i prin a<br />
verifica formula c utând eventuale gre eli <strong>de</strong> introducere i scriere.<br />
Eroarea poate fi <strong>în</strong> formul sau <strong>în</strong> celula surs referit <strong>de</strong> formul .<br />
Pentru a localiza sursa unei erori parcurge i urm torii pa i:<br />
- Cale: Tools Formula Auditing Show Formula Auditing<br />
Toolbar<br />
- Executa i clic pe celula care con ine eroarea.<br />
- În bara <strong>de</strong> instrumente Formula Auditing executa i clic pe butonul<br />
Trace Error.<br />
Dac eroarea provine dintr-o celul surs i nu din celula activ ,<br />
vor ap rea s ge i indicatoare care v ghi<strong>de</strong>az vizual spre posibilele surse<br />
<strong>de</strong> eroare. Liniile albastre indic celulele referite, iar liniile ro ii v conduc<br />
la celula care a provocat eroarea. Dac nu apar s ge i <strong>de</strong> indicare a erorii,<br />
sursa acesteia se g se te <strong>în</strong> formul .<br />
Chiar dac nu exist erori, pute i trasa celulele <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nte i<br />
prece<strong>de</strong>nte dintr-o formul executând clic pe butoanele Trace Prece<strong>de</strong>nts<br />
i Trace Depen<strong>de</strong>nts. De fiecare dat când executa i clic pe un buton Trace<br />
vor ap rea s ge i indicatoare pentru urm torul nivel <strong>de</strong> prece<strong>de</strong>n sau<br />
<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>n . Butoanele Remove Prece<strong>de</strong>nt Arrows elimin s ge ile<br />
indicatoare, câte un nivel o dat .<br />
4.4.2.Utilizarea numelor <strong>de</strong> domenii<br />
Numele permit i<strong>de</strong>ntificarea mai u oar a celulelor sau domeniilor<br />
<strong>de</strong> celule. Programul Excel v ofer posibilitatea <strong>de</strong> a <strong>de</strong>numi celule<br />
individuale sau domenii astfel <strong>în</strong>cât s pute i g si datele dup un nume<br />
logic i s v referi i la domeniile <strong>de</strong> celule din formule.<br />
1 Reguli <strong>de</strong> atribuire a numelor <strong>de</strong> domenii<br />
- Pute i s folosi i cel mult 255 <strong>de</strong> caractere, dar este indicat s v<br />
opri i la nume mai simple.<br />
- Primul caracter trebuie s fie o liter sau o liniu <strong>de</strong> subliniere.<br />
Celelalte caractere pot fi litere, cifre, punct sau liniu <strong>de</strong><br />
subliniere (nu se folose te nici un alt semn <strong>de</strong> punctua ie).<br />
- Folosirea spa iilor este interzis .<br />
2 Atribuirea <strong>de</strong> nume celulelor sau domeniilor<br />
a) Cea mai simpl cale pentru a <strong>de</strong>numi o celul sau un domeniu<br />
este s folosi i Name Box, aflat <strong>în</strong> partea stâng a barei <strong>de</strong> formule.
- Se selecteaz celula sau<br />
domeniul dorit.<br />
- Se execut clic <strong>în</strong> Name<br />
Box <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong><br />
formule.<br />
- În caseta <strong>de</strong> dialog se<br />
introduce noul nume,<br />
Fig.4.7.<br />
- Se tasteaz Enter.<br />
-137-<br />
Fig.4.7 Denumirea celulelor/domeniilor<br />
b) O alt modalitate este folosirea comenzii Name din meniul<br />
Insert, Fig.4.8.<br />
- Se selecteaz celula sau domeniul dorit.<br />
- Cale: Insert . Nume. Se activeaz subcomanda Define.<br />
- În caseta <strong>de</strong> dialog Define Name se tasteaz noul nume.<br />
- Se ac ioneaz butonul Add.<br />
Fig.4.8 Denumirea celulelor/domeniilor<br />
c) Pentru a <strong>în</strong>locui adresele <strong>de</strong> celul cu nume <strong>în</strong>tr-o formul<br />
existent , Fig.4.9<br />
- Selecta i formula ce con ine adresele <strong>de</strong> celul pe care dori i s le<br />
<strong>în</strong>locui i cu domenii <strong>de</strong>numite.<br />
- Cale: Insert Nume. Se activeaz subcomanda Apply.<br />
- În caseta <strong>de</strong> dialog Apply executa i clic pe numele pe care<br />
dori i s le actualiza i <strong>în</strong> formul .<br />
- Executa i OK pentru a introduce numele <strong>în</strong> formul .
-138-<br />
Fig.4.9 Re<strong>de</strong>numirea adreselor <strong>de</strong> celule<br />
3 tergerea numelor <strong>de</strong> domeniu<br />
- Cale: Insert . Nume. Se activeaz subcomanda Define.<br />
- În caseta <strong>de</strong> dialog Define Name executa i clic pe numele <strong>de</strong><br />
domeniu pe care vre i s -l elimina i.<br />
- Executa i clic pe butonul Delete. Numele va disp rea din list .<br />
- Executa i clic pe OK pentru a <strong>în</strong>chi<strong>de</strong> caseta <strong>de</strong> dialog.<br />
4.4.3. Utilizarea referin elor<br />
Referin ele sunt construc ii care permit i<strong>de</strong>ntificarea celulelor<br />
individuale sau a grupurilor <strong>de</strong> celule. Ele sunt <strong>de</strong> fapt adresele celulelor <strong>în</strong><br />
care Excel caut valori. A a cum am mai amintit, referin a la o celul sau<br />
adresa celulei este format din antetul coloanei i antetul rândului (<strong>de</strong><br />
exemplu A1).<br />
1 În Excel sunt acceptate urm toarele tipuri <strong>de</strong> referin e:<br />
- Referin ele la celul (adrese relative) permit referirea la zone <strong>de</strong><br />
celule. De exemplu, se face referire la toate celulele <strong>de</strong> la A1 la A7<br />
tastând A1:A7. De exemplu, dac a i introdus valoarea 1 <strong>în</strong> celula A1 i<br />
valoarea 2 <strong>în</strong> celula B1, pute i scrie formula =A1+B1 <strong>în</strong> orice alt celul<br />
i rezultatul este 3. Dac ve i modifica valorile din celulele A1 i B1,<br />
formula va continua s le adune i s ofere rezultatul corect.<br />
- Referin ele absolute permit copierea <strong>de</strong> formule <strong>în</strong> celule noi i<br />
ajustarea referin elor pentru a corespun<strong>de</strong> cu mutarea <strong>în</strong> noua celul . De<br />
exemplu, dac formula „=A1+A2” a fost <strong>în</strong> celula A3 i aceast formul<br />
a fost mutat <strong>în</strong> B3, atunci Excel rescrie formula astfel <strong>în</strong>cât s se<br />
citeasc „=B1+B2”. Dac nu se dore te ca Excel s modifice formulele<br />
atunci când sunt copiate, se va pune semnul dolarului ($) <strong>în</strong>aintea oric rei
-139-<br />
referin e care se dore te s nu fie modificat . De exemplu, dac formula<br />
<strong>de</strong> mai sus ar fi fost „=$A$1+$A$2” i formula ar fi fost copiat din A3<br />
<strong>în</strong> B3 f r a modifica valoarea din A1, atunci noua formul ar fi fost<br />
„$A$1+B2”. Practic o referin absolut este fix i nu se modific chiar<br />
dac muta i sau copia i formula.<br />
Pute i combina <strong>în</strong>tr-o formul adresele absolute cu cele relative. De<br />
exemplu, $A4 specific<br />
programului Excel s p streze fix coloana A, dar s adapteze adresa<br />
rândului la noua pozi ie.<br />
- Referin mixt . Ocazional ve i avea nevoie <strong>de</strong> o referin mixt<br />
(formate din adrese absolute i relative).<br />
Pute i parcurge rapid tipurile <strong>de</strong> referin ap sând tasta F4 <strong>de</strong> la<br />
tastatur . De exemplu, dac o formul utilizeaz referin a C11, la fiecare<br />
ap sare a tastei F4 (selecta i celula i lucra i <strong>în</strong> bara <strong>de</strong> formule) aceast<br />
referin se va modifica <strong>în</strong> ordine astfel: $C$11, C$1, $C11 i C1<strong>1.</strong><br />
- Referin ele nominale permit referirea la celule, zone <strong>de</strong> celule,<br />
nume <strong>de</strong> coloane sau formule utilizând nume <strong>de</strong>scriptive.<br />
- Referin ele externe se refer la formule care au date din alt<br />
registru sau foaie <strong>de</strong> calcul <strong>de</strong>cât cel/cea curent( ). O referin la o foaie<br />
<strong>de</strong> calcul extern este compus din numele registrului <strong>de</strong> calcul inclus<br />
<strong>în</strong>tre paranteze drepte, urmat <strong>de</strong> numele foii <strong>de</strong> calcul separat <strong>de</strong> referin a<br />
la celul (care poate fi relativ sau absolut ) printr-un semn <strong>de</strong><br />
exclamare:<br />
[nume_registru]nume_foaie!referin _celul .<br />
De exemplu „[Registrul1]Foaia1!A1” se va referi la celula A1 din<br />
foaia <strong>de</strong> lucru Foaia1 din registrul <strong>de</strong> lucru Registrul<strong>1.</strong><br />
- Referin ele 3D. Dac dori i s v referi i la acela i domeniu <strong>de</strong> pe<br />
mai multe foi <strong>de</strong> calcul ale registrului, pute i utiliza o referin 3D. Acest<br />
lucru func ioneaz doar atunci când <strong>în</strong> toate foile <strong>de</strong> calcul este folosit<br />
aceea i adres <strong>de</strong> celul . Exemplu: Foaie1:Foaie5!A1:B10.<br />
2 Transformarea rezultatelor formulelor <strong>în</strong> valori<br />
Dac scrie i o formul i apoi terge i celulele referite <strong>de</strong> care nu<br />
mai ave i nevoie <strong>în</strong> foaia <strong>de</strong> calcul, formula nu va mai func iona. Totu i,
-140-<br />
pute i transforma rezultatele formulei <strong>în</strong> valori astfel <strong>în</strong>cât s pute i terge<br />
celulele surs care nu mai sunt necesare, f r a modifica rezultatele<br />
produse <strong>de</strong> formul . O alt situa ie care necesit aceast transformare este<br />
<strong>în</strong>treruperea unei leg turi <strong>în</strong>tre registre sau foi <strong>de</strong> calcul.<br />
Transformarea rezultatelor formulelor <strong>în</strong> valori se face astfel:<br />
- Selecta i formulele.<br />
- Executa i clic pe butonul Copy(sau utiliza i metoda dvs. favorit <strong>de</strong><br />
copiere).<br />
- Cale: Edit Paste Special.<br />
- În caseta <strong>de</strong> dialog Paste Special executa i clic pe op iunea<br />
Values<br />
- Executa i clic pe OK.<br />
- Formulele sunt <strong>în</strong>locuite <strong>de</strong> valorile lor rezultate i pute i terge<br />
celulele surs .<br />
- Dac bordura <strong>de</strong> mutare v <strong>de</strong>ranjeaz o pute i elimina ap sând<br />
tasta ESC.<br />
4.4.4. Utilizarea func iilor<br />
Func iile oferite <strong>de</strong> Excel acoper domeniile statisticii, finan elor,<br />
ingineriei i matematicii. Func iile trebuie privite drept formule pre<strong>de</strong>finite<br />
care preiau informa iile introduse i ofer un rezultat. Deci, ele reprezint o<br />
metod rapid <strong>de</strong> a introduce formule complexe.<br />
Ca i <strong>în</strong> cazul formulelor, func iile <strong>în</strong>cep cu semnul ( ). Urmeaz<br />
apoi numele func iei, <strong>de</strong> obicei un cuvânt scurt, o abreviere care indic ce<br />
face func ia respectiv . Dup numele func iei urmeaz un set <strong>de</strong> paranteze<br />
i <strong>în</strong> interiorul parantezelor se observ argumentele:<br />
Nume_func ie(list _argumente)<br />
Argumentele pot fi numere, adrese, texte, valori logice, matrice,<br />
valori <strong>de</strong> eroare sau referin e <strong>de</strong> celule. Valorile folosite <strong>în</strong> cadrul<br />
argumentelor pot fi: o singur valoare, o referin la o singur celul , o<br />
serie <strong>de</strong> referin e la celule, o serie <strong>de</strong> valori sau un domeniu. Între<br />
argumente pot fi incluse valori constante sau formule. În cazul unei<br />
formule, aceasta poate con ine alte func ii. Dac argumentul unei func ii<br />
con ine alt func ie, el se nume te imbricat. Separatorul <strong>de</strong> argumente este<br />
<strong>în</strong> general virgula, dar el poate fi diferit <strong>în</strong> func ie <strong>de</strong> particulariz rile <strong>de</strong><br />
ar ale sistemului <strong>de</strong> operare.
-141-<br />
Exist <strong>în</strong>s i func ii care nu au nevoie <strong>de</strong> argumente (<strong>de</strong> exemplu<br />
func ia NOW(), care returneaz data i ora curente). Func ii diferite<br />
necesit argumente diferite. Unele argumente sunt obligatorii, altele sunt<br />
op ionale.<br />
Pentru introducerea func iilor <strong>în</strong> foaia <strong>de</strong> lucru Excel se pot folosi<br />
urm toarele meto<strong>de</strong>:<br />
- Se tasteaz semnul (=) <strong>în</strong> bara <strong>de</strong> formule dup care se scrie<br />
acronimul func iei, Fig.4.10.1 În momentul scrierii dup prima parantez<br />
vor ap rea <strong>în</strong> fereastra paletei argumentele func iei respective. În acest<br />
caz trebuie s fi i familiariza i cu sintaxa func iilor Excel.<br />
Fig.4.10.1 Introducerea func iilor<br />
- Se utilizeaz butonul Insert function <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong> formule,<br />
Fig.4.10.2<br />
- Se folose te comanda More Functions care se ob ine prin <strong>de</strong>rularea<br />
meniului butonului AutoSum <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong> instrumente Standard.<br />
Fig.4.10.2 Introducerea func iilor<br />
- Se alege din meniul Insert Function. Se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> fereastra<br />
Insert Function<br />
- Selecta i func ia dorit i ap sa i butonul OK. Va ap rea paleta<br />
<strong>de</strong> formule Function Arguments care ofer o metod facil <strong>de</strong><br />
completare a func iilor prin specificarea argumentelor.<br />
- Executa i clic pe OK.
-142-<br />
Categorii <strong>de</strong> func ii care se g sesc <strong>în</strong> fereastra <strong>de</strong> dialog Insert Function<br />
(meniul Insert).<br />
Numele categoriei Descrierea func iilor<br />
Most Recently Used Ultimele 10 func ii folosite<br />
All Dac alege i aceast categorie vor fi afi ate<br />
toate func iile Excel. Se folose te <strong>în</strong> cazul <strong>în</strong><br />
care se tie numele func iei, dar nu se tie <strong>în</strong> ce<br />
categorie este cuprins .<br />
Financial Func iile din aceast categorie sunt legate <strong>de</strong><br />
domeniul financiar fiind utilizate pentru a<br />
calcula amortizarea mijloacelor fixe, valoarea<br />
viitoare, ratele dobânzilor, veniturile din<br />
investi ii i alte formule privind finan ele.<br />
Exemple: DB, FV, NPER, NPV, PMT, PV,<br />
RATE<br />
Date&Time Func iile <strong>de</strong> dat i timp ofer un mod <strong>de</strong> a<br />
introduce i manipula date i timpi. Sunt<br />
posibile inserarea datelor, calcularea num rului<br />
<strong>de</strong> zile <strong>în</strong>tre dou date i multe altele. Exemple:<br />
DATE, DAY, MONTH, NOW, TODAY,<br />
YEAR<br />
Mat&Trig Func iile matematice i trigonometrice sunt<br />
utile pentru calcule matematice standard, cum<br />
ar fi valoarea absolut , sinus i cosinus, p,<br />
r d cin p trat .a.m.d. Exemple: ABS, EXP,<br />
FACT, INT, LOG, MOD, PI, PRODUCT,<br />
ROUND, SQRT, SUM<br />
Statistical Func iile statistice acoper func iile statistice<br />
cele mai <strong>în</strong>tâlnite, incluzând minimumul,<br />
maximul, <strong>de</strong>via ia standard, media, mediana,<br />
modul i altele. Exemple: MIN, MAX,<br />
AVERAGE, CORREL, FREQUENCY,<br />
COVAR,STDEV<br />
Lookup&Reference Func iile <strong>de</strong> c utare i referin e caut informa ii<br />
<strong>în</strong>tr-un domeniu <strong>de</strong>finit <strong>de</strong> utilizator, utilizând<br />
reguli <strong>de</strong> c utare stabilite <strong>de</strong> acesta. Permit<br />
g sirea <strong>de</strong> valori <strong>în</strong> liste, tabele i referin e la<br />
celule. Exemple: COLUMN, INDEX, MECI,<br />
ROW, VLOOKUP
-143-<br />
Numele categoriei Descrierea func iilor<br />
Database Func iile baz <strong>de</strong> date sunt legate <strong>de</strong> gestiunea<br />
datelor. Ele lucreaz u or cu o serie <strong>de</strong> celule.<br />
De exemplu, pentru a ob ine suma numerelor<br />
din celulele care <strong>în</strong><strong>de</strong>plinesc un criteriu specific<br />
tip baz <strong>de</strong> date, se utilizeaz func ia DSUM.<br />
Exemple: DAVERAGE, DCOUNT, DMAX,<br />
DMIN<br />
Text Func iile text ac ioneaz <strong>în</strong> diferite moduri<br />
asupra informa iilor <strong>de</strong> tip text. Exemple:<br />
CONCATENATE, LEFT, RIGHT, LEN,<br />
LOWER, TRIM, UPPER<br />
Logical Func iile logice pun logica boolean la<br />
dispozi ie pentru formule, <strong>în</strong>torcând un rezultat<br />
<strong>de</strong> tip TRUE sau FALSE bazat pe diferite texte<br />
logice. Exemple: AND, IF, NOT, OR<br />
Information Func iile <strong>de</strong> informare returneaz informa ii<br />
pentru diferite aspecte ale unui registru <strong>de</strong><br />
calcul. Exemple: COUNTBLANK, ISERROR,<br />
ISNUMBER, ISTEXT<br />
Însumare automat<br />
Deoarece cea mai comun opera ie dintr-o foaie <strong>de</strong> calcul este<br />
<strong>în</strong>sumarea valorilor dintr-o list sau un tabel, Microsoft a creat butonul<br />
AutoSum. Acesta scrie cu rapiditate o formul care utilizeaz func ia SUM<br />
pentru a <strong>în</strong>suma valorile din toate celulele referite <strong>în</strong> formul .<br />
Fig.4.11 Însumare automat<br />
- Se selecteaz celula <strong>în</strong> care va ap rea totalul.<br />
- Se ac ioneaz butonul AutoSum <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong> unelte Standard.<br />
Apare SUM(zona <strong>în</strong>cadrat cu linie punctat ), Fig.4.1<strong>1.</strong> Se<br />
introduc adresele celulelor pe care dori i s le <strong>în</strong>suma i.<br />
- Clic pe butonul Enter.<br />
- Apare suma.
-144-<br />
AutoCalculare<br />
Zona AutoCalculare se g se te la cap tul din dreapta al barei <strong>de</strong><br />
stare i aici se ve<strong>de</strong> imediat rezultatele anumitor func ii. AutoCalculare<br />
p streaz func ia stabilit pân la urm toarea schimbare Executa i clic<br />
dreapta <strong>în</strong> zona <strong>de</strong> calcul automat pentru a afi a un meniu al func iilor i<br />
alege i func ia pe care o dori i.<br />
Func iile puse la dispozi ie <strong>de</strong> Excel sunt:<br />
Medie: face media valorilor numerice din celulele selectate; ignor celulele<br />
goale i valorile non-numerice.<br />
- Count: num r toate intr rile, indiferent dac sunt numerice, text<br />
sau logice; ignor celulele goale.<br />
- Count Nums: num r doar valorile numerice; ignor celulele goale<br />
i valorile non-numerice.<br />
- Max i Min: arat valoarea numeric maxim , respectiv minim ,<br />
din celulele selectate.<br />
- Sum: <strong>în</strong>sumeaz valorile numerice din celulele selectate; ignor<br />
celulele goale i valorile non-numerice.<br />
4.5. Formatare<br />
Opera ia <strong>de</strong> formatare a celulelor se face astfel:<br />
- Se selecteaz celula sau regiunea <strong>de</strong> celule pentru care se va aplica<br />
o formatare<br />
- Cale: Format Cells se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> fereastra cu numele Format<br />
Cells. Din aceast fereastr vom face urm toarele format rii:<br />
1 Formatarea numerelor, Fig.4.12<br />
- Se selecteaz celula sau regiunea <strong>de</strong> celule pentru care se va aplica<br />
o formatare<br />
- Cale: Format Cells se activeaz pagina Number. Astfel vom<br />
avea:<br />
- Category Number. Se stabile te num rul pozi iilor zecimale<br />
(Decimal places), formatul numerelor negative (Negative<br />
numbers).<br />
- OK.<br />
2 Formatarea datelor calendaristice, Fig.4.13<br />
- Se selecteaz celula sau regiunea <strong>de</strong> celule pentru care se va aplica<br />
o formatare
-145-<br />
- Cale: Format Cells se activeaz pagina Number. Astfel vom<br />
avea:<br />
- Category Date. Se alege tipul <strong>de</strong> afi are a datei<br />
calendaristice (Type)<br />
- OK.<br />
Fig.4.12 Formatarea numerelor Fig.4.13 Formatarea datelor calendaristice<br />
3 Formatarea valorii monetare, Fig.4.14<br />
- Se selecteaz celula sau regiunea <strong>de</strong> celule pentru care se va aplica<br />
o formatare<br />
- Cale: Format Cells se activeaz pagina Number. Astfel vom<br />
avea:<br />
- Category Currency. Se stabile te num rul <strong>de</strong> zecimale<br />
(Decimal places), tipul <strong>de</strong> afi are a datei monetare (Symbol).<br />
- OK.<br />
4 Formatarea valorilor tip procent, Fig.4.15<br />
- Se selecteaz celula sau regiunea <strong>de</strong> celule pentru care se va aplica<br />
o formatare<br />
- Cale: Format Cells se activeaz pagina Number. Astfel vom<br />
avea:<br />
- Category Percentage. Se stabile te num rul cifrelor<br />
zecimale (Decimal places),<br />
- OK.
-146-<br />
Fig.4.14 Formatarea valorilor monetare Fig.4.15 Formatarea valorilor tip procent<br />
5 Formatarea aspectului exterior al con inutului unei<br />
celule/regiuni <strong>de</strong> celule<br />
- Se selecteaz celula sau regiunea <strong>de</strong> celule pentru care se va aplica<br />
o formatare<br />
- Cale: Format Cells se activeaz pagina Font, Fig.4.16<br />
- OK.<br />
Fig.4.16 Formatarea con inutului celulelor<br />
6 Aplicarea unei culori <strong>de</strong> fundal pentru celule/regiuni <strong>de</strong><br />
celule<br />
- Se selecteaz celula sau regiunea <strong>de</strong> celule pentru care se va aplica<br />
o formatare<br />
- Cale: Format Cells se activeaz pagina Patterns.<br />
- OK.
-147-<br />
7 Încadrarea textului <strong>în</strong>tr-o celul<br />
Uneori, se dore te ca textele lungi, introduse <strong>în</strong>tr-o celul , s fie<br />
afi ate <strong>în</strong> interiorul celulei <strong>în</strong> mai multe rânduri, f r ca l imea coloanei <strong>în</strong><br />
care se afl celula s fie modificat . Astfel:<br />
- Se selecteaz celula sau regiunea <strong>de</strong> celule pentru care se va aplica<br />
o formatare<br />
- Cale: Format Cells se activeaz pagina Alignment, Fig.4.16.<br />
Se alege caseta <strong>de</strong> selectare Wrap Text.<br />
- OK.<br />
Fig.4.16 Încadrarea textului<br />
Alte format ri care se pot face unei celule/regiuni <strong>de</strong> celule<br />
Se selecteaz celula sau regiunea <strong>de</strong> celule pentru care se va aplica o<br />
formatare.<br />
- Cale: Format Cells. Se activeaz pagina:<br />
- Alignment – alinierea con inutului unei celule/regiuni <strong>de</strong> celule<br />
Merge cells – îmbinarea <strong>de</strong> celule<br />
Orientation – modificarea orient rii con inutului<br />
unei celule/regiuni <strong>de</strong> celule<br />
- Bor<strong>de</strong>r – ad ugarea bordurilor unei celule/regiuni <strong>de</strong> celule.<br />
- Se d comanda OK.
4.6. Diagrame<br />
-148-<br />
Scopul diagramelor este reprezentarea grafic a datelor numerice.<br />
Programul Excel pune la dispozi ia utilizatorului un num r mare <strong>de</strong><br />
tipuri <strong>de</strong> diagrame, iar <strong>în</strong> cadrul fiec rui tip exist un num r <strong>în</strong>semnat <strong>de</strong><br />
subtipuri.<br />
1 Crearea diagramelor <strong>de</strong> diferite tipuri<br />
Reprezentarea datelor sub form grafic se poate face fie pe o foaie<br />
<strong>de</strong> calcul (ca obiect <strong>în</strong>corporat <strong>în</strong>tr-o foaie <strong>de</strong> calcul), fie pe o foaie<br />
distinct (foaia <strong>de</strong> grafic).<br />
Un grafic <strong>în</strong>corporat este un obiect dintr-o foaie <strong>de</strong> lucru, care se<br />
salveaz împreun cu respectiva foaie, atunci când este salvat registrul.<br />
O foaie <strong>de</strong> grafic este o foaie dintr-un registru <strong>de</strong> lucru care con ine<br />
doar un grafic, care se salveaz <strong>de</strong> asemenea atunci când este salvat<br />
registrul. Acest tip <strong>de</strong> foaie se comport ca orice foaie <strong>de</strong> calcul (are<br />
etichet <strong>în</strong> partea inferioar , poate fi re<strong>de</strong>numit , mutat , copiat etc.) cu<br />
diferen a c ea con ine numai graficul.<br />
Atât graficele <strong>în</strong>corporate cât i foile <strong>de</strong> calcul sunt legate la datele<br />
foii <strong>de</strong> lucru i sunt actualizate atunci când datele se modific .<br />
Avantajul amplas rii <strong>în</strong>tr-o foaie <strong>de</strong> grafic este c m rimea lui poate fi<br />
ajustat la dimensiunile ferestrei. Pentru aceasta:<br />
- se afi eaz foaia <strong>de</strong> grafic vizat ;<br />
- se selecteaz graficul;<br />
- Cale: View Chart Window.<br />
Înainte <strong>de</strong> a <strong>în</strong>cepe propriu-zis crearea unui grafic, trebuie<br />
introduse <strong>în</strong> foaia <strong>de</strong> calcul datele care se doresc a fi reprezentate. Aceste<br />
date pot fi valori numerice introduse direct sau pot constitui rezultatul unor<br />
formule.<br />
Fig.4.17 Chart Wizard<br />
Pentru a crea un grafic trebuie parcur i mai mul i pa i:<br />
- Se selecteaz celulele care con in datele i textul care trebuie s<br />
apar <strong>în</strong> grafic.<br />
- Se execut clic pe butonul Chart Wizard <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong> instrumente<br />
Standard, Fig.4.17 sau, din meniul Insert Chart, Fig.4.18
-149-<br />
Din acest moment se lanseaz <strong>în</strong> execu ie programul <strong>de</strong> realizare a<br />
graficelor care v va ghida pas cu pas, cerând treptat informa iile <strong>de</strong> care<br />
este nevoie pentru a crea graficul. La fiecare pas, pe bara <strong>de</strong> titlu a ferestrei<br />
aplica iei Chart Wizard se poate observa pasul la care s-a ajuns i numele<br />
lui (sau opera iile ce se pot realiza <strong>în</strong> cadrul lui).<br />
- În primul pas (Selectarea tipului <strong>de</strong> diagram ) se poate alege un<br />
tip <strong>de</strong> grafic (se selecteaz din caseta <strong>de</strong>rulant Chart type),<br />
Fig.4.18.<br />
- În pasul doi (Selectarea sursei <strong>de</strong> date pentru diagram ) trebuie<br />
furnizate informa ii suplimentare referitoare la datele <strong>de</strong><br />
reprezentat (Data Range, Series in, etc.), Fig.4.19.<br />
Fig.4.18 Pasul 1 Fig.4.19 Pasul 2<br />
- La pasul al treilea (Alegerea op iunilor <strong>de</strong> diagram ) se poate<br />
realiza „finisarea” aspectului graficului. În paginile acestei casete<br />
<strong>de</strong> dialog sunt grupate <strong>în</strong> acest sens controalele pentru introducerea<br />
sau selectarea op iunilor privind titlurile (Titles), axele (Axes),<br />
liniile <strong>de</strong> gril (Gridlines), legen<strong>de</strong> (Legend), etichetele <strong>de</strong> date<br />
(Data Label), vizualizarea datelor alese <strong>în</strong>tr-un tabel ata at<br />
graficului (Data Tabel), Fig.4.20.<br />
- La pasul al patrulea se selecteaz loca ia diagramei. Astfel, dac<br />
se alege:<br />
- As new sheet – diagrama generat va fi plasat pe o foaie<br />
separat <strong>de</strong> calcul<br />
- As object in – diagrama va fi <strong>în</strong>l n uit la foaia <strong>de</strong> calcul care<br />
con ine datele diagramei.
-150-<br />
- Pentru generarea diagramei se va ac iona butonul <strong>de</strong> comand<br />
Finish,Fig.4.2<strong>1.</strong><br />
Fig4.20 Pasul 3<br />
Fig4.21 Pasul 4<br />
2 Modificarea valorilor<br />
Valorile dintr-un grafic sunt legate la foaia <strong>de</strong> lucru <strong>în</strong> care au fost<br />
introduse datele. Graficul este actualizat când modifica i datele <strong>în</strong> foaia <strong>de</strong><br />
lucru, trebuind doar s :<br />
- <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> i foaia <strong>de</strong> lucru care con ine datele reprezentate grafic;<br />
- <strong>în</strong> celula care con ine valoarea ce dori i s o modifica i tasta i noua<br />
valoarea;<br />
- ap sa i Enter.<br />
3 Redimensionarea, mutarea/copierea i tergerea unei<br />
diagrame<br />
a)Dimensionarea graficelor<br />
Pentru a redimensiona o diagram , selecta i-o prin plasarea mouseului<br />
peste ea i executarea unui clic. De-a lungul perimetrului diagramei<br />
apar mici p trate negre <strong>de</strong>numite ghidaje <strong>de</strong> dimensionare. Plasa i
-151-<br />
indicatorul mouse-ului peste unul din aceste ghidaje. În clipa <strong>în</strong> care<br />
indicatorul mouse-ului se transform <strong>în</strong>tr-o s geat dubl <strong>de</strong> culoare<br />
neagr , trage i spre exterior pentru a m ri diagrama sau spre interior pentru<br />
a o mic ora.<br />
În timpul redimension rii, programul Excel afi eaz un chenar<br />
punctat ca indica ie a dimensiunii finale a diagramei. Tragerea unui ghidaj<br />
<strong>de</strong> col duce la dimensionarea simultan a <strong>în</strong> l imii i l imii.<br />
b)Copierea i mutarea diagramelor<br />
Pute i <strong>de</strong>plasa o diagram <strong>în</strong> cadrul foii <strong>în</strong> care se afl sau o pute i<br />
muta sau copia <strong>în</strong>tre foaie <strong>de</strong> calcul sau registrele <strong>de</strong> calcul.<br />
Se pot folosi mai multe meto<strong>de</strong>, astfel:<br />
- <strong>1.</strong> Muta i diagrama dintr-un loc <strong>în</strong> altul cu o opera ie rapid <strong>de</strong><br />
t iere (Cut) i lipire (Paste). Selecta i diagrama i plasa i-o <strong>în</strong><br />
Office Clipboard, pozi iona i indicatorul <strong>de</strong> celul <strong>în</strong> noua loca ie<br />
din foaia <strong>de</strong> calcul i lipi i diagrama <strong>în</strong> acel loc.<br />
- 2. Pentru a trage altun<strong>de</strong>va diagrama pe foaia curent , selecta i-o<br />
astfel <strong>în</strong>cât s <strong>de</strong>vin vizibile ghidajele. Apoi executa i clic un<strong>de</strong>va<br />
<strong>în</strong> zona diagramei (nu executa i clic pe titluri, axe .a.m.d.) i<br />
a tepta i ca indicatorul mouse-ului s se transforme <strong>în</strong> s geat<br />
tipic <strong>de</strong> selec ie. Trage i i plasa i diagrama <strong>în</strong> noua pozi ie.<br />
- 3. Pentru a muta diagrama pe o alt foaie <strong>de</strong> calcul sau pe o foaie<br />
<strong>de</strong> diagram separat , selecta i-o i alege i Chart Location<br />
pentru a <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> caseta <strong>de</strong> dialog Chart Location. Stabili i dac<br />
vre i s plasa i diagrama pe o foaie separat , (As new sheet) sau, ca<br />
un obiect <strong>în</strong> alt foaie <strong>de</strong> calcul din registrul curent, (As object in),<br />
Fig.4.22.<br />
Fig.4.22 Copierea/mutarea diagramelor<br />
Bine<strong>în</strong> eles c <strong>în</strong> loc <strong>de</strong> comenzile meniului Edit pute i folosi<br />
butoanele din bara <strong>de</strong> instrumente Standard.
-152-<br />
c) tergerea<br />
Eliminarea unui grafic se poate face prin mai multe meto<strong>de</strong>, astfel:<br />
- <strong>1.</strong> Se va selecta graficul care se dore te ters<br />
- Se ac ioneaz tasta Delete.<br />
- 2. Se ac ioneaz tasta Clear din meniul contextual (clic dreapta pe<br />
mouse).<br />
- 3. Cale: Edit Clear All.<br />
4.7. Tip rirea <strong>în</strong> Excel<br />
Spre <strong>de</strong>osebire <strong>de</strong> documentele Word care, <strong>de</strong> regul , sunt<br />
concepute pentru a <strong>în</strong>c pea pe hârtii <strong>de</strong> diferite dimensiuni, foile <strong>de</strong> lucru<br />
din programul Excel reprezint medii cu limite variabile, care se <strong>în</strong>tind <strong>în</strong><br />
orice direc ie. De aceea <strong>în</strong>aintea <strong>în</strong>ceperii tip ririi trebuie analizat ceea ce<br />
se dore te a se tip ri i cum s apar , ca i aspect. Excel ofer posibilitatea<br />
tip ririi unei anumite foi <strong>de</strong> calcul, a tuturor celor existente <strong>în</strong>tr-un fi ier<br />
sau doar a unei zone <strong>de</strong> celule. De asemenea, se poate opta pentru<br />
afi area/ascun<strong>de</strong>rea anumitor elemente, cum ar fi liniile <strong>de</strong> gril , etichetele<br />
<strong>de</strong> foi, antete/subsoluri (ce pot inclu<strong>de</strong> sau nu numere <strong>de</strong> pagin ), repetarea<br />
anumitor linii/coloane pe mai multe pagini etc.<br />
4.7.<strong>1.</strong> Tip rirea unei foi <strong>de</strong> calcul<br />
Tip rirea unei foi <strong>de</strong> calcul poate fi la fel <strong>de</strong> simpl ca ap sarea pe<br />
un buton sau mult mai complex , <strong>în</strong> func ie <strong>de</strong> ceea ce dori i s tip ri i i<br />
<strong>de</strong> gradul <strong>de</strong> control pe care dori i s -l ave i asupra con inutului i<br />
aspectului foii tip rite. Programul Excel v pune la dispozi ie instrumente<br />
pentru ambele meto<strong>de</strong>, pe care le ve i apela, <strong>în</strong> principal, din caseta <strong>de</strong><br />
dialog Print.<br />
Pentru tip rirea propriu-zis (dup ce a i configurat diferite<br />
elemente ale foii <strong>de</strong> calcul) folosi i una din urm toarele variante:<br />
- Cale: File Print.<br />
- Page Setup Print<br />
- În modul <strong>de</strong> vizualizare Print Preview se ac ioneaz butonul Print.<br />
- Tasta i concomitent CTRL+P.<br />
Indiferent <strong>de</strong> varianta aleas pe ecran apare caseta <strong>de</strong> dialog<br />
Imprimare, vezi figura...
-153-<br />
4.7.2. Ajust ri preliminare tip ririi<br />
Pentru a ve<strong>de</strong>a ce ar urma s se tip reasc pân <strong>în</strong> acest moment,<br />
alege i:<br />
- Cale: File Print Preview, sau<br />
- executa i clic pe butonul Print Preview <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong> instrumente<br />
Standard, Fig.4.23.<br />
- se poate observa c locul barei <strong>de</strong> meniu i a barelor <strong>de</strong><br />
instrumente este luat <strong>de</strong> o bar ce con ine butoane specifice<br />
acestui mod <strong>de</strong> vizualizare.<br />
Fig.4.23 Bara <strong>de</strong> instrumente<br />
Buton Efect<br />
Next/Previous Vizualizeaz pagina urm toare/prece<strong>de</strong>nt<br />
Zoom M re te/mic oreaz pagina<br />
Print Afi eaz caseta <strong>de</strong> dialog Print<br />
Setup Afi eaz caseta <strong>de</strong> dialog Page Setup<br />
Margins Afi eaz /ascun<strong>de</strong> ghidajele l imii marginilor i<br />
coloanelor. Pe foaia <strong>de</strong> calcul exist dou seturi <strong>de</strong><br />
margini – setul interior este pentru con inutul foii <strong>de</strong><br />
calcul, iar setul exterior stabile te distan a <strong>în</strong>tre antet<br />
Page Break<br />
Preview<br />
sau subsol i marginea hârtiei.<br />
Trece <strong>în</strong> modul <strong>de</strong> vizualizare Print Preview,<br />
respectiv comut <strong>în</strong> modul <strong>de</strong> vizualizare Normal.<br />
Aceste butoane sunt afi ate alternativ dac au fost<br />
ac ionate. Ele sunt active numai pentru foi <strong>de</strong> calcul<br />
(diagramele nu pot fi vizualizate astfel).<br />
Close Revine <strong>în</strong> modul <strong>de</strong> vizualizare anterior trecerii <strong>în</strong><br />
Print Preview<br />
Help Apeleaz programul <strong>de</strong> ajutor al aplica iei Excel<br />
4.7.3. Utilizarea modului Page Break Preview (vizualizare Sfâr it<br />
<strong>de</strong> pagin )<br />
Pe m sur ce se acumuleaz date <strong>în</strong> foaia <strong>de</strong> calcul, acestea pot<br />
<strong>de</strong>p i dimensiunea unei singure pagini. Spa iul disponibil pe o pagin este<br />
<strong>de</strong>terminat <strong>de</strong> dimensiunile foii <strong>de</strong> hârtie i marginile stabilite pentru
-154-<br />
respectiva pagin . Dac se dore te imprimarea unei zone care <strong>de</strong>p e te o<br />
pagin , este bine ca <strong>în</strong>ainte <strong>de</strong> a trece la tip rire s se verifice modul <strong>în</strong><br />
care este împ r it zona <strong>de</strong> tip rit.<br />
Trecerea <strong>în</strong> acest mod <strong>de</strong> vizualizare se poate face astfel:<br />
- Cale: View Page Break Preview<br />
- Cale: Print Preview se ac ioneaz butonul Page Break Preview<br />
În ambele cazuri apare o caset <strong>de</strong> dialog <strong>de</strong> informare.<br />
Întreruperile <strong>de</strong> pagin vor ap rea pe ecran ca linii albastre, orizontale i<br />
verticale.<br />
Inserarea sfâr iturilor <strong>de</strong> pagin , Fig.4.24, se face astfel:<br />
- a) sfâr it <strong>de</strong> pagin vertical:<br />
- se selecteaz coloana <strong>în</strong>aintea c reia se dore te <strong>în</strong>treruperea<br />
paginii;<br />
- Cale: Insert Page Break<br />
- b) sfâr it <strong>de</strong> pagin<br />
orizontal:<br />
- se selecteaz rândul<br />
<strong>de</strong>asupra c ruia se<br />
dore te <strong>în</strong>treruperea<br />
paginii;<br />
- Cale: Insert Page<br />
Break<br />
4.7.4. Configurarea paginii<br />
Fig.4.24 Marcarea sfâr itului <strong>de</strong> pagin<br />
Pentru ca ceea ce se tip re te s fie ceea ce se dore te, este<br />
important ca suportul <strong>de</strong> tip rire (hârtie, plicuri, folii transparente etc.) s<br />
fie stabilit corespunz tor.<br />
Aceste set ri sunt cuprinse <strong>în</strong>:<br />
- Cale: File Page Setup<br />
- Cale: Print Preview Setup<br />
1 Introducerea Hea<strong>de</strong>r/Footer, Fig.4.25<br />
Pentru a <strong>de</strong>fini un antet/subsol pentru o foaie <strong>de</strong> calcul se<br />
proce<strong>de</strong>az astfel:
-155-<br />
- Cale: File Hea<strong>de</strong>r/Footer se execut clic pe butonul Custom<br />
Hea<strong>de</strong>r/Custom Footer<br />
- Ap sa i butonul OK<br />
Fig.4.25 Hea<strong>de</strong>r/Footer<br />
2 În fila Foaie se pot configura, Fig.4.26:<br />
- Tip rirea unei anumite zone, Print area.<br />
- Repetarea unor rânduri i coloane, Print titles<br />
- Tip rirea liniilor <strong>de</strong> gril , a etichetelor i a comentariilor Print<br />
- Ordinea tip ririi paginilor, Page or<strong>de</strong>r atunci când nu <strong>în</strong>cap pe o<br />
pagin :<br />
- <strong>de</strong> sus <strong>în</strong> jos i continu spre dreapta<br />
- <strong>de</strong> la stânga la dreapta, apoi <strong>în</strong> jos<br />
Fig.4.26 Fila Sheet
-156-<br />
4.7.5. Specificarea unei anumite zone <strong>de</strong> tip rit<br />
Pentru tip rirea doar a unei anumite zone a foii <strong>de</strong> calcul exist<br />
dou posibilit i:<br />
- Cale: File Print Area Set Print Area, Fig.4.27.<br />
- Fixarea zonei <strong>de</strong> imprimat din fereastra <strong>de</strong> dialog Page Setup<br />
<strong>de</strong>scris anterior, (<strong>în</strong> figur , zona selectat cu chenar va fi tip rit )<br />
Ori <strong>de</strong> câte ori reproiecta i o foaie <strong>de</strong> lucru (prin ad ugarea sau<br />
eliminarea <strong>de</strong> date) nu uita i s verifica i din nou zona <strong>de</strong> tip rire.<br />
Fig.4.27 Zona marcat pentru tip rire<br />
4.7.6.Configurarea tip ririi graficelor<br />
Asemenea foilor <strong>de</strong> calcul i graficele necesit câteva ajust ri<br />
preliminare tip rii lor. De altfel, multe dintre acestea se reg sesc printre<br />
cele <strong>de</strong>ja prezentate, doar c <strong>în</strong>ainte trebuie selectat graficul respectiv.<br />
<strong>1.</strong> Graficul nu este plasat <strong>în</strong>tr-o foaie <strong>de</strong> grafic proprie<br />
Indiferent <strong>de</strong> varianta <strong>de</strong> redimensionare aleas , el trebuie selectat<br />
<strong>în</strong> prealabil.<br />
Pentru dimensionarea graficelor se proce<strong>de</strong>az astfel:<br />
- Se activeaz foaia <strong>de</strong> grafic sau se selecteaz graficul dorit.<br />
- Cale: File Page Setup. Caseta <strong>de</strong> dialog se modific pu in fa<br />
<strong>de</strong> cea care apare atunci când este selectat o foaie <strong>de</strong> calcul. Una<br />
din modific ri este aceea c <strong>în</strong> loc <strong>de</strong> pagina Sheet apare pagina<br />
Chart, Fig.4.28.<strong>1.</strong><br />
- Din pagina Chart se alege varianta potrivit
-157-<br />
Fig.4.28.1 Tip rirea graficelor<br />
2 Graficul <strong>de</strong> listat este unul <strong>în</strong>corporat pe o foaie (nu este pe o<br />
foaie special <strong>de</strong>stinat lui), dimensionarea lui poate fi f cut asemenea<br />
oric rui obiect inserat <strong>în</strong>tr-o foaie <strong>de</strong> calcul<br />
RE INE I! Pe o aceea i pagin nu pot fi tip rite mai multe foi <strong>de</strong><br />
grafic. Dac se dore te totu i tip rirea mai multor grafice pe o singur<br />
pagin , este necesar ca ele s fie create ca i obiecte <strong>în</strong>corporate <strong>în</strong> foaie.<br />
Înainte <strong>de</strong> tip rire, ele se vor redimensiona pe foaia din care fac parte.<br />
Dac foaia <strong>de</strong> calcul <strong>de</strong> tip rit con ine i date i grafic, se poate<br />
opta pentru:<br />
Fig.4.28.2 Tip rirea graficelor<br />
- a) tip rirea foii <strong>de</strong> calcul i a graficului <strong>în</strong>corporat – se proce<strong>de</strong>az<br />
ca i pentru tip rirea unei foi <strong>de</strong> calcul.<br />
- b) tip rirea doar a datelor din foaie f r grafic. Se urmeaz pa ii:
-158-<br />
- Se selecteaz caseta <strong>de</strong> dialog Format Chart Area aferent<br />
graficului care nu se dore te a fi imprimat împreun cu datele,<br />
fie prin clic dreapta i alegerea comenzii din meniul contextual<br />
fie prin intermediul meniului Format.<br />
- Se afi eaz pagina Properties a casetei <strong>de</strong> dialog, Fig.4.28.2.<br />
- Se invali<strong>de</strong>az caseta Print object i se ac ioneaz butonul<br />
OK.<br />
- c) tip rirea doar a graficului <strong>în</strong>corporat. Se selecteaz graficul <strong>de</strong><br />
tip rit, apoi se fac ajust rile prezentate <strong>în</strong> paragraful Configurarea<br />
tip ririi graficelor anterior <strong>în</strong> acest capitol.
5. Prezent ri<br />
5.<strong>1.</strong> Utilizarea aplica iei PowerPoint<br />
Programul PowerPoint este un editor prin care se pot crea<br />
prezent ri. O prezentare este compus dintr-un ir <strong>de</strong> sli<strong>de</strong>-uri (folii sau<br />
diapozitive). Ele pot con ine texte, imagini, diagrame i alte obiecte. Pe<br />
baza acestui ir <strong>de</strong> sli<strong>de</strong>-uri prezentatorul poate sus ine o prelegere pentru<br />
un auditoriu, expunerea f cându-se <strong>de</strong> obicei pe monitorul calculatorului,<br />
dar este posibil transformarea prezent rii i <strong>în</strong> folii transparente pentru<br />
retroproiector. Este posibil i imprimarea prezent rii, crearea paginilor <strong>de</strong><br />
note pentru prezentator precum i a copiilor pentru auditoriu. Sli<strong>de</strong>-urile<br />
pot fi <strong>în</strong>so ite i <strong>de</strong> efecte speciale (<strong>de</strong> tranzi ie, <strong>de</strong> anima ie).<br />
5.<strong>1.</strong><strong>1.</strong> Lansarea <strong>în</strong> execu ie a programului<br />
Pentru a lansa <strong>în</strong> execu ie programul se parcurg urm torii pa i:<br />
- Cale: Start Programs Microsoft PowerPoint.<br />
- Se afi eaz <strong>de</strong>sktop-ul programului PowerPoint.<br />
Fereastra PowerPoint, Fig.5.<strong>1.</strong><br />
<strong>1.</strong> Tabul Outline (schi a) – da i clic pe acest tab pentru a comuta la<br />
vizualizarea textului prezent rii <strong>în</strong> forma schi at <strong>în</strong> acest panou<br />
2. Tabul Sli<strong>de</strong>s (diapozitive) – da i clic pe acest tab pentru a comuta<br />
la vizualizarea pictogramelor diapozitivelor <strong>în</strong> acest panou<br />
3. Bara <strong>de</strong> titlu - aceasta afi eaz numele prezent rii; trage i bara <strong>de</strong><br />
titlu pentru a muta fereastra<br />
4. Bara <strong>de</strong> meniuri – da i clic pe orice <strong>de</strong>numire din bara <strong>de</strong><br />
meniuri pentru a <strong>de</strong>rula meniul respectiv<br />
5. Bara <strong>de</strong> instrumente Standard – aceast bar <strong>de</strong> instrumente<br />
con ine butoanele pentru comenzi <strong>de</strong> administrare a fi ierelor,<br />
editare si verificare ortografic<br />
6. Bara <strong>de</strong> instrumente Formatting – aceast bar <strong>de</strong> instrumente<br />
con ine butoanele pentru formatarea textului
-160-<br />
7. Marcajul <strong>de</strong> rezervare – da i clic sau dublu clic pe un marcaj <strong>de</strong><br />
rezervare pentru a ad uga un element la un diapozitiv<br />
8. Butonul Normal View (vizualizare normala) – da i clic pe acest<br />
buton pentru a comuta la vizualizarea normal<br />
9. Butonul Sli<strong>de</strong> Sorter View (vizualizare sortare diapozitive) –<br />
da i clic pe acest buton pentru a comuta la vizualizarea Sli<strong>de</strong><br />
Sorter, care prezint imaginile miniaturale ale diapozitivelor<br />
dispuse <strong>în</strong>tr-o gril<br />
10. Butonul Sli<strong>de</strong> Show – da i clic pe acest buton pentru a ve<strong>de</strong>a<br />
diapozitivele prezent rii succesiv, ca <strong>în</strong>tr-o diaporam<br />
1<strong>1.</strong> Bara <strong>de</strong> instrumente Drawing – aceast bar <strong>de</strong> instrumente<br />
con ine butoanele pentru ad ugarea <strong>de</strong> obiecte grafice la<br />
diapozitive<br />
12. Bara <strong>de</strong> stare – Aceast bar prezint num rul diapozitivului<br />
curent<br />
13. Panoul <strong>de</strong> sarcini – ofer acces rapid la alte prezent ri, <strong>de</strong>signuri,<br />
machete i tranzi ii, la clipboard, la op iuni <strong>de</strong> c utare si <strong>de</strong><br />
inserare a clip art-urilor<br />
14. Asistentul Office – da i clic pe asistentul Office pentru a ob ine<br />
asisten online sau offline<br />
Fig.5.1 Fereastra PowerPoint
5.<strong>1.</strong>2. Opera ii cu prezent ri<br />
-161-<br />
1 Deschi<strong>de</strong>rea unei prezent ri salvate anterior<br />
Pentru a <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> o prezentare salvat anterior:<br />
- Cale: File Open<br />
- OK<br />
2 Salvarea unei prezent ri<br />
Pentru a salva o prezentare:<br />
- Cale: File Save As (la prima salvare)<br />
- Se va specifica unitatea, numele prezent rii i tipul <strong>de</strong> salvare<br />
(extensia implicit va fi .ppt)<br />
- Se va ac iona butonul Save<br />
Prezent rile pot fi salvate i <strong>în</strong> alte formate:<br />
- Design Template ( ablon <strong>de</strong> prezentare) – .POT<br />
- Power Point Show (expunere) – .PPS<br />
- Outline/RFT – .RFT<br />
- TIFF Tage Image File Format – TIF<br />
- Pagin Web.<br />
3 Comutarea <strong>în</strong>tre prezent rile <strong>de</strong>schise simultan<br />
Programul PowerPoint permite <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rea simultan a mai multor<br />
prezent ri. În acest caz, <strong>în</strong> memorie sunt <strong>în</strong>c rcate informa iile<br />
corespunz toare mai multor prezent ri, iar pe bara <strong>de</strong> task-uri vor ap rea<br />
mai multe simboluri grafice aferente prezent rilor respective. Simbolul<br />
grafic al prezent rii active este <strong>în</strong> stare ap sat . Trecerea <strong>de</strong> la o prezentare<br />
la alta se realizeaz prin efectuarea unui clic pe simbolul grafic al<br />
prezent rii dorite.<br />
4 Închi<strong>de</strong>rea unei prezent ri/p r sirea programului<br />
Prezentarea activ poate fi <strong>în</strong>chis astfel:<br />
- Cale: File Close. Dac <strong>în</strong> prezentare exist modific ri nesalvate,<br />
atunci se afi eaz o fereastr <strong>de</strong> informa ii i se poate cere salvarea<br />
lor.<br />
Programul PowerPoint poate fi <strong>în</strong>chis astfel:<br />
- Cale: File Exit<br />
- Sau printr-un clic pe butonul din dreapta sus al ecranului.
5.2. Crearea unei noi prezent ri<br />
-162-<br />
În panoul <strong>de</strong> sarcini New Presentation, aplica ia PowerPoint ofer<br />
câteva op iuni pe care le pute i utiliza pentru a <strong>în</strong>cepe crearea unei<br />
prezent ri.<br />
Pentru a crea o noua prezentare goal , Fig.5.2:<br />
- Da i clic pe butonul New aflat pe butonul <strong>de</strong> instrumente Standard,<br />
sau<br />
- Cale: File New se d clic pe comanda Blank Prezentation.<br />
Pentru a crea o<br />
prezentare nou , bazat pe una<br />
existent :<br />
- În panoul <strong>de</strong> sarcini New<br />
Presentation, da i clic pe<br />
From Existing<br />
Presentation<br />
- Da i clic pe New From<br />
Existing Presentation,<br />
g si i prezentarea<br />
- Da i clic pe Create New.<br />
5.2.<strong>1.</strong> Utilizarea ablonului pentru <strong>de</strong>sign<br />
Fig.5.2 O nou prezentare<br />
abloanele pot oferi <strong>de</strong>signul grafic i schema <strong>de</strong> culori a unei<br />
prezent ri ( ablon pentru <strong>de</strong>sign) sau poate sugera un con inut i o<br />
structur , utilizând un set <strong>de</strong> sli<strong>de</strong>-uri al c ror text îl edita i.<br />
Pentru a crea o prezentare cu un ablon pentru <strong>de</strong>sign:<br />
- Cale: File New sau ap sa i Ctrl+N<br />
- În panoul <strong>de</strong> sarcini New Presentation, da i clic pe From Design<br />
Template pentru a alege din panoul <strong>de</strong> sarcini Sli<strong>de</strong> Design<br />
- Selecta i un ablon i alege i o op iune din lista auto<strong>de</strong>rulant <strong>de</strong><br />
abloane pentru <strong>de</strong>sign. Se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> o prezentare nou <strong>în</strong><br />
vizualizarea Normal <strong>în</strong> <strong>de</strong>signul selectat; ea con ine un sli<strong>de</strong>.
-163-<br />
- Alege i o machet din panoul <strong>de</strong> sarcini Sli<strong>de</strong> Layout.<br />
abloanele pentru <strong>de</strong>sign nu ofer sugestii asupra con inutului sau<br />
organiz rii; pute i ad uga oricâte sli<strong>de</strong>-uri dori i, con inând orice<br />
combina ii <strong>de</strong> elemente.<br />
Pute i modifica aspectul unei prezent ri <strong>în</strong> orice moment, alegând<br />
pentru <strong>de</strong>sign din panoul <strong>de</strong> sarcini Sli<strong>de</strong> Design.<br />
5.2.2. Folosirea <strong>de</strong> asisten AutoContent<br />
Utilitarul <strong>de</strong> asisten AutoContent ofer posibilitatea <strong>de</strong> alegere<br />
<strong>în</strong>tre diverse mostre <strong>de</strong> structuri <strong>de</strong> prezentare, apoi va readuce <strong>în</strong><br />
vizualizarea Normal, un<strong>de</strong> pute i <strong>în</strong>locui testul mostr pus la dispozi ie <strong>de</strong><br />
aplica ie cu propriul dumneavoastr text.<br />
Pentru a crea o prezentare folosind utilitarul <strong>de</strong> asisten<br />
AutoContent, Fig.5.3:<br />
Fig. 5.3 Asistentul AutoContent<br />
- Cale: File New<br />
- În panoul <strong>de</strong> sarcini New Presentation, selecta i From AutoContent<br />
Wizard<br />
- În prima pagina a utilitarului <strong>de</strong> asisten AutoContent, da i clic pe<br />
butonul Next<br />
- În pagina tipului <strong>de</strong> prezentare, da i clic pe un buton pentru tip,<br />
<strong>de</strong>rula i pentru a selecta un tip <strong>de</strong> prezentare, apoi da i clic pe<br />
butonul Next
-164-<br />
- În pagina <strong>de</strong> ie ire, da i clic pe tipul <strong>de</strong> ie ire pe care-l ve i crea,<br />
apoi da i clic pe butonul Next<br />
- În pagina pentru titlu i nota <strong>de</strong> subsol, introduce i informa ii<br />
pentru sli<strong>de</strong>-ul titlu, apoi da i clic pe butonul Next<br />
- Da i clic pe butonul Finish.<br />
Fiecare structur <strong>de</strong> prezentare AutoContent genereaz o<br />
prezentare cu aspect pre<strong>de</strong>finit. Pute i modifica ulterior aspectul, alegând<br />
un alt ablon pentru <strong>de</strong>sign.<br />
5.2.3.Utilizarea ablonului pentru prezentare<br />
Dac dori i sugestii referitoare la con inutul prezent rii<br />
dumneavoastr i la felul <strong>în</strong> care ar putea fi organizat , aplica ia<br />
PowerPoint v pune la dispozi ie o serie <strong>de</strong> abloane pentru con inut, care<br />
ofer mostre <strong>de</strong> sli<strong>de</strong>-uri cu text i diagrame.<br />
Fig.5.4 Prezentare ablon<br />
Pentru a crea o prezentare cu un ablon pentru prezentare, Fig.5.4:<br />
- Cale: File New<br />
- În panoul <strong>de</strong> sarcini New Presentation, da i clic pe General<br />
Templates, pentru a alege din caseta <strong>de</strong> dialog Templates<br />
- Din tabul Presentation al casetei <strong>de</strong> dialog Templates selecta i o<br />
prezentare<br />
- Da i clic pe OK.<br />
Inspira i-v din con inutul propus.<br />
Este mai simplu s modifica i con inutul i s rearanja i sli<strong>de</strong>-urile<br />
folosind panoul Outline.
5.2.4. Crearea unui album foto<br />
-165-<br />
Pentru a va grupa fotografiile favorite <strong>în</strong> scopul vizion rii, crea i<br />
un album foto. Pentru a crea un album foto, Fig.5.5:<br />
- Cale: Insert Picture New Photo Album<br />
- În caseta <strong>de</strong> dialog Photo Album, insera i imagini, dând clic pe<br />
butonul File/Desk sau Scanner/Camera <strong>în</strong> func ie <strong>de</strong> surs<br />
- În zona Album Layout a casetei <strong>de</strong> dialog, selecta i o machet<br />
pentru imagine i o form <strong>de</strong> cadru<br />
- Pute i ad uga text la orice diapozitiv, dând clic pe New Text<br />
Box din caseta <strong>de</strong> dialog Photo Album i apoi introducând<br />
textul, dup ce albumul este complet.<br />
- Pentru a rearanja ordinea imaginilor <strong>în</strong> albumul foto, selecta i<br />
o imagine <strong>în</strong> caseta <strong>de</strong> dialog Photo Album i da i clic pe<br />
butoanele cu s geat ascen<strong>de</strong>nt sau <strong>de</strong>scen<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> sub lista<br />
Pictures in Album.<br />
- Da i clic pe butonul Create.<br />
Fig. 5.5 Creare album foto<br />
5.3. Schimbarea vizualiz rilor unei prezent ri<br />
Fiecare prezentare nou se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> <strong>în</strong> vizualizarea Normal, care<br />
combin structura sau pictogramele sli<strong>de</strong>-urilor prezent rii cu imaginea<br />
sli<strong>de</strong>-ului curent i ofer <strong>în</strong> acela i timp acces rapid la notele <strong>de</strong> text,<br />
Fig.5.6.
-166-<br />
PowerPoint v pune la dispozi ie patru ecrane pentru a v putea<br />
construi prezentarea. Pute i s selecta i tipul <strong>de</strong> vizualizare prin ap sarea<br />
butoanelor din col ul din stânga jos:<br />
Fig. 5.6 Vizualiz ri<br />
- Normal View ( ve<strong>de</strong>re normal ): Acest ecran este împ r it <strong>în</strong> trei<br />
sec iuni i anume <strong>în</strong> stânga este rezumatul prezent rii, <strong>în</strong> dreapta<br />
filmul prezent rii i jos nota ii.<br />
- Sli<strong>de</strong> View: Aceast ve<strong>de</strong>re dispune toate imaginile pe ecran i este<br />
folositoare pentru c permite ad ugarea <strong>de</strong> imagini, tipuri <strong>de</strong><br />
format i stiluri <strong>de</strong> background (fundal).<br />
- Outline View: Dispune ferestrele mici <strong>în</strong> stânga i este<br />
recomandat pentru editarea textelor.<br />
- Sli<strong>de</strong> Sorter View: afi eaz imagini miniaturale ale diapozitivelor,<br />
astfel <strong>în</strong>cât s le pute i reorganiza i s modifica i aspectul general<br />
al prezent rii. În aceast vizualizare pute i ad uga i edita efectele<br />
<strong>de</strong> tranzi ie pentru prezentarea <strong>de</strong> diapozitive.<br />
Pentru a ve<strong>de</strong>a toat prezentarea <strong>de</strong> la un cap t la altul ap sa i pe butonul<br />
Sli<strong>de</strong> Show.<br />
5.3.<strong>1.</strong> Ad ugarea <strong>de</strong> sli<strong>de</strong>-uri<br />
Pute i ad uga un sli<strong>de</strong> oricând <strong>în</strong> <strong>de</strong>cursul cre rii unei prezent ri.<br />
Pentru a ad uga un diapozitiv:<br />
- <strong>1.</strong> Da i clic pe butonul New Sli<strong>de</strong> (sli<strong>de</strong> nou) aflat pe bara <strong>de</strong><br />
instrumente Formatting<br />
- Pentru a modifica macheta sli<strong>de</strong>-ului, selecta i o machet <strong>de</strong> sli<strong>de</strong><br />
<strong>în</strong> panoul <strong>de</strong> sarcini Sli<strong>de</strong> Layout<br />
- 2. De asemenea, din meniul Insert pute i alege comanda New Sli<strong>de</strong>.
-167-<br />
5.3.2. Comutarea la panoul Outline<br />
Chiar dac a i creat <strong>de</strong>ja o prezentare complet <strong>în</strong> vizualizarea<br />
Sli<strong>de</strong>s, pute i comuta temporar panoul Outline, pentru a v concentra<br />
asupra textului.<br />
Pentru a comuta la panoul Outline da i clic <strong>în</strong> tabul Outline <strong>în</strong><br />
vizualizarea Normal.<br />
Dac taburile nu sunt vizibile <strong>în</strong> vizualizarea Normal, alege i:<br />
- Cale: View Normal, pentru a le ve<strong>de</strong>a din nou.<br />
1 Introducerea textului<br />
În panoul Outline, pute i introduce text cu mare u urin . Pentru a<br />
introduce text:<br />
- Scrie i titlul unui sli<strong>de</strong> lâng pictograma sli<strong>de</strong>-ului i ap sa i tasta<br />
Enter<br />
- Scrie i titlul urm torului sli<strong>de</strong> i ap sa i tasta Enter<br />
- Scrie i alte elemente <strong>de</strong> text cu marcaje <strong>de</strong> list , ap sând dup<br />
fiecare tasta Enter<br />
- Continua i ca mai sus pentru a crea diapozitive noi sau pentru a<br />
ad uga elemente <strong>de</strong> text cu marcaje <strong>de</strong> list la sli<strong>de</strong>-ul curent.<br />
Alte meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> ad ugare <strong>de</strong> text puse la dispozi ie <strong>de</strong> aplica ia<br />
PowerPoint<br />
- folosind zonele din sli<strong>de</strong> <strong>în</strong> care apare inscrip ia Click to add text<br />
sau Click to add title<br />
- folosind casetele text. Prin caset text se <strong>în</strong> elege o zon , <strong>în</strong> care<br />
poate fi tastat un text.<br />
Pentru a crea o caset text se va proceda astfel:<br />
- Cale: Insert Text Box<br />
- Se efectueaz un clic pe loca ia din sli<strong>de</strong> <strong>în</strong> care se va <strong>de</strong>pune un<br />
vârf al casetei text; cu butonul stânga ap sat, se <strong>de</strong>plaseaz mouseul<br />
pentru a <strong>de</strong>semna l imea casetei. În momentul eliber rii<br />
butonului, <strong>în</strong> sli<strong>de</strong>-ul actual se va insera o caset text cu <strong>în</strong> l imea<br />
<strong>de</strong> un rând.<br />
- Se tasteaz textul, iar dac acesta va ajunge la marginea din<br />
dreapta a casetei, acesta va trece automat pe rândul urm tor. Pentru<br />
a <strong>în</strong>cepe un nou paragraf se va tasta Enter.<br />
- Dup ce s-a tastat textul dorit, se va efectua un clic <strong>în</strong> exteriorul<br />
casetei, sau se va ap sa tasta Esc (pentru a <strong>de</strong>selecta cutia <strong>de</strong> text).
-168-<br />
a) Antet i subsol<br />
Sli<strong>de</strong>-urile pot inclu<strong>de</strong> regiuni <strong>în</strong> care se pot afi a urm toarele<br />
informa ii: data calendaristic , num rul ata at sli<strong>de</strong>-ului actual i zona<br />
rezervat subsolului. De asemenea, sli<strong>de</strong>-urile pot inclu<strong>de</strong> i o zon<br />
rezervat antetului.<br />
Pentru specificarea acestor informa ii parcurgem:<br />
- Cale: View Hea<strong>de</strong>r and Footer. Fereastra afi at se compune<br />
din dou file, Fig.5.7:<br />
- Zona pentru sli<strong>de</strong>-uri<br />
Date and time – sli<strong>de</strong>-ul va con ine data<br />
calendaristic ;<br />
Sli<strong>de</strong> number – sli<strong>de</strong>-ul va con ine un num r curent<br />
Footer – zona rezervat subsolului<br />
Don’t show on title sli<strong>de</strong> – subsolul nu este afi at<br />
pe sli<strong>de</strong>-ul tip titlu<br />
- Apply to All – configur rile vor fi aplicate <strong>în</strong>tregii reprezent ri, sau<br />
doar sli<strong>de</strong>-ului curent (Apply)<br />
- Zona pentru sli<strong>de</strong>-urile imprimate<br />
Fereastra <strong>de</strong> dialog referitoare la gestiunea antetelor i subsolurilor<br />
poate fi afi at :<br />
- Cale: Insert Sli<strong>de</strong> Number/Date and Time<br />
Fig. 5.7 Antete/subsoluri<br />
b) Formatarea textului<br />
Pute i modifica formatarea textului, utilizând instrumentele aflate<br />
pe bara <strong>de</strong> instrumente Formatting. Pentru a afi a modific rile <strong>în</strong> panoul
-169-<br />
Outline, da i clic pe butonul Show Formatting (afi area format rii) aflat pe<br />
bara <strong>de</strong> instrumente Standard sau pe Outlining.<br />
<strong>1.</strong> Pentru realizarea format rii:<br />
- Se selecteaz textul care va fi formatat<br />
- Cale: Format Font. Se afi eaz fereastra <strong>de</strong> dialog. Se<br />
selecteaz op iunile <strong>de</strong> formatare dorite<br />
- Se d comanda OK.<br />
2. Modificarea alinierii liniilor unui paragraf, Fig.5.8<br />
- Se selecteaz paragraful<br />
- Cale:Format Alignment<br />
- Se alege comanda dorit .<br />
Fig. 5.8 Alinierea paragrafului<br />
3. Modificarea spa ierii <strong>în</strong>tre liniile unui paragraf, Fig.5.9:<br />
- Se selecteaz paragraful<br />
- Cale: Format Line<br />
Spacing<br />
- Se introduce<br />
dimensiunile dorite.<br />
Fig.5.9 Spa ierea<br />
c) În scopul <strong>de</strong> a utiliza o schi pentru sli<strong>de</strong>-uri creat <strong>în</strong> aplica ia<br />
Microsoft Word,<br />
- Cale: Insert Sli<strong>de</strong>s form Outline i r sfoi i pân ajunge i la<br />
documentul Word.<br />
Orice modific ri <strong>de</strong> formatare a textului pe care le efectua i sunt<br />
p strate dac schimba i <strong>de</strong>signul general al unei prezent ri, prin alegerea<br />
altui ablon.<br />
Pentru a modifica uniform textul din toate diapozitivele, trage i cu<br />
mouse-ul pentru a selecta textul <strong>în</strong> panoul Outline. Pute i utiliza<br />
instrumentul Format Painter, pentru a copia formatarea textului din alte<br />
diapozitive.
-170-<br />
2 Înlocuirea textului existent<br />
Dac dori i s crea i o prezentare folosind utilitarul <strong>de</strong> asisten<br />
AutoContent sau o prezentare mostr , va trebui s <strong>în</strong>locui i textul mostr cu<br />
textul dumneavoastr .<br />
- Pentru a <strong>în</strong>locui textul da i clic pe un marcaj <strong>de</strong> list pentru a<br />
selecta un rând cu marcaj <strong>de</strong> list sau da i triplu-clic oriun<strong>de</strong> pe un<br />
rând <strong>de</strong> text cu marcaj <strong>de</strong> list . Apoi introduce i textul <strong>în</strong>locuitor.<br />
- Da i clic pe pictograma unui diapozitiv pentru a selecta tot textul<br />
din diapozitiv. Dup aceea, introduce i textul <strong>în</strong>locuitor i titlul<br />
diapozitivului.<br />
3 Reorganizarea diapozitivelor<br />
Pute i reorganiza diapozitivele <strong>în</strong> panoul Outline, tr gându-le cu<br />
mouse-ul i utilizând butoanele aflate pe bara <strong>de</strong> instrumente Outlining.<br />
Pentru a muta un diapozitiv:<br />
- Da i clic pe pictograma unui diapozitiv<br />
- Trage i pictograma <strong>în</strong> sus sau <strong>în</strong> jos, sau da i clic pe butoanele<br />
Move Up i Move Down (mutare <strong>în</strong> sus i mutare <strong>în</strong> jos) aflate pe<br />
bara <strong>de</strong> instrumente Outlining<br />
- Elibera i butonul mouse-ului pentru a plasa sli<strong>de</strong>-ul <strong>în</strong> noua sa<br />
loca ie<br />
Puteti da clic pe marcajul <strong>de</strong> list <strong>de</strong> la <strong>în</strong>ceputul unui element <strong>de</strong><br />
text i apoi s da i clic pe butoanele Move Up sau Move Down, pentru a<br />
<strong>de</strong>plasa un singur rând sau un singur sli<strong>de</strong>.<br />
4 Afi area exclusiv a titlului<br />
Temporar, pute i afi a numai titlurile sli<strong>de</strong>-urilor, pentru a lucra cu<br />
structura <strong>de</strong> ansamblu a prezent rii, ignorând <strong>de</strong>taliile.<br />
Pentru a afi a numai titlurile sli<strong>de</strong>-urilor:<br />
- Selecta i sli<strong>de</strong>-urile ale c ror <strong>de</strong>talii dori i s le ascun<strong>de</strong> i<br />
- Da i clic pe butonul Collapse, aflat pe bara <strong>de</strong> instrumente<br />
Outlining<br />
5 Inserarea i tergerea sli<strong>de</strong>-urilor<br />
Pe m sur ce crea i schi area unei prezent ri, pute i insera i terge<br />
sli<strong>de</strong>-uri, dup necesitate. Pentru a insera un sli<strong>de</strong>:<br />
- Da i clic la sfâr itul ultimului rând dintr-un sli<strong>de</strong><br />
- Alege i butonul New Sli<strong>de</strong> aflat pe bara <strong>de</strong> instrumente Formatting
-171-<br />
Pentru a terge un sli<strong>de</strong>:<br />
- Da i clic pe pictograma unui sli<strong>de</strong> pentru a-l selecta<br />
- Ap sa i tasta Delete pentru a terge sli<strong>de</strong>-ul.<br />
6 Crearea unui sli<strong>de</strong> text<br />
În loc s utiliza i panoul Outline <strong>în</strong> vizualizarea Normal pentru a<br />
introduce text sli<strong>de</strong>-urilor, pute i folosi panoul Sli<strong>de</strong>s, care m re te singurul<br />
panou cu sli<strong>de</strong>-uri din vizualizarea Normal.<br />
Pentru a crea un diapozitiv text din bara <strong>de</strong> instrumente<br />
Formatting, alege i butonul New Sli<strong>de</strong>. Sli<strong>de</strong>-ul apare <strong>în</strong> singurul panou <strong>de</strong><br />
sli<strong>de</strong>, ca i <strong>în</strong> panoul Sli<strong>de</strong>s. Este inserat <strong>în</strong> fa a sli<strong>de</strong>-ului pe care l-a i<br />
selectat.<br />
Dac este necesar, utiliza i panoul <strong>de</strong> sarcini Sli<strong>de</strong> Layout pentru a<br />
modifica macheta noului diapozitiv.<br />
a) Completarea marcajelor <strong>de</strong> rezervare pentru text<br />
Aplica ia PowerPoint v reaminte te s completa i marcajele <strong>de</strong><br />
rezervare, cerându-v textul <strong>în</strong>locuitor.<br />
Pentru a completa marcajele <strong>de</strong> rezervare pentru text:<br />
- Da i clic pe un marcaj <strong>de</strong> rezervare Click to add title sau Click to<br />
add Text<br />
- Scrie i textul <strong>în</strong>locuitor<br />
- Da i clic pe urm torul marcaj <strong>de</strong> rezervare i scrie i textul<br />
<strong>în</strong>locuitor.<br />
- Dup ce a i terminat <strong>de</strong> scris textul <strong>în</strong>tr-un marcaj <strong>de</strong> rezervare,<br />
ap sa i Ctrl+Enter pentru a trece la urm torul marcaj.<br />
- Dup ce a i terminat <strong>de</strong> scris textul <strong>în</strong> ultimul marcaj <strong>de</strong> rezervare<br />
aflat <strong>în</strong> pagin , pute i ap sa Ctrl+ Enter pentru a ad uga un sli<strong>de</strong><br />
nou cu macheta curent .<br />
b) Selectarea blocurilor <strong>de</strong> text<br />
Selectarea caracterelor, cuvintelor sau paragrafelor dintr-un bloc<br />
<strong>de</strong> text <strong>în</strong> ve<strong>de</strong>rea mut rii sau format rii este similar cu selectarea lor intrun<br />
document Word.<br />
Dac <strong>în</strong>s dori i s muta i sau s formata i un <strong>în</strong>treg bloc <strong>de</strong> text,<br />
aplica ia PowerPoint v u ureaz sarcina select rii <strong>în</strong>tregului bloc.<br />
Pentru a selecta un bloc <strong>de</strong> text:<br />
- da i clic oriun<strong>de</strong> <strong>în</strong>tr-un bloc <strong>de</strong> text i apoi apar reperele <strong>de</strong><br />
manevrare.
-172-<br />
- Da i clic <strong>în</strong> interiorul unui bloc <strong>de</strong> text selectat pentru a selecta<br />
textul din interiorul blocurilor.<br />
Pentru a selecta un element cu marcaj <strong>de</strong> list dintr-un bloc <strong>de</strong> text:<br />
- da i clic pe marcajul <strong>de</strong> list .<br />
c) Mutare i redimensionarea blocurilor <strong>de</strong> text<br />
Pute i utiliza bordurile unui bloc <strong>de</strong> text pentru a-l muta sau<br />
redimensiona.<br />
Pentru a muta un bloc <strong>de</strong> text:<br />
- Pozi iona i cursorul mouse-ului pe bordura din jurul unui bloc <strong>de</strong><br />
text selectat<br />
- Men ine i ap sat butonul mouse-ului i trage i mouse-ul<br />
- Elibera i butonul mouse-ului când blocul <strong>de</strong> text ajunge <strong>în</strong> pozi ia<br />
dorit<br />
Pentru a redimensiona un bloc <strong>de</strong> text:<br />
- Pozi iona i cursorul mouse-ului pe un reper <strong>de</strong> manevrare<br />
- Men ine i ap sat butonul mouse-ului i trage i cursorul<br />
- Elibera i butonul mouse-ului când blocul <strong>de</strong> text este<br />
redimensionat.<br />
Textul din interiorul unui bloc <strong>de</strong> text se re<strong>în</strong>cadreaz pentru a se<br />
potrivi <strong>în</strong> interiorul noii dimensiuni a blocului. Men ine i ap sat tasta Ctrl<br />
<strong>în</strong> timp ce redimensiona i un bloc <strong>de</strong> text in jurul centrului s u.<br />
d) Formatarea textului<br />
Pute i formata cuvinte selectate sau tot textul dintr-un bloc <strong>de</strong> text.<br />
Pentru a formata un text dorit ve i proceda ca <strong>în</strong> cazul introducerii textului,<br />
parte prezentat mai sus.<br />
e) Rearanjarea textului dintr-un bloc<br />
Pute i muta elementele <strong>în</strong> interiorul unui bloc <strong>de</strong> text, avansându-le<br />
sau retrogradându-le <strong>în</strong> ierarhie.<br />
Pentru a rearanja textul dintr-un bloc:<br />
- Da i clic pe un element <strong>de</strong> text cu marcaj <strong>de</strong> list<br />
- Da i clic pe butoanele Move Up, Move Down, Promote sau Demote<br />
aflate pe bara <strong>de</strong> instrumente Outlining, pentru a <strong>de</strong>plasa elementul <strong>de</strong><br />
text <strong>în</strong> sus, <strong>în</strong> jos, la stânga sau la dreapta
-173-<br />
Atunci când <strong>de</strong>plasa i un element <strong>de</strong> text spre stânga sau dreapta, îl<br />
muta i la alt nivel. Fiecare nivel poate s aib alt format prestabilit <strong>de</strong> text<br />
i alt stil <strong>de</strong> marcaje <strong>de</strong> list .<br />
Atunci când muta i un element <strong>de</strong> text spre dreapta cu un nivel,<br />
acesta apare cu in<strong>de</strong>ntare, retras sub elementul anterior <strong>de</strong> text.<br />
Pute i pur i simplu s trage i un element <strong>în</strong> sus ori <strong>în</strong> jos, pentru ai<br />
schimba pozi ia.<br />
f) Mutarea i copierea textului<br />
Pute i muta i copia elementele dintr-un diapozitiv <strong>în</strong> altul,<br />
utilizând clipboardul. Pentru a muta sau a copia textul:<br />
- Selecta i textul<br />
- Ap sa i Ctrl+X (Cut) pentru a terge textul i a-l plasa <strong>în</strong> clipboard<br />
sau ap sa i Ctrl+C (Copy) pentru a copia textul i a-l plasa <strong>în</strong><br />
clipboard<br />
- Da i clic pe <strong>de</strong>stina ie i apoi, din panoul <strong>de</strong> sarcini Clipboard,<br />
alege i op iunea Paste<br />
- Alege i ceea ce dori i din lista Formatting Options.<br />
Ap sa i Ctrl+C <strong>de</strong> doua ori pentru a afi a clipboardul sau selecta i<br />
Clipboard din lista auto<strong>de</strong>rulant Task Panel.<br />
Dac nu da i clic <strong>în</strong>tr-un diapozitiv <strong>în</strong>ainte <strong>de</strong> a selecta Paste,<br />
aplica ia PowerPoint lipe te textul ca AutoShape.<br />
7 Crearea unei diagrame<br />
Pute i <strong>în</strong>cepe un diapozitiv nou sau pute i insera o diagram <strong>în</strong>tr-un<br />
diapozitiv existent. Pentru a crea o diagram exist urm toarele meto<strong>de</strong>,<br />
Fig.5.10:<br />
Fig. 5.10 Crearea <strong>de</strong> diagrame<br />
- <strong>1.</strong> Din bara <strong>de</strong> instrumente Formatting, alege i butonul New Sli<strong>de</strong>,<br />
- Cale: Format Sli<strong>de</strong> Layout. Din bara <strong>de</strong> activitate se alege<br />
ablonul cu simbolul grafic dorit.<br />
- Da i clic pe pictograma Insert Chart (inserare diagram ), aflat<br />
<strong>în</strong> marcajul <strong>de</strong> rezervare pentru con inut.
- 2. Cale: Insert Chart<br />
-174-<br />
a) Înlocuirea datelor mostr <strong>în</strong>tr-o foaie <strong>de</strong> date<br />
Fiecare diagram <strong>în</strong>cepe cu acelea i marcaje <strong>de</strong> rezervare pentru<br />
datele mostr . În func ie <strong>de</strong> necesit i, pute i extin<strong>de</strong> rândurile i coloanele.<br />
Pentru a <strong>în</strong>locui datele mostr , Fig.5.11:<br />
- Da i clic pe orice celul din grila <strong>de</strong> tip Excel i scrie i peste<br />
con inutul ei<br />
- Ap sa i tasta Enter dup ce a i scris fiecare titlu sau num r nou.<br />
Dac selecta i un domeniu, când celula-cursor ajunge la ultima<br />
celula a unei coloane va s ri automat la prima celul a urm toarei<br />
coloane.<br />
Fig. 5.11 Diagram<br />
- Pentru a copia date <strong>în</strong>tr-o foaie <strong>de</strong> calcul tabelar Excel, copia i pur<br />
i simplu, domeniul <strong>de</strong> date i lipi i-l <strong>în</strong> foaia <strong>de</strong> date.<br />
Vizualizarea foii <strong>de</strong> date:<br />
- Da i clic pe butonul View Datasheet (vizualizarea foii <strong>de</strong> date)<br />
aflat pe bara <strong>de</strong> instrumente Graph Standard, pentru a comuta<br />
afi area foii <strong>de</strong> date.<br />
- Pentru a exclu<strong>de</strong> un rând sau o coloan <strong>de</strong> date din diagram , da i<br />
dublu-clic pe butonul rândului sau al coloanei.<br />
b) Modificarea tipului diagramei<br />
- Se efectueaz un clic pe diagram
-175-<br />
- Cale: Chart Chart Type. Se afi eaz fereastra <strong>de</strong> dialog<br />
specializat <strong>în</strong> selectarea tipului diagramei. Se alege diagrama<br />
dorit .<br />
- Se d comanda OK. Se actualizeaz diagrama cu noul tip ales.<br />
8 Crearea unei organigrame<br />
Aplica ia PowerPoint inclu<strong>de</strong> un utilitar special, numit Microsoft<br />
Organization Chart, care va ajuta s crea i organigrame. Pentru a crea o<br />
organigram exist mai multe meto<strong>de</strong>, Fig.5.12:<br />
- <strong>1.</strong> Alege i butonul New Sli<strong>de</strong>, aflat pe bara <strong>de</strong> instrumente<br />
Formatting<br />
- In panoul <strong>de</strong> sarcini Sli<strong>de</strong> Layout, alege i macheta Diagram<br />
- În noul diapozitiv, da i dublu-clic pe marcajul <strong>de</strong> rezervare<br />
Diagram<br />
- În caseta <strong>de</strong> dialog Diagram Gallery, alege i pictograma<br />
Organization Chart<br />
- Da i clic pe OK<br />
Fig. 5.12 Crearea organigramei<br />
- 2. Din meniul Insert, alege i comanda Diagram pentru a plasa o<br />
organigram <strong>în</strong>tr-un diapozitiv existent.<br />
Bara <strong>de</strong> instrumente Organization Chart apare automat atunci când<br />
selecta i o organigram pentru editare.<br />
a) Introducerea numelor i titlurilor<br />
Setul prestabilit <strong>de</strong> patru casete con ine marcaje <strong>de</strong> rezervare. Pe<br />
m sur ce ad uga i informa ii, marcajele <strong>de</strong> rezervare dispar.
-176-<br />
Pentru a introduce nume i titluri:<br />
- În caseta din partea <strong>de</strong> sus a ierarhiei, scrie i numele efului<br />
ierarhiei<br />
- Ap sa i tasta Enter pentru a trece la urm torul rând din aceia i<br />
caset i introduce i alte informa ii, cum ar fi, <strong>de</strong> exemplu,<br />
<strong>de</strong>numirea titlului.<br />
b) Ad ugarea <strong>de</strong> membrii, Fig.5.13<br />
Structura ini ial a organigramei con ine doar patru membrii: un<br />
manager i trei subordona i. Pentru a construi o structura mai complet , va<br />
trebui s ad uga i al i membrii.<br />
Pentru a ad uga un subordonat:<br />
Fig. 5.13 Ad ugarea unui subordonat<br />
- Selecta i o caset care necesit un subordonat<br />
- În bara <strong>de</strong> instrumente Organization Chart, da i clic pe lista<br />
auto<strong>de</strong>rulant Insert Shape i alege i op iunea Subordinate<br />
Pentru a ad uga un colaborator sau asistent:<br />
- Selecta i o caset care necesit un colaborator sau asistent<br />
- În bara <strong>de</strong> instrumente Orgranization Chart, da i clic pe lista<br />
auto<strong>de</strong>rulant Insert Shape i alege i op iunea Coworker sau<br />
Assistant<br />
Pentru a ad uga rapid subordona i, da i clic pe butonul Insert<br />
Shape f r s selecta i din list .<br />
c) Formatarea casetelor, textului i liniilor
-177-<br />
Pute i formata casetele, textul din interiorul lor i liniile ce le<br />
leag . Pentru a formata una sau mai multe casete:<br />
- Da i clic pe o singur caset sau trasa i un dreptunghi <strong>de</strong> selectare<br />
care cuprin<strong>de</strong> mai multe casete<br />
- Utiliza i bara <strong>de</strong> instrumente Formatting pentru a aduce modific ri<br />
textului din casetele selectate<br />
- Din meniul Format, alege i comanda AutoShape pentru a aduce<br />
modific ri casetelor selectate <strong>în</strong> caseta <strong>de</strong> dialog Format<br />
AutoShape<br />
- Da i clic pe OK când a i terminat.<br />
Pentru a modifica formatul:<br />
- În bara <strong>de</strong> instrumente Organization Chart, da i clic pe butonul<br />
AutoFormat<br />
- În caseta <strong>de</strong> dialog Organization Chart Style Gallery, alege i o<br />
op iune<br />
- Da i clic pe OK când a i terminat.<br />
9 Crearea unui tabel<br />
Pentru a ad uga un tabel unei prezent ri îl pute i insera <strong>în</strong>tr-un<br />
sli<strong>de</strong> existent sau pute i crea un sli<strong>de</strong> nou, utilizând o machet <strong>de</strong> tabel.<br />
Pentru a crea un sli<strong>de</strong> nou, utilizând o machet <strong>de</strong> tabel:<br />
- Alege i butonul New Sli<strong>de</strong>, aflat pe bara <strong>de</strong> instrumente Formatting<br />
- În panoul <strong>de</strong> sarcini Sli<strong>de</strong> Layout, alege i macheta tabelului<br />
- Da i dublu-clic pe marcajul <strong>de</strong> rezervare table din noul sli<strong>de</strong><br />
- În caseta <strong>de</strong> dialog Insert Table, stabili i num rul <strong>de</strong> coloane i<br />
<strong>de</strong> rânduri<br />
- Da i clic pe OK.<br />
Pentru a insera un tabel <strong>în</strong>tr-un diapozitiv existent din bara <strong>de</strong><br />
instrumente Standard, da i clic pe butonul Insert Table (inserare tabel) i<br />
trage i peste num rul <strong>de</strong> coloane i rânduri pe care le dori i <strong>în</strong> noul tabel.<br />
Tabelele le pute i formata i edita ca <strong>în</strong> Microsoft Word.<br />
10 Inserare elemente audio/vi<strong>de</strong>o<br />
a) Elemente Vi<strong>de</strong>o<br />
Pentru a ad uga un film <strong>în</strong> prezentare selecta i:<br />
- Cale: Insert Mouvies and Sounds Movie from File sau,<br />
pentru a ata a o anima ie din galeria Microsoft alege i:
-178-<br />
- Insert/Movies and Sounds/Movie from Gallery. Selecta i fi ierul<br />
vi<strong>de</strong>o<br />
- Da i clic pe OK.<br />
b) Elemente Audio<br />
Pentru a ad uga sunete <strong>în</strong> prezentare selecta i<br />
- Cale: Insert Mouvies and Sounds Sound from File, sau<br />
- Insert/Movies and Sounds/Sound from Gallery<br />
- Ap sa i tasta OK.<br />
Pute i apela i la abloanele pre<strong>de</strong>finite <strong>de</strong> sli<strong>de</strong>-uri care au alocat<br />
spa iu special pentru fi iere multimedia. Acestea vor fi introduse pe sli<strong>de</strong><br />
fie din ClipArt, fie dintr-un director <strong>de</strong> pe disc.<br />
11 Selectarea unui <strong>de</strong>sign nou<br />
Modificarea ablonului unei prezent ri îi poate conferi acesteia un<br />
aspect complet nou, eventual pentru alt public.<br />
Un ablon con ine o schem <strong>de</strong> culori (o combina ie <strong>de</strong> culori<br />
utilizate pentru text i alte elemente <strong>de</strong> prim-plan ale prezent rii) i un<br />
<strong>de</strong>sign master <strong>de</strong> diapozitiv (o culoare <strong>de</strong> fundal, o selec ie <strong>de</strong> fonturi i<br />
format ri <strong>de</strong> text i un <strong>de</strong>sign grafic pentru fundal).<br />
Pentru a selecta un <strong>de</strong>sign nou, Fig.5.14:<br />
- În bara <strong>de</strong> instrumente Formatting, da i clic pe butonul Design, sau<br />
- Din meniul Format, alege i<br />
comanda Sli<strong>de</strong> Design<br />
- În panoul <strong>de</strong> sarcini<br />
Sli<strong>de</strong> Design, <strong>de</strong>rula i<br />
<strong>în</strong> jos pentru a selecta<br />
un <strong>de</strong>sign<br />
- Din lista<br />
auto<strong>de</strong>rulant ,<br />
alege i op iunea<br />
Apply to All Sli<strong>de</strong>s<br />
sau Apply to<br />
Selected Sli<strong>de</strong>s<br />
Fig.5.14 Alegere <strong>de</strong>sign nou
-179-<br />
Numele ablonului curent pentru <strong>de</strong>sign apare <strong>în</strong> bara <strong>de</strong> stare din<br />
partea inferioar a ferestrei prezent rii. O modificare <strong>în</strong> ablonul pentru<br />
<strong>de</strong>sign are prioritate asupra modific rilor pe care le-a i adus schemei <strong>de</strong><br />
culori sau fundalului.<br />
12 Modificarea schemei <strong>de</strong> culori<br />
Cele opt culori ale unei scheme <strong>de</strong> culori sunt utilizate <strong>de</strong> toate<br />
elementele din sli<strong>de</strong> dac nu modifica i culoarea unui element. Schema <strong>de</strong><br />
culori este stocat <strong>în</strong>tr-un ablon, astfel <strong>în</strong>cât, atunci când comuta i<br />
abloanele, ve i comuta i schemele <strong>de</strong> culori.<br />
Pute i s selecta i scheme <strong>de</strong> culori pre<strong>de</strong>finite sau s v crea i<br />
propriile scheme. Pentru a modifica schema <strong>de</strong> culori, Fig.5.15:<br />
- În bara <strong>de</strong> instrumente Formatting, da i clic pe butonul Design<br />
- În panoul <strong>de</strong> sarcini Sli<strong>de</strong> Design, da i clic pe Color Schemes i<br />
apoi alege i o schem <strong>de</strong> culori. Pentru a modifica o culoare<br />
din schema <strong>de</strong> culori da i clic pe Edit Color Scheme, din partea<br />
inferioara a panoului <strong>de</strong> sarcini Sli<strong>de</strong> Design.<br />
- Da i clic pe<br />
Apply to All<br />
Sli<strong>de</strong>s sau Apply<br />
to Selected<br />
Sli<strong>de</strong>s din lista<br />
auto<strong>de</strong>rulant .<br />
Schema <strong>de</strong> culori<br />
pe care a i ales-o<br />
este aplicat<br />
diapozitivelor.<br />
5.3.3. Comutarea <strong>în</strong>tre vizualiz rile Master<br />
Fig.5.15 Scheme <strong>de</strong> culori<br />
O vizualizare Master,Fig.5.16, afi eaz elementele comune tuturor<br />
sli<strong>de</strong>-urilor cu un anumit <strong>de</strong>sign i un sli<strong>de</strong> titlu <strong>de</strong> tip Master pentru<br />
<strong>de</strong>signul respectiv. În vizualizarea Master pute i stabili fundalul i
-180-<br />
elementele <strong>de</strong> text i pute i ad uga elemente grafice, pentru a formata cu<br />
<strong>de</strong>signul respectiv toate tipurile <strong>de</strong> sli<strong>de</strong>-uri.<br />
Vizualiz rile Master afi eaz marcajele <strong>de</strong> rezervare pentru text.<br />
Pute i modifica formatarea textului pentru titlurile sli<strong>de</strong>-urilor i pentru<br />
elementele principale <strong>de</strong> text i <strong>de</strong>signul pentru fundal.<br />
Fig.5.16 Vizualizare Master<br />
Pentru a comuta la vizualizarea Sli<strong>de</strong> Master:<br />
- Cale: View Master Sli<strong>de</strong> Master<br />
- În fereastra stânga a vizualiz rii Sli<strong>de</strong> Master, da i clic pe<br />
ceea ce dori i s edita i<br />
- Da i clic pe Close Master View pentru a reveni la prezentare<br />
Pentru a ad uga un sli<strong>de</strong> Master, da i clic pe butonul Insert New<br />
Sli<strong>de</strong> Master, aflat pe bara <strong>de</strong> instrumente Sli<strong>de</strong> Master View.<br />
1 Modificarea culorii <strong>de</strong> fundal i a umbririi<br />
Pute i s modifica i culoarea <strong>de</strong> fundal i umbrirea pentru sli<strong>de</strong>-ul<br />
curent sau pentru toate sli<strong>de</strong>-urile. Modificarea poate fi operat <strong>în</strong><br />
vizualizarea Sli<strong>de</strong> Master sau <strong>în</strong> orice alt vizualizare.<br />
Pentru a modifica umbrirea i culoarea <strong>de</strong> fundal, Fig.5.17:<br />
- Cale: Format Background.<br />
- În caseta <strong>de</strong> dialog Background, <strong>de</strong>rula i meniul Background<br />
Fill i alege i o culoare uniform sau Fill Effects<br />
- În caseta <strong>de</strong> dialog Fill Effects, da i clic <strong>în</strong> taburi i selecta i<br />
caracteristicile dorite
- Da i clic pe OK<br />
- În caseta <strong>de</strong> dialog<br />
Background, da i click<br />
pe butonul<br />
- Apply to All, ca s<br />
modifica i fundalul<br />
pentru toate<br />
diapozitivele,<br />
- Apply, ca s -l<br />
modifica i pentru un<br />
singur diapozitiv.<br />
- Este aplicat noul fundal.<br />
• Butonul Gradient<br />
- Selecta i, Fig.5.18:<br />
- One color, dac<br />
ve i folosi o singur<br />
culoare<br />
- Two colors, dac<br />
folosi i dou culori<br />
- Preset v ofer o<br />
sec iune pentru<br />
combina ii <strong>de</strong> culori<br />
- Shading styles,<br />
alegeti una din cele<br />
4 variante din<br />
tipurile <strong>de</strong> stil.<br />
-181-<br />
Fig.5.17 Culoarea <strong>de</strong> fundal<br />
Fig.5.18 Butonul Gradient<br />
• Butonul Texture<br />
De la fereastra Texture selecta i un fundal repetitiv prin clic pe<br />
Other Texture … pentru a alege o imagine dintr-un fi ier.<br />
• Butonul Pattern<br />
Cu aceast op iune pute i utiliza doua tipuri <strong>de</strong> tipar.
-182-<br />
Pentru a ve<strong>de</strong>a noua umbrire a fundalului <strong>în</strong> timp ce caseta <strong>de</strong><br />
dialog Background este <strong>în</strong>c <strong>de</strong>schis , da i clic pe butonul Preview i apoi<br />
<strong>de</strong>plasa i caseta <strong>de</strong> dialog <strong>în</strong> lateral.<br />
- Dac aplica i modificarea <strong>în</strong> vizualizarea Sli<strong>de</strong> Master, sunt<br />
modificate toate tipurile <strong>de</strong> sli<strong>de</strong>-uri pentru <strong>de</strong>signul respectiv, cu<br />
excep ia tipului <strong>de</strong> titlu.<br />
- Dac aplica i modificarea la titlul Master, este modificat numai<br />
tipul <strong>de</strong> titlu pentru <strong>de</strong>signul respectiv.<br />
2 Modificarea fonturilor textului<br />
Modificând fonturile din sli<strong>de</strong>-ul Master, pute i modifica fonturile<br />
<strong>în</strong> toat prezentarea.<br />
Pentru a modifica fonturile textului:<br />
- Cale: View Master Sli<strong>de</strong> Master<br />
- Selecta i textul <strong>în</strong> Title Area sau <strong>în</strong> oricare dintre nivelurile<br />
text <strong>de</strong> tip Object Area din sli<strong>de</strong>-ul Master<br />
- Cale: Format, Font<br />
- În caseta <strong>de</strong> dialog Font, efectua i modific rile <strong>de</strong> formatare<br />
- Da i clic pe OK<br />
Pentru a comuta la alt vizualizare, da i clic pe Close Master View<br />
sau da i clic pe oricare buton pentru vizualizare<br />
Culoarea textului este <strong>de</strong>terminat <strong>de</strong> schema <strong>de</strong> culori, dar<br />
modificarea culorii textului <strong>în</strong> vizualizarea Sli<strong>de</strong> Master are prioritate<br />
asupra schemei <strong>de</strong> culori.<br />
3 Modificarea informa iilor din anteturi i notele <strong>de</strong> subsol<br />
Pute i modifica oricând <strong>de</strong>talii din anteturile i notele <strong>de</strong> subsol ale<br />
<strong>de</strong>signului prezent rii.<br />
Pentru a modifica informa iile din anteturi i notele <strong>de</strong> subsol,<br />
Fig.5.19:<br />
- Cale: View Hea<strong>de</strong>r and Footer<br />
- În caseta <strong>de</strong> dialog Hea<strong>de</strong>r and Footer,<br />
- da i clic pentru activarea/<strong>de</strong>zactivarea datei i orei, precum<br />
i a num rului sli<strong>de</strong>-ului,<br />
- <strong>în</strong> caseta <strong>de</strong> text Footer introduce i orice text care dori i s<br />
apar <strong>în</strong> partea inferioar a sli<strong>de</strong>-urilor.
-183-<br />
- Da i clic pe butonul Apply to All, pentru a aplica modific rile la<br />
toate diapozitivele, sau da i clic pe butonul Apply, pentru a le<br />
aplica unui singur diapozitiv.<br />
Fig.5.19 Modificare antet/subsol<br />
4 Ad ugarea unei sigle la fundal<br />
O sigl poate s ofere atuul <strong>de</strong>cisiv <strong>în</strong>tr-o prezentare standard. Ea<br />
poate fi <strong>de</strong>senat cu instrumentele pentru <strong>de</strong>senare PowerPoint, aflate pe<br />
bara <strong>de</strong> instrumente Drawing, sau poate fi inserat dintr-un fi ier grafic.<br />
<strong>1.</strong>Pentru a ad uga o sigl la fundal:<br />
- În vizualizarea Sli<strong>de</strong> Master, din meniul Insert Picture From<br />
File<br />
- În caseta <strong>de</strong> dialog Insert Picture, localiza i fi ierul pentru inserare<br />
i da i clic pe butonul Insert<br />
2.Pentru a ad uga o sigla din ClipArt la fundal:<br />
- În vizualizarea Sli<strong>de</strong> Master, din meniul Insert Picture Clip<br />
Art<br />
- În panoul <strong>de</strong> sarcini ClipArt, c uta i o imagine a<strong>de</strong>cvat , apoi<br />
alege i comanda Insert din meniu<br />
- Pozi iona i sigla <strong>în</strong> sli<strong>de</strong>-ul Master<br />
Pentru a comuta la alt vizualizare da i clic pe Close Master View<br />
sau da i clic pe orice alt buton pentru vizualizare.
-184-<br />
În sli<strong>de</strong>-ul Master pute i copia i lipi o imagine grafic din alt<br />
program sau imagini din sli<strong>de</strong>-ul Master al altei prezent ri.<br />
5 Ad ugarea imaginilor<br />
Pentru a va crea propriile imagini, pute i utiliza instrumentele<br />
pentru <strong>de</strong>senare din aplica ia PowerPoint.<br />
Ad ugarea WordArt-ului i a imaginilor se face exact ca <strong>în</strong><br />
Microsoft Word.<br />
5.3.4. Salvarea unui <strong>de</strong>sign personalizat<br />
Pute i s <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> i un ablon, s face i oricare dintre modific rile<br />
care au fost <strong>de</strong>taliate <strong>în</strong> acest capitol sau pe toate i apoi s salva i ablonul<br />
personalizat pentru a fi utilizat <strong>în</strong> alte prezent ri.<br />
Pentru a salva un <strong>de</strong>sign personalizat:<br />
- Efectua i modific rile <strong>de</strong> formatare la sli<strong>de</strong>-ul Master al unei<br />
prezent ri sau al unui ablon.<br />
- Cale: File Save As<br />
- În caseta <strong>de</strong> dialog Save As, <strong>de</strong>rula i meniul Save as Type i alege i<br />
comanda Design Template<br />
o Scrie i numele ablonului i alege i locul un<strong>de</strong> dori i s -l<br />
salva i<br />
- Da i clic pe butonul Save<br />
5.3.5. Lucrul <strong>în</strong> vizualizarea Sli<strong>de</strong> Sorter<br />
Vizualizarea Sli<strong>de</strong> Sorter (sortare sli<strong>de</strong>-uri) afi eaz rânduri <strong>de</strong><br />
miniaturi ale sli<strong>de</strong>-urilor, similar felului <strong>în</strong> care a i <strong>în</strong>c rca diapozitive <strong>de</strong><br />
35 mm pe un suport iluminat pentru a trece <strong>în</strong> revist con inutul unei<br />
prezent ri.<br />
În vizualizarea Sli<strong>de</strong> Sorter, pute i s rearanja i sli<strong>de</strong>-urile, s le<br />
terge i sau s le duplica i i s modifica ia ablonul pentru a schimba<br />
aspectul general al prezent rii.<br />
Pentru a comuta la vizualizarea Sli<strong>de</strong> Sorter:<br />
- Cale: View Sli<strong>de</strong> Sorter<br />
1 Reordonarea sli<strong>de</strong>-urilor<br />
Pute i modifica ordinea diapozitivelor <strong>în</strong> orice moment din crearea<br />
prezent rii.
-185-<br />
Pentru a reordona sli<strong>de</strong>-urile:<br />
- Plasa i cursorul mouse-ului pe sli<strong>de</strong>-ul pe care dori i s -l<br />
repozi iona i <strong>în</strong> prezentare<br />
- Men ine i ap sat butonul mouse-ului i trage i diapozitivul <strong>în</strong> alt<br />
pozi ie.<br />
- Elibera i butonul mouse-ului<br />
2 Modificarea <strong>de</strong>signului <strong>în</strong> vizualizarea Sli<strong>de</strong> Sorter<br />
Atunci când aplica i un ablon nou pentru <strong>de</strong>sign <strong>în</strong> vizualizarea<br />
Sli<strong>de</strong> Sorter, pute i ve<strong>de</strong>a imediat felul <strong>în</strong> care sunt afectate diverse<br />
machete. De asemenea, pute i modifica fundalul sau schema <strong>de</strong> culori<br />
pentru toate sli<strong>de</strong>-urile sau numai pentru cele selectate.<br />
<strong>1.</strong> Pentru a aplica un ablon nou pentru <strong>de</strong>sign:<br />
- În bara <strong>de</strong> instrumente Formatting, da i clic pe butonul Design<br />
- În panoul <strong>de</strong> sarcini Sli<strong>de</strong> Design, <strong>de</strong>rula i pentru a selecta un<br />
<strong>de</strong>sign<br />
- Din lista auto<strong>de</strong>rulant alege i op iunea Apply to All Si<strong>de</strong>s sau<br />
Apply to Selected Sli<strong>de</strong>s.<br />
- Este aplicat noul <strong>de</strong>sign.<br />
2. Pentru a modifica fundalul:<br />
- Selecta i sli<strong>de</strong>-ul sau sli<strong>de</strong>-urile pe care dori i s le modifica i<br />
- Cale: Format Background<br />
- În caseta <strong>de</strong> dialog Background, efectua i modificarea<br />
- Da i click pe butonul Apply pentru a modifica doar diapozitivul<br />
ori diapozitivele selectate, sau da i clic pe butonul Apply to All<br />
pentru a modifica toate diapozitivele<br />
3. Pentru a modifica schema <strong>de</strong> culori:<br />
- În bara <strong>de</strong> instrumente Formatting, da i clic pe butonul Design<br />
- În panoul <strong>de</strong> sarcini Sli<strong>de</strong> Design, da i clic pe Color Schemes, apoi<br />
alege i o schema <strong>de</strong> culori<br />
- Din lista auto<strong>de</strong>rulant , alege i op iunea Apply to All Sli<strong>de</strong>s sau<br />
Apply to Selected.<br />
3 Duplicarea i tergerea sli<strong>de</strong>-urilor<br />
Pute i duplica i terge sli<strong>de</strong>-urile selectate <strong>în</strong> vizualizarea Sli<strong>de</strong><br />
Sorter, v zând imediat efectul ac iunii <strong>în</strong> <strong>de</strong>rularea sli<strong>de</strong>-urilor. De<br />
asemenea, pute i plasa sli<strong>de</strong>-urile <strong>în</strong> clipboard pentru a fi lipite altun<strong>de</strong>va.
-186-<br />
<strong>1.</strong> Pentru a duplica unul sau mai multe diapozitive:<br />
- Selecta i sli<strong>de</strong>-ul sau sli<strong>de</strong>-urile pe care dori i s le duplica i<br />
- Ap sa i Ctrl+D pentru a duplica diapozitivul<br />
2. Pentru a terge unul sau mai multe diapozitive:<br />
- Selecta i sli<strong>de</strong>-ul sau sli<strong>de</strong>-urile pe care dori i s le terge i<br />
- Ap sa i tasta Delete pentru a le terge<br />
3. Pentru a lipi un diapozitiv din clipboard:<br />
- Dac panoul <strong>de</strong> sarcini nu este <strong>de</strong>ja vizibil, alege i comanda Task<br />
Pane din meniul View<br />
- Da i clic pe s geata pentru alte panouri <strong>de</strong> sarcini i selecta i<br />
Clipboard din list<br />
- În panoul <strong>de</strong> sarcini Clipboard, da i clic pe <strong>de</strong>stina ie i alege i<br />
op iunea Paste<br />
- Alege i o op iune <strong>de</strong> formatare pentru selec ia lipit .<br />
De asemenea, din meniul Edit pute i alege comenzile Duplicate<br />
sau Delete Sli<strong>de</strong>.<br />
5.3.6. Asocierea <strong>de</strong> efecte pentru sli<strong>de</strong>-uri<br />
• Action buttons<br />
Folosi i acest buton i ad uga i butoane func ionabile <strong>în</strong> sli<strong>de</strong>-uri,<br />
Fig.5.20.<br />
Fig. 5.20 Butoane Action<br />
- Cale: Sli<strong>de</strong> Show Action Buttons<br />
- Face i clic pe unul din butoane i trage i butonul <strong>în</strong> sli<strong>de</strong> cu<br />
ajutorul mouse-ului. Dup ce face i acest lucru, va ap rea o<br />
fereastra numit Action Setings, Fig.5.2<strong>1.</strong><br />
- Seta i ac iunea pe butoanele Mouse Click sau pe Mouse Over.<br />
- Ac iunile specifice pentru Mouse Click se vor executa când<br />
butonul acestei ferestre este selectat ( <strong>în</strong> locul un<strong>de</strong> scrie
-187-<br />
Mouse Click). La fel se proce<strong>de</strong>az dac se dore te selectarea<br />
ac iunii Mouse Over.<br />
- Selecta i o ac iune pentru butoane prin alegerea unei <strong>de</strong>stina ii<br />
Hyperlink to.<br />
- Dac dori i s se aud un sunet când face i clic pe buton utiliza i<br />
fereastra Play sound i alege i un tip <strong>de</strong> sunet din meniu.<br />
- Ap sa i OK când termina i.<br />
Butonul din sli<strong>de</strong> poate fi modificat folosind p tr elele din jurul<br />
lui iar adâncimea se poate seta <strong>de</strong> la butonul galben.<br />
Fig. 5.21 Set ri efecte<br />
• Sli<strong>de</strong> Animation<br />
Câteva anima ii pentru sli<strong>de</strong>-uri le pute i ob ine din meniurile barei<br />
pentru meniuri.<br />
- Selecta i textul sau graficul care va fi animat.<br />
- Cale: Sli<strong>de</strong> Show Animation Scheme i alege i una din op iuni<br />
Pentru mai multe op iuni urm ri i pa ii, Fig.5.22:<br />
- Cale: Sli<strong>de</strong> Show Custom Animation<br />
- Selecta i un obiect din sli<strong>de</strong>-ul pe care dori i s -l anima i (din lista<br />
Check to animate sli<strong>de</strong> objects list)<br />
- Sub butonul Effect tab selecta i tipul <strong>de</strong> anima ie ( sau selecta i No<br />
effect dac nu dori i anima ie).
-188-<br />
- Selecta i un efect <strong>de</strong> dup anima ie cu After animation dac textul<br />
trebuie s - i schimbe culoarea dup anima ie.<br />
Fig. 5.22 Op iuni anima ie<br />
- Color palette- selecta i una din culori sau selecta i More colors<br />
pentru a ve<strong>de</strong>a mai multe nuan e.<br />
- Don’t Dim- aceasta op iune terge efectele <strong>de</strong> dup<br />
anima ie.<br />
- Hi<strong>de</strong> after animation- textul va fi imediat ters dup ce<br />
anima ia este complet .<br />
- Hi<strong>de</strong> on Next Mouse click-textul va fi ters când mouse-ul<br />
este ac ionat.<br />
- Alege i un tip <strong>de</strong> text <strong>în</strong> sec iunea introduce text. Meniul care<br />
rezult ofer op iuni pentru fiecare caracter din fiecare listare.<br />
- Selecta i All at once pentru ca textul s apar imediat<br />
- By Letter pentru un efect care face ca literele s apar pe<br />
rând.<br />
- Selecta i butonul Or<strong>de</strong>r & Timing tab pentru a schimba ordinea <strong>în</strong><br />
care apar obiectele <strong>în</strong> sli<strong>de</strong>. Selecta i obiectele <strong>în</strong> caseta Animation<br />
or<strong>de</strong>r i face i clic pe s ge ile Move pentru a schimba pozi ia<br />
obiectelor. Sub Start animation selecta i on Mouse click pentru a<br />
activa anima ia prin clic cu mouse-ul, sau automat dup un anumit<br />
num r <strong>de</strong> secun<strong>de</strong>, selecta i Automatically.<br />
- Face i clic pe butonul AutoPreview pentru a ve<strong>de</strong>a cum arat<br />
prezentarea<br />
- OK când termina i.
-189-<br />
• Sli<strong>de</strong> Transition<br />
Ad uga i efecte <strong>de</strong> tranzi ii când schimba i sli<strong>de</strong>-urile cu<br />
urm toarele instruc iuni:<br />
- Cale: Sli<strong>de</strong> Show Sli<strong>de</strong> Transition<br />
- Din sec iunea Allpy to selected sli<strong>de</strong>s selecta i o tranzi ie din<br />
meniul ce apare i observa i dup ce a i ales tranzi ia cum ar<br />
ap rea aceasta cu AutoPreview. Selecta i o vitez pentru<br />
tranzi ie.<br />
- Sub Advance sli<strong>de</strong> alege i<br />
- On Mouse Click - pentru ca tranzi ia sli<strong>de</strong>-ului s aib loc<br />
prin ap sarea mouse.<br />
- Automatically after - tranzi ia are loc automat un num r <strong>de</strong><br />
secun<strong>de</strong>.<br />
- Loop until the next sound - pute i selecta un sunet dac dori i<br />
s se repete pân la urm torul sunet.<br />
- Face i clic pe Apply to All dac efectul tranzi iei va fi ad ugat la<br />
toate sli<strong>de</strong>-urile sau Apply dac efectul va fi ad ugat doar la sli<strong>de</strong>ul<br />
curent.<br />
• Sli<strong>de</strong> Show Options<br />
- Cale: Tools Options View. Pute i alege din mai multe op iuni<br />
pentru tranzi iile sli<strong>de</strong>-urilor. Astfel:<br />
- Popup menu on right Mouse click – pute i accesa meniul<br />
shortcut <strong>în</strong> timpul prezent rii.<br />
- Show popup menu button – pute i activa butonul meniului care<br />
apare <strong>în</strong> col ul din stânga jos pe ecran, <strong>în</strong> timpul prezent rii.<br />
- End with black sli<strong>de</strong> – insera i un sli<strong>de</strong> gol i negru la sfâr itul<br />
prezent rii.<br />
5.4. Preg tirea final a unei prezent ri<br />
Prin preg tirea final a unei prezent ri se <strong>în</strong> elege efectuarea<br />
urm toarelor activit i: alegerea tipului diapozitivelor din prezentare,<br />
crearea/editarea notelor asociate unui sli<strong>de</strong>, verificarea ortografic a<br />
textelor existente <strong>în</strong> prezentare, mutarea/ tergerea/copierea sli<strong>de</strong>-urilor <strong>în</strong><br />
cadrul unei prezent ri sau <strong>în</strong>tre prezent ri <strong>de</strong>schise (opera ii <strong>de</strong>scrise <strong>în</strong><br />
capitolele anterioare, dar care au un rol important <strong>în</strong> examinarea final a<br />
prezent rii), examinarea diagramelor <strong>în</strong>aintea prezent rii, ascun<strong>de</strong>rea sau<br />
reafi area unor diapozitive i vizualizarea (lansarea <strong>în</strong> execu ie) a<br />
prezent rii.
-190-<br />
1 Alegerea tipului diapozitivelor din prezentare<br />
Alegerea tipului diapozitivelor din prezentare, adic dimensionarea<br />
diapozitivelor pentru un anumit suport, se realizeaz prin comanda Page<br />
Setup (ini ializare pagin ) a meniului File. În urma acestei comenzi se<br />
afi eaz urm toarea fereastr <strong>de</strong> dialog, Fig.5.23:<br />
Fig.5.23 Tipul <strong>de</strong> sli<strong>de</strong><br />
Alegerea tipului sli<strong>de</strong>-urilor se stabile te cu ajutorul listei<br />
combinate etichetate cu Sli<strong>de</strong>s sized for. Suportul sli<strong>de</strong>-urilor poate fi, <strong>de</strong><br />
exemplu, hârtie A4 sau A3, prezentare pe ecran (On-screen Show),<br />
diapozitive <strong>de</strong> 35mm (35mm Sli<strong>de</strong>s), folii pentru retroproiector<br />
(Overhead), suport tip utilizator (Custom) i altele. Dac se alege varianta<br />
Custom, atunci programul PowerPoint va modifica valorile con inute <strong>în</strong><br />
cutiile text Width (l ime) i Height (<strong>în</strong> l ime) la dimensiunile zonei <strong>de</strong><br />
imprimare a imprimantei active.<br />
Butoanele <strong>de</strong> op iune situate <strong>în</strong> subfereastra Orientation <strong>de</strong>finesc<br />
orientarea sli<strong>de</strong>-urilor precum i a notelor, a rezumatelor i a schi elor.<br />
Variantele posibile sunt Portrait (portret, se afi eaz sau se imprim<br />
paralel cu latura mai <strong>în</strong>gust a suportului) i Landscape (se afi eaz sau se<br />
imprim paralel cu latura mai lat a suportului).<br />
Cutia text Number sli<strong>de</strong>s from specific num rul <strong>de</strong> la care va<br />
<strong>în</strong>cepe numerotarea obiectelor care se vor imprima (<strong>în</strong> cazul <strong>în</strong> care se cere<br />
aceast numerotare prin intermediul comenzii Hea<strong>de</strong>r and Footer, antet i<br />
subsol).<br />
2 Crearea/editarea notelor asociate unui sli<strong>de</strong><br />
Notele asociate unui sli<strong>de</strong> se pot edita sau crea <strong>în</strong> doua moduri:<br />
- <strong>în</strong> modul normal <strong>de</strong> vizualizare se efectueaz un clic pe regiunea<br />
rezervat notelor<br />
- se trece <strong>în</strong> modul <strong>de</strong> vizualizare tip Notes Page.
-191-<br />
3 Verificarea ortografic a textelor din prezentare<br />
Func ia <strong>de</strong> verificare ortografic a textului introdus se bazeaz pe<br />
dic ionarul unei limbi. Limba utilizat pentru realizarea verific rii<br />
ortografice se stabile te din meniul Tools, comanda Set Language. Evi<strong>de</strong>nt,<br />
dic ionarul limbii selectate trebuie instalat pe calculatorul utilizat.<br />
În programul PowerPoint func ia <strong>de</strong> verificare ortografic a<br />
textului tastat este activat implicit. Dac se tasteaz un cuvânt ortografic<br />
gre it, atunci cuvântul respectiv va fi subliniat cu ro u.<br />
Activarea sau <strong>de</strong>zactivarea func iei <strong>de</strong> verificare ortografic poate<br />
fi realizat prin meniul Tools, comanda Options. În urma acestei comenzi<br />
se afi eaz o fereastr <strong>de</strong> dialog format din mai multe file, din care se va<br />
alege fila Spelling and Style. Prin selectarea sau <strong>de</strong>selectarea casetei <strong>de</strong><br />
selectare Check spelling as you type se poate activa sau <strong>de</strong>zactiva func ia<br />
<strong>de</strong> verificare ortografic <strong>în</strong> timpul introducerii textului.<br />
Dac un cuvânt este subliniat cu ro u, cuvântul respectiv este fie<br />
incorect, fie nu se g se te <strong>în</strong> dic ionarul limbii utilizate din diverse motive<br />
(<strong>de</strong> exemplu este un neologism sau un cuvânt neluat <strong>în</strong> consi<strong>de</strong>rare <strong>de</strong> cei<br />
care au realizat dic ionarul).<br />
Pentru a lansa <strong>în</strong> execu ie procesul <strong>de</strong> corectare automat a erorilor<br />
ortografice din meniul Tools se va da comanda Spelling (tasta <strong>de</strong> comenzi<br />
rapi<strong>de</strong> F7), Fig.5.24.<br />
Fig.5.24 Spelling<br />
Cuvântul eronat (neg sit <strong>în</strong> dic ionar) este afi at <strong>în</strong> cutia text Not in<br />
Dictionary. Cuvântul corect se introduce <strong>în</strong> cutia text Change to (cuvântul<br />
poate fi selectat i din lista Suggestions). Gre eala poate fi corectat (prin<br />
butonul <strong>de</strong> comand Change) sau ignorat (Ignore). Procesul <strong>de</strong> corectare<br />
ortografic poate fi <strong>în</strong>trerupt prin butonul <strong>de</strong> comand Close.
-192-<br />
4 Examinarea (vizualizarea) prezent rii <strong>în</strong>ainte <strong>de</strong> imprimare<br />
Fereastra care afi eaz obiectele existente <strong>în</strong>tr-un diapozitiv exact<br />
<strong>în</strong> modul <strong>în</strong> care ele se vor imprima se poate afi a prin meniul File,<br />
comanda Print Preview (examinarea <strong>în</strong>aintea imprim rii ), Fig.5.25. În<br />
acest mod <strong>de</strong> vizualizare a sli<strong>de</strong>-ului curent forma cursorului se transform<br />
<strong>în</strong>tr-o lentil , care con ine semnele + sau -. Prin clicuri succesive se poate<br />
cere majorarea respectiv mic orarea zonei analizate. Fereastra este<br />
prev zut cu o bar <strong>de</strong> unelte special .<br />
Fig. 25 Fereastra obiectelor din sli<strong>de</strong><br />
Semnifica ia butoanelor:<br />
<strong>1.</strong> trecere la pagina anterioara<br />
2. trecere la pagina urm toare<br />
3. afi are fereastr Print pentru imprimarea propriu zis<br />
4. list combinat prin care se poate stabili obiectul care<br />
urmeaz s fie imprimat:<br />
- Sli<strong>de</strong>s se vor imprima diapozitive<br />
- Handouts (n sli<strong>de</strong>s per page) se vor imprima copii<br />
create pentru auditoriu, un<strong>de</strong> n reprezint num rul <strong>de</strong><br />
sli<strong>de</strong>-uri care se vor imprima pe o pagin<br />
- Notes Pages se vor imprima pagini cu notele<br />
prezentatorului (pe fiecare pagina se va imprima un<br />
sli<strong>de</strong> urmat <strong>de</strong> notele <strong>de</strong> prezentare aferente lui)<br />
- Outline View se vor imprima pagini care con in<br />
informa ii tip schi aferente prezent rii<br />
5. se selecteaz procentajul <strong>de</strong> m rire utilizat la vizualizarea<br />
paginii ( i nu la imprimare)<br />
6. orientare tip Landscape (ve<strong>de</strong>re) a paginilor<br />
7. orientare tip Portrait (portret) a paginilor<br />
8. afi eaz lista <strong>de</strong> comenzi prin care se pot configura<br />
op iunile <strong>de</strong> imprimare<br />
9. <strong>în</strong>chi<strong>de</strong> fereastra <strong>de</strong> examinare i revine la modul <strong>de</strong><br />
vizualizare utilizat anterior<br />
10. ob inere ajutor
-193-<br />
5 Lansare <strong>în</strong> execu ie a imprim rii propriu zise<br />
Opera ia <strong>de</strong> imprimare poate fi configurat i lansat <strong>în</strong> execu ie<br />
prin comanda Print (meniul File). Fereastra afi at <strong>de</strong> aceast comand are<br />
aspectul urm tor, Fig.5.26:<br />
- Subfereastra etichetat Printer este specializat <strong>în</strong> alegerea unei<br />
imprimante care a fost instalat ulterior.<br />
- Dac este selectat caseta <strong>de</strong> selectare Print to file atunci<br />
prezentarea va fi imprimat <strong>în</strong>tr-un fi ier pe disc specificat <strong>de</strong> utilizator<br />
cu extensia PRN care poate fi imprimat fizic ulterior chiar dac la<br />
calculatorul utilizat nu este instalat PowerPoint.<br />
Fig.5.26 Fereastra Print<br />
- Subfereastra Print range stabile te zona <strong>de</strong> imprimare. Implicit<br />
este selectata op iunea All (toate sli<strong>de</strong>-urile) mai existând i op iunile<br />
Current sli<strong>de</strong> (sli<strong>de</strong>-ul curent) sau Sli<strong>de</strong>s (se vor indica care sli<strong>de</strong>-uri vor<br />
fi imprimate <strong>în</strong>tr-o cutie text).<br />
- Number of copies stabile te num rul <strong>de</strong> copii care vor fi<br />
imprimate.<br />
- Lista Print what stabileste obiectul imprim rii:<br />
- Sli<strong>de</strong>s se vor imprima sli<strong>de</strong>-uri<br />
- Handouts se vor imprima copii create pentru auditoriu iar cu<br />
ajutorul listei Sli<strong>de</strong>s per page (care <strong>de</strong>vine activ ) se stabile te<br />
num rul <strong>de</strong> sli<strong>de</strong>-uri imprimate pe aceea i pagin i ordinea lor<br />
(Horizontal/Vertical)<br />
- Notes Page se vor imprima sli<strong>de</strong>-urile plus notele aferente lor
-194-<br />
- Outline View se vor imprima paginile care con in informa ii tip<br />
schi aferente prezent rii<br />
- Lista Color/grayscale stabile te culoare <strong>de</strong> imprimare: Color (<strong>în</strong><br />
culori), Grayscale (nuan e <strong>de</strong> gri) sau Pure Black and White (se utilizeaz<br />
numai culorile alb i negru).<br />
- Dac caseta Scale to fit paper (scalare pentru potrivire <strong>în</strong> pagin )<br />
este selectat atunci dimensiunea sli<strong>de</strong>-urilor imprimate se va m ri sau<br />
mic ora automat <strong>în</strong> a a fel <strong>în</strong>cât s se <strong>în</strong>cadreze exact cu suportul utilizat.<br />
- Dac este selectat caseta Frame sli<strong>de</strong>s (cadru diapozitiv) atunci<br />
sli<strong>de</strong>-urile vor fi prev zute cu borduri dreptunghiulare.<br />
- Dac este selectat op iunea Inclu<strong>de</strong> comment pages (inclu<strong>de</strong>re<br />
pagini cu comentarii) atunci se vor imprima i paginile cu comentarii<br />
pentru sli<strong>de</strong>-urile care con in a a ceva.<br />
6 Ascun<strong>de</strong>rea/reafi area unor diapozitive<br />
Înainte <strong>de</strong> a vizualiza o prezentare, este posibil ascun<strong>de</strong>rea unui<br />
sli<strong>de</strong>, opera ie prin care ele nu vor mai fi afi ate <strong>în</strong> timpul <strong>de</strong>rul rii<br />
prezent rii. Pentru a realiza acest lucru se trece <strong>în</strong> modul normal <strong>de</strong><br />
vizualizare (View Normal) i <strong>în</strong> panoul Sli<strong>de</strong>s se selecteaz sli<strong>de</strong>-ul care<br />
se vrea sa se ascund , dup care din meniul Sli<strong>de</strong> Show se d comanda<br />
Hi<strong>de</strong> Sli<strong>de</strong> (ascun<strong>de</strong>re sli<strong>de</strong>).<br />
Un sli<strong>de</strong> ascuns r mâne <strong>în</strong> fi ierul <strong>de</strong> prezentare chiar dac nu este<br />
vizibil i poate fi reafi at oricând dac se d din nou comanda pe el Hi<strong>de</strong><br />
Sli<strong>de</strong>.<br />
7 Vizualizarea (lansarea <strong>în</strong> execu ie) a prezent rii<br />
Pentru a lansa <strong>în</strong> execu ie o prezentare (pe monitorul calculatorului<br />
sau folosind un proiector) se folosesc urm toarele meto<strong>de</strong>:<br />
- <strong>1.</strong> Cale: Sli<strong>de</strong> Show View Show,<br />
- 2. Prin intermediul tastei <strong>de</strong> comand rapid F5. În urma acestei<br />
ac iuni se va afi a prezentarea <strong>de</strong> la primul sli<strong>de</strong> al prezent rii.<br />
- 3. Se poate utiliza butonul <strong>de</strong> comand Sli<strong>de</strong> Show (afi at <strong>în</strong> col ul<br />
stânga jos al ferestrei PowerPoint), caz <strong>în</strong> care prezentarea va<br />
porni <strong>de</strong> la sli<strong>de</strong>-ul curent.<br />
Avansarea <strong>de</strong> la un sli<strong>de</strong> la altul se poate realiza printr-un clic sau<br />
prin ac ionarea tastei Space sau Enter sau automat dup un anumit timp<br />
dac s-a setat acest lucru <strong>în</strong> op iunea:<br />
- Cale: Sli<strong>de</strong> Show Sli<strong>de</strong> Transition.<br />
Pentru a reveni la un sli<strong>de</strong> anterior se poate ac iona tasta<br />
Backspace.
6.<strong>1.</strong> Internet-ul<br />
6.<strong>1.</strong>1 <strong>Concepte</strong> generale<br />
6. Informa ie i Comunicare<br />
1 No iunile <strong>de</strong> Internet i World Wi<strong>de</strong> Web (WWW)<br />
Internet-ul este o colec ie <strong>în</strong>tins <strong>de</strong> re ele <strong>de</strong> calculatoare care<br />
cuprin<strong>de</strong> <strong>în</strong>tregul glob, conectând la un larg sistem electronic <strong>de</strong> servicii,<br />
resurse i informa ii atât institu ii guvernamentale, militare, educa ionale i<br />
comerciale cât i persoane fizice. Sunt utilizate o serie <strong>de</strong> conven ii i<br />
instrumente pentru a crea imaginea unei singure re ele, cu toate c<br />
sistemele <strong>de</strong> calcul din re ea se bazeaz pe platforme hardware i software<br />
foarte diferite.<br />
Se poate afirma c Internet-ul este una dintre cele mai importante<br />
<strong>de</strong>scoperiri ale secolului. Reprezint o surs inepuizabil <strong>de</strong> informa ii, dar<br />
i un nou mod <strong>de</strong> comunicare <strong>în</strong>tre oameni, gra ie unor servicii precum<br />
po ta electronic (e-mail) i grupurilor <strong>de</strong> informare (Usenet-ul.<br />
Calculatoarele conectate direct la Internet sunt <strong>de</strong>numite<br />
calculatoare server (host, gazd ). La un calculator server se pot conecta<br />
mai multe calculatoare locale (client). Calculatoarele locale nu au acces<br />
direct la Internet, ci prin intermediul calculatoarelor server, care asigur<br />
calculatoarelor client intrarea <strong>în</strong> Internet i le livreaz informa ii.<br />
Re eaua Internet pune la dispozi ia utilizatorului urm toarele tipuri<br />
<strong>de</strong> servicii:<br />
- serviciul <strong>de</strong> po t electronic (mesaje e-mail): trimiterea i<br />
primirea <strong>de</strong> scrisori<br />
- serviciul <strong>de</strong> grupuri <strong>de</strong> informare (Usenet): recep ionarea i<br />
trimiterea mesajelor referitoare la subiecte din grupuri <strong>de</strong><br />
informare<br />
- serviciul <strong>de</strong> transfer ri <strong>de</strong> fi iere (FTP, File Transfer Protocol):<br />
schimb <strong>de</strong> fi iere <strong>în</strong>tre calculatoare server i calculatoare locale<br />
- serviciul <strong>de</strong> acces la calculatoare server (Telnet): permite<br />
utilizatorului s se conecteze la un calculator aflat la distan ,
-196-<br />
propriul calculator fiind un terminal obi nuit al calculatorului<br />
<strong>în</strong><strong>de</strong>p rtat<br />
- serviciul <strong>de</strong> conversa ii cu suport Internet (IRC, Internet Relay<br />
Chat): conversa ie <strong>în</strong>tre mai mul i utilizatori <strong>în</strong> timp real<br />
- serviciul WWW (World Wi<strong>de</strong> Web) sau WEB: este sec iunea<br />
multimedia a re elei. Aceste pagini care se pot afi a pe ecranul<br />
utilizatorului, numite pagini Web pot con ine texte, imagini<br />
grafice, anima ii, fi iere audio i vi<strong>de</strong>o precum i hyperlink-uri.<br />
Paginile Web sunt scrise <strong>în</strong> limbajul HTML (Hypertext Markup<br />
Language) iar serviciul WWW este cel mai <strong>de</strong>s utilizat.<br />
2 No iunile <strong>de</strong> URL, HTTP, FTP, hyperlink, ISP i site Web<br />
URL-ul (Uniform Resource Locator) este adresa unui obiect din<br />
Internet prin care se i<strong>de</strong>ntific o resurs (fi ier) din re ea i se specific<br />
modul <strong>de</strong> acces la fi ierul respectiv. Prin URL se pot i<strong>de</strong>ntifica pagini Web,<br />
tiri Usenet, fi iere, mesaje e-mail etc. Un URL con ine 4 elemente i are<br />
urm toarea form :<br />
Serviciu://NumeServer/Cale/Fi ier<br />
i nu toate aceste elemente trebuie s apar <strong>în</strong> fiecare URL.<br />
HTTP (Hypertext Transfer Protocol): este numele serviciului<br />
Internet prin care paginile Web sunt transferate prin Internet. Prin HTTP se<br />
precizeaz programului <strong>de</strong> navigare faptul c se va conecta la o pagin<br />
Web.<br />
FTP (File Transfer Protocol): este numele serviciului prin care se<br />
asigura transferul fi ierelor <strong>în</strong>tre dou calculatoare (server i client).<br />
Hyperlink: este adresa unei pagini Web care este inclus <strong>în</strong><br />
interiorul unei alte pagini Web. Conceptul <strong>de</strong> hyperlink este esen ial pentru<br />
navigarea rapid <strong>în</strong>tre paginile Web.<br />
ISP (Internet Service Provi<strong>de</strong>r): este firma care ofer accesul la<br />
Internet, precum i alte servicii: spa iu pentru propria pagin Web,<br />
software <strong>de</strong> acces la Internet, accesul la serviciile proprii <strong>de</strong> informa ii etc.
-197-<br />
Site Web: este mul imea paginilor Web memorate pe un calculator<br />
server i care este i<strong>de</strong>ntificabil printr-o anumit adres<br />
(www.company.com).<br />
p r i:<br />
3 Structura adresei unei pagini Web<br />
De obicei adresa unei pagini Web este compus din urm toarele 4<br />
HTTP://CalculatorSever/Cale/Pagina<br />
HTTP este numele serviciului prin care paginile Web sunt<br />
transferate prin Internet<br />
CalculatorServer este numele calculatorului server utilizat format<br />
<strong>de</strong> obicei din urm toarele 3 elemente <strong>de</strong>sp r ite prin caracterul ‘.’:<br />
- loca ia calculatorului respectiv, <strong>de</strong> obicei www<br />
- nume ales sugestiv (<strong>de</strong> ex. numele firmei)<br />
- sufix prin care se indic fie profilul (com=comercial,<br />
edu=educa ional...) fie ara <strong>de</strong> domiciliu (ro=romania)<br />
Cale este calea spre pagina Web, rezi<strong>de</strong>nt pe un anumit calculator<br />
server. Directoarele specificate <strong>în</strong> cale sunt <strong>de</strong>sp r ite prin caracterul ‘/’<br />
(slash). Dac cale nu este specificat , atunci pagina Web se afl <strong>în</strong> dosarul<br />
r d cin al serverului.<br />
Pagina este numele paginii Web utilizate, <strong>de</strong> obicei extensie HTM<br />
sau HTML. Dac pagina nu este specificat , atunci se utilizeaz o pagin<br />
implicit având numele in<strong>de</strong>x.htm, in<strong>de</strong>x.html, <strong>de</strong>fault.htm, <strong>de</strong>fault.html.<br />
4 No iunea <strong>de</strong> program <strong>de</strong> navigare Web i <strong>utilizarea</strong> lui<br />
Prin program <strong>de</strong> navigare Web (browser) se <strong>în</strong> elege o aplica ie<br />
memorat pe calculatorul client capabil s afi eze pe ecranul<br />
calculatorului a paginilor Web.<br />
Func ionând <strong>în</strong> calitate <strong>de</strong> client ia leg tura cu calculatorul server<br />
<strong>de</strong> pe care se dore te <strong>în</strong>c rcarea paginii Web i îi transmite adresa paginii<br />
dorite <strong>de</strong> utilizator. În continuare preia <strong>de</strong> la calculatorul server pagina<br />
Web cerut i o afi eaz pe ecranul calculatorului propriu. De asemenea<br />
programul <strong>de</strong> navigare pune la dispozi ia utilizatorului mijloace simple<br />
pentru <strong>de</strong>sc rcarea pe calculatorul propriu a diferitelor fi iere existente <strong>în</strong><br />
Internet. Exist un num r mare <strong>de</strong> programe <strong>de</strong> navigare Web, <strong>de</strong> exemplu
-198-<br />
Internet Explorer, Mozilla, Opera, Netscape Navigator. În continuare ne<br />
vom referi la programul Internet Explorer, inclus <strong>în</strong> majoritatea versiunilor<br />
sistemului <strong>de</strong> operare Windows.<br />
5 No iunea <strong>de</strong> motor <strong>de</strong> c utare i <strong>utilizarea</strong> lui<br />
Prin motor <strong>de</strong> c utare se <strong>în</strong> elege un program (accesibil tot printr-o<br />
pagin Web) cu ajutorul c ruia se pot c uta paginile Web referitoare la o<br />
informa ie specificat <strong>de</strong> utilizator. Aceast informa ie se introduce <strong>în</strong>tr-o<br />
cutie text dup care se lanseaz <strong>în</strong> execu ie procesul <strong>de</strong> c utare. Rezultatul<br />
c ut rii este o pagin Web <strong>în</strong> care sunt specificate rezultatele g site (adic<br />
adresele paginilor Web <strong>în</strong> care apar informa ii <strong>de</strong>spre subiectul c utat).<br />
Exist un num r mare <strong>de</strong> motoare <strong>de</strong> c utare, cele mai cunoscute fiind<br />
Google, Yahoo, AltaVista ect.<br />
6 No iunea <strong>de</strong> cache<br />
Când utilizatorul afi eaz pagini Web, browser-ul monitorizeaz<br />
activitatea <strong>de</strong> afi are a paginilor. Aceast urm rire <strong>în</strong>seamn c prima dat<br />
când se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> o pagin , ea este salvat pe harddisk-ul calculatorului<br />
utilizat <strong>în</strong>tr-o zon numit cache. În afar <strong>de</strong> paginile Web, aceast zon<br />
con ine i imaginile grafice afi ate pe paginile Web, precum i fi iere tip<br />
cookie. Fiecare utilizator al calculatorului are o zon cache proprie.<br />
Aceast zon se g se te <strong>în</strong> directorul:<br />
C://Documents and Settings\NumeUtilizator\Local Settings\Temporary<br />
Internet Files<br />
Dac ulterior se revine la o pagin Web care a fost vizitat<br />
anterior, atunci, folosind informa iile memorate <strong>în</strong> zona cache, reafi area<br />
paginii respective va fi mult mai rapid , <strong>de</strong>oarece navigatorul o va <strong>în</strong>c rca<br />
direct <strong>de</strong> pe harddisk, <strong>în</strong> loc s o <strong>în</strong>carce din Web. În acest fel se va<br />
economisi din timpul necesar afi rii paginii respective, <strong>de</strong>oarece<br />
<strong>în</strong>c rcarea <strong>de</strong> pe disc este mult mai rapid . Actualizarea fi ierelor<br />
memorate <strong>în</strong> zona cache este realizeaz <strong>de</strong> obicei automat, <strong>în</strong>s navigatorul<br />
poate s reconfigureze parametrii zonei.
7 No iunea <strong>de</strong> cookie<br />
-199-<br />
Prin cookie se <strong>în</strong> elege un mic fi ier text creat <strong>de</strong> unele site-uri<br />
Web i memorate pe calculatorul utilizatorului <strong>de</strong> site. Acest tip <strong>de</strong> fi ier<br />
con ine anumite informa ii <strong>de</strong>spre calculator: preferin e utilizate <strong>în</strong><br />
vizionarea paginilor Web, lista paginilor Web vizitate, timpul utilizat<br />
pentru vizitarea paginilor, informa ii referitoare la persoana vizitatoare.<br />
Astfel, fi ierele cookie sunt consi<strong>de</strong>rate ca fiind un atac dur la<br />
confi<strong>de</strong>n ialitate. Au <strong>în</strong>s i un avantaj, i anume c la vizitarea ulterioar a<br />
site-ului care a creat fi ierul cookie, schimbul <strong>de</strong> informa ii <strong>în</strong>tre utilizator<br />
i site vor fi mai rapi<strong>de</strong>. Aceste fi iere se pot terge <strong>de</strong>oarece, ele nu vor<br />
influen a buna func ionare a sistemului <strong>de</strong> operare.<br />
6.<strong>1.</strong>2 Securitatea<br />
1 No iunea <strong>de</strong> site Web protejat<br />
Exist site-uri care permit p strarea confi<strong>de</strong>n ialit ii datelor<br />
utilizatorilor. La aceste site-uri, utilizatorii trebuie s solicite un nume <strong>de</strong><br />
utilizator i o parol <strong>de</strong> la administratorul site-ului. Dup ce s-au ob inut<br />
aceste informa ii, <strong>în</strong> momentul apel rii site-ului respectiv se va complecta<br />
un “formular” <strong>în</strong> care se vor introduce numele utilizatorului (User Name) i<br />
parola lui (Password). Accesul la site va fi permis doar dac ambele<br />
informa ii sunt corecte.<br />
2 No iunea <strong>de</strong> certificat digital<br />
Certificatele digitale sunt fi iere folosite pentru i<strong>de</strong>ntificarea <strong>în</strong><br />
mod unic a resurselor pe re ele cum este Internet-ul. Aceste certificate dau<br />
posibilitatea comunica iei sigure i confi<strong>de</strong>n iale <strong>în</strong>tre dou p r i. Ele sunt<br />
alocate <strong>de</strong> c tre o autoritate numit Certification Authority. Rolul acestei<br />
autorit i este s vali<strong>de</strong>ze i<strong>de</strong>ntitatea posesorului certificatului i “s<br />
semneze” certificatul astfel <strong>în</strong>cât acesta s nu poat fi falsificat <strong>de</strong> c tre o<br />
alt persoan . Certificatele digitale garanteaz o comunica ie criptat , <strong>de</strong><br />
mare securitate <strong>în</strong>tre navigator i server Web.
3 No iunea <strong>de</strong> criptare<br />
-200-<br />
Prin criptare se <strong>în</strong> elege procesul prin care se face imposibil<br />
citirea datelor proprii <strong>de</strong> c tre persoane str ine. Aceste date personale pot<br />
fi fi iere p strate pe suport magnetic sau mesaje e-mail.<br />
Sistemul criptografic utilizat <strong>de</strong> sistemul <strong>de</strong> operare Windows XP<br />
folose te o tehnic numeric <strong>de</strong> criptare extrem <strong>de</strong> complex , numit EFS<br />
(Encryption File System). Pe volume disc tip NTFS criptarea unui fi ier<br />
sau director este extrem <strong>de</strong> simpl :<br />
- se selecteaz fi ierul sau directorul<br />
- se afi eaz fereastra <strong>de</strong> dialog referitoare la propriet ile avansate<br />
ale fi ierului sau directorului<br />
- se selecteaz caseta Encrypt contents to secure data<br />
Criptarea este transparent pentru utilizatorul care a criptat, ceilal i<br />
utilizatori vor primi mesajul Access <strong>de</strong>nied (acces interzis), <strong>în</strong> momentul <strong>în</strong><br />
care doresc s <strong>de</strong>schid un obiect criptat.<br />
4 Pericolul infect rii calculatorului cu viru i<br />
Produsele software <strong>de</strong>sc rcate <strong>de</strong> la site-uri specializate prezint un<br />
mare pericol, <strong>de</strong>oarece ele pot con ine viru i. În aceste condi ii, se<br />
recomand ca un program <strong>de</strong>sc rcat <strong>de</strong> pe Internet, <strong>în</strong>ainte s fie instalat, s<br />
fie verificat cu un program antivirus.<br />
5 Pericolul utiliz rii c r ilor <strong>de</strong> credit pe Internet<br />
Prin <strong>utilizarea</strong> c r ilor <strong>de</strong> credit pentru a cump ra produse <strong>de</strong> pe<br />
Internet, contul utilizat poate s <strong>de</strong>vin public, <strong>de</strong>ci banii din cont s fie<br />
sustra i <strong>de</strong> str ini.<br />
6 No iunea <strong>de</strong> firewall<br />
Prin firewall se <strong>în</strong> elege o combina ie <strong>de</strong> hardware i software care<br />
formeaz un sistem <strong>de</strong> securitate, prin care se interzic accese neautorizate<br />
din exterior <strong>în</strong> interiorul re elei proprii <strong>de</strong> tip LAN. Astfel <strong>de</strong> interzice<br />
comunicarea direct <strong>în</strong>tre re eaua proprie i calculatoarele din exteriorul
-201-<br />
re elei. În loc <strong>de</strong> comunicare direct , toate informa iile sunt dirijate spre un<br />
calculator server, numit proxy server, situat <strong>în</strong> exteriorul re elei proprii.<br />
Calculatorul proxy server stabile te dac este periculos sau nu transferul<br />
unui fi ier <strong>în</strong> re eaua intern , <strong>de</strong> asemenea, el <strong>în</strong>registreaz volumul <strong>de</strong><br />
informa ii schimbat cu calculatoarele din exterior, precum i „atacurile”<br />
din exterior <strong>de</strong> a ajunge la datele proprii.<br />
Se recomand ca firmele care au re ele proprii s - i construiasc<br />
un firewall.<br />
6.<strong>1.</strong>3 Navigarea pe Web cu Internet Explorer<br />
1 Deschi<strong>de</strong>rea i <strong>în</strong>chi<strong>de</strong>rea programului Internet Explorer<br />
Pentru a <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> programul Internet Explorer, Fig 6.1:<br />
- Cale: Start All Programs Internet Explorer, sau, se<br />
efectueaz un dublu clic pe simbolul grafic care <strong>de</strong> obicei este<br />
afi at pe <strong>de</strong>sktop.<br />
- Se afi eaz pagina <strong>de</strong> start care <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> ca i con inut <strong>de</strong> modul <strong>de</strong><br />
configurare a navigatorului.<br />
Fig. 6.1 Desktop Internet Explorer<br />
Desktop-ul programului Internet Explorer con ine urm toarele<br />
elemente:<br />
- Bara <strong>de</strong> titlu – con ine titlul paginii Web afi ate i numele<br />
navigatorului
-202-<br />
- Bara meniului principal<br />
- Bara <strong>de</strong> adres – etichetat cu Address <strong>în</strong> care se va tasta adresa<br />
(URL-ul) paginii care se va vizualiza<br />
- Barele <strong>de</strong> instrumente – opera iile utilizate cu mare frecven<br />
sunt accesibile printr-un clic pe un simbol grafic, f r a fi necesar<br />
parcurgerea barei <strong>de</strong> meniuri<br />
- Zona <strong>de</strong> lucru – spa iul rezervat afi rii con inutului paginii Web,<br />
cerut prin bara <strong>de</strong> adres<br />
- Bara <strong>de</strong> stare – con ine informa ii sumare <strong>de</strong>spre meniuri,<br />
comenzi i pagini afi ate<br />
- Aceast bar poate fi afi at :<br />
- Cale: View Status Bar<br />
Pentru a <strong>în</strong>chi<strong>de</strong> programul Internet Explorer:<br />
- Cale: File Close, sau, clic pe butonul Close din col ul dreapta<br />
sus al ferestrei programului <strong>de</strong> navigare.<br />
2 Modificarea paginii <strong>de</strong> pornire a unui program <strong>de</strong> navigare<br />
<strong>în</strong> Web<br />
Exist posibilitatea ca utilizatorul s <strong>de</strong>cid care pagin Web s fie<br />
afi at ini ial <strong>de</strong> navigator. Pentru a stabilii pagina <strong>de</strong> pornire a<br />
navigatorului, Fig. 6.2:<br />
- Se navigheaz la pagina Web care urmeaz s fie pagina <strong>de</strong> pornire<br />
- Cale: Tools Internet Option, se afi eaz o fereastr <strong>de</strong> dialog cu<br />
apte file i se selecteaz fila General<br />
Cutia text Address este completat automat <strong>de</strong> navigator cu<br />
adresa paginii curente<br />
Se ac ioneaz butonul <strong>de</strong> comand Use Current<br />
Fig. 6.2 Modificarea paginii <strong>de</strong> pornire
-203-<br />
Dac se ac ioneaz butonul Use Blank pagina <strong>de</strong> pornire va fi o<br />
pagin necomletat<br />
Dac se ac ioneaz butonul Use Default pagina <strong>de</strong> pornire va fi<br />
pagina utilizat <strong>în</strong> momentul instal rii navigatorului, pagina<br />
firmei Microsoft<br />
- Se execut clic pe butonul OK.<br />
La proxima lansare <strong>în</strong> execu ie a navigatorului, pagina astfel<br />
selectat va fi pagina <strong>de</strong> pornire a programului <strong>de</strong> navigare.<br />
3 Afi area unei pagini Web <strong>în</strong>tr-o fereastr nou<br />
Uneori se dore te vizualizarea simultan pe ecran a mai multor<br />
pagini Web. Num rul paginilor vizualizate <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> doar <strong>de</strong> capacitatea<br />
memoriei interne a calculatorului utilizat. Astfel, dac <strong>în</strong>tr-o fereastr a<br />
navigatorului se indic un hyperlink sau o imagine c reia i s-a asociat o<br />
pagin Web,<br />
- se efectueaz un clic dreapta pe elementul indicat,<br />
- se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> meniul local i se d comanda Open in New Window<br />
- se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> pagina aferent elementului indicat<br />
Comut rile <strong>în</strong>tre ferestrele <strong>de</strong>schise ale navigatorului se realizeaz<br />
astfel:<br />
- se efectueaz un clic pe simbolul grafic afi at pe bara <strong>de</strong> task-uri.<br />
- se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> o list cu paginile Web <strong>de</strong>schise<br />
- se efectueaz un clic pe elementul din list care dore te a fi<br />
vizualizat<br />
4 Oprirea <strong>de</strong>sc rc rii unei pagini Web<br />
Utilizatorul poate opri navigatorul s <strong>în</strong>carce restul unei pagini,<br />
dac cele afi ate <strong>de</strong>ja con in informa ii suficiente i nu se dore te<br />
a teptarea <strong>de</strong>sc rc rii unor imagini i a unor fragmente <strong>de</strong> text.<br />
În acest scop se va efectua un clic pe butonul Stop al barei <strong>de</strong><br />
instrumente.
-204-<br />
5 Reîmprosp tarea (actualizarea) unei pagini Web<br />
Dac <strong>în</strong>c rcarea unei pagini Web a fost oprit cu ajutorul butonului<br />
Stop, reluarea <strong>în</strong>c rc rii paginii Web se poate face prin<br />
- ac ionarea butonului <strong>de</strong> comand Refresh <strong>de</strong> pe bara <strong>de</strong><br />
instrumente, sau<br />
- Cale: View Refresh<br />
- Prin tasta <strong>de</strong> comenzi rapi<strong>de</strong> F5.<br />
6.<strong>1.</strong>4 Modificarea configur rii navigatorului Internet Explorer<br />
1 Afi area i ascun<strong>de</strong>rea barelor <strong>de</strong> instrumente<br />
Programul <strong>de</strong> navigare Internet Explorer folose te urm toarele bare<br />
<strong>de</strong> instrumente:<br />
- Standard Buttons – bara <strong>de</strong> butoane standard: prin butoanele sale<br />
se pot lansa rapid <strong>în</strong> execu ie comenzi <strong>de</strong>s utilizate.<br />
- Address Bar – bara <strong>de</strong> adrese: se introduce adresa unei surse<br />
Internet (URL), se tasteaz Enter i se a teapt afi area<br />
con inutului sursei.<br />
- Links – bara <strong>de</strong> leg turi: con ine butoane a unor adrese <strong>de</strong> pagini<br />
Web, vizitate <strong>de</strong>s.<br />
Afi area/ascun<strong>de</strong>rea acestor bare:<br />
- Cale: View Toolbars Standard Buttons, Address Bar, Links.<br />
De asemenea, exist cinci bare <strong>de</strong> instrumente din categoria<br />
explorator (explorer): Search, Favorites, Media, History i Fol<strong>de</strong>rs.<br />
Aceste bare sunt accesibile din:<br />
- Cale: View Explorer bar<br />
- Sunt afi ate lâng marginea din stânga a ferestrei navigatorului.<br />
Ascun<strong>de</strong>rea lor se face dând un clic pe butonul Close<br />
corespunz tor barei.<br />
2 Afi area i ascun<strong>de</strong>rea imaginilor grafice existente <strong>în</strong>tr-o<br />
pagin Web<br />
Dac se dore te economisirea <strong>de</strong> timp <strong>în</strong> procesul <strong>de</strong> <strong>de</strong>sc rcare a<br />
paginilor Web, atunci se recomand interzicerea <strong>de</strong>sc rc rii paginilor<br />
grafice, Fig. 6.3. Astfel:
-205-<br />
- Cale: Tools Internet Option se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> o fereastr <strong>de</strong><br />
dialog <strong>în</strong> care se va activa fila Advanced (complex). Se vor face<br />
modific rile dorite astfel:<br />
o Selectarea casetei Show pictures va permite <strong>de</strong>sc rcarea<br />
imaginilor grafice <strong>de</strong> pe paginile Web <strong>de</strong>sc rcate<br />
o Dac nu permitem <strong>de</strong>sc rcarea imaginilor grafice, caseta<br />
Show pictures nu va fi selectat , iar <strong>în</strong> locul imaginilor<br />
grafice va ap rea un chenar care poate fi oricând apelat<br />
prin clic dreapta pe mouse, selectându-se astfel din meniul<br />
local caseta Show pictures.<br />
Fig. 6.3 Afi area/ascun<strong>de</strong>rea imaginilor grafice<br />
3 tergerea istoricului <strong>de</strong> navigare <strong>în</strong> Web<br />
Programul Internet Explorer creeaz i memoreaz un articol<br />
referitor la adresa fiec rei pagini Web vizualizat <strong>de</strong> utilizator, <strong>în</strong> sesiunea<br />
actual sau <strong>în</strong> sesiunile anterioare. Aceste informa ii sunt <strong>de</strong>puse <strong>în</strong><br />
directorul:<br />
C://Documents and Settings\NumeUtilizator\Local Settings\History<br />
Configurarea modului <strong>de</strong> utilizare a acestui director, Fig. 6.4:<br />
- Tools Internet Options se afi eaz fereastra navigatorului<br />
- Se selecteaz fila General<br />
o Din lista Day to keep pages in history se stabile te durata<br />
pentru care adresele paginilor vizualizate sunt p strate <strong>în</strong><br />
directorul History.
-206-<br />
o Prin ac ionarea butonului <strong>de</strong> comand Clear History se va<br />
terge con inutul directorului History, opera ie care trebuie<br />
validat <strong>de</strong> utilizator.<br />
6.2 Navigarea <strong>în</strong> Web<br />
6.2.1 Accesarea paginilor Web<br />
Fig. 6.4 tergerea istoricului <strong>de</strong> navigare<br />
1 Afi area unei pagini Web <strong>de</strong> adres special<br />
Pentru a afi a o pagin Web, <strong>în</strong> fereastra programului <strong>de</strong> navigare<br />
se va ac iona astfel:<br />
- Se execut clic <strong>în</strong> cutia Address a navigatorului utilizat<br />
- Se tasteaz adresa paginii Web sau URL-ul paginii<br />
- Se efectueaz un clic pe butonul <strong>de</strong> comand Go sau se ac ioneaz<br />
tasta Enter<br />
- In fereastra programului <strong>de</strong> navigare se va afi a con inutul paginii<br />
Web solicitate.<br />
Trecerea la o alt pagin se va face respectând algoritmul anterior.<br />
Paginile Web pot con ine i hyperlink-uri, adic adresele altor<br />
pagini Web. Ele permit navigarea rapid intre paginile Web. Dac se<br />
efectueaz un clic pe un hyperlink <strong>în</strong> fereastra navigatorului, dup o<br />
perioad <strong>de</strong> a teptare se va afi a pagina indicat <strong>de</strong> hyperlink-ul respectiv.<br />
Hyperlink-urile sunt subliniate i sunt colorate.<br />
Exist posibilitatea ca unei imagini s -i corespund mai multe<br />
hyperlink-uri. Singurul mod <strong>de</strong> a afla acest lucru este examinarea liniei <strong>de</strong><br />
stare a navigatorului <strong>în</strong> timp ce se <strong>de</strong>plaseaz cursorul <strong>de</strong> mouse <strong>de</strong>asupra<br />
imaginii.<br />
2 Navigarea <strong>în</strong>apoi i <strong>în</strong>ainte <strong>în</strong>tre paginile Web vizualizate<br />
anterior
-207-<br />
Navigând <strong>în</strong> Internet, <strong>în</strong> aceea i sesiune se vizualizeaz mai multe<br />
pagini Web. Uneori se dore te revenirea la o pagin vizualizat anterior.<br />
Astfel se efectueaz un clic pe butonul Back. Prin ac ionarea repetat pe<br />
acest buton se poate ajunge pân la prima pagin vizualizat <strong>în</strong> sesiunea<br />
actual .<br />
Dac se execut clic succesiv pe butonul Forward se poate ajunge<br />
din nou la ultima pagin vizualizat <strong>în</strong> sesiunea actual , iar apoi acest<br />
buton va fi inhibat.<br />
6.2.2 Utilizarea atributului „preferat” asociat unei pagini Web<br />
Unele pagini Web sunt vizitate frecvent <strong>de</strong> utilizator. Pentru a<br />
accelera procesul <strong>de</strong> afi are a paginilor Web, sistemul <strong>de</strong> operare Windows<br />
XP pune la dispozi ia utilizatorului un atribut special care are numele<br />
“preferat”. Astfel, adresele paginilor Web prev zute cu acest atribut sunt<br />
memorate <strong>în</strong>tr-un director numit Favorites care se g se te <strong>în</strong> loca ia<br />
C://Documents and Settings\NumeUtilizator\Favorites<br />
În acest dosar se pot insera adrese <strong>de</strong> pagini Web (URL), nume <strong>de</strong><br />
programe ale calculatorului utilizat, nume <strong>de</strong> unit i, directoare ale<br />
calculatorului utilizat.<br />
Con inutul directorului Favorites poate fi vizualizat dup ce s-a<br />
lansat <strong>în</strong> execu ie navigatorul Internet Explorer, efectuând un clic pe<br />
meniul Favorites.<br />
Ad ugarea adresei unei pagini Web <strong>în</strong> directorul Favorites,<br />
Fig.6.5:<br />
- Se lanseaz <strong>în</strong> execu ie programul Internet Explorer<br />
- Cale: Favorites Add to Favorites se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> fereastra <strong>de</strong><br />
dialog Add Favorites<br />
o În cutia text Name se introduce numele propus pentru<br />
pagina Web<br />
o Se efectueaz un clic pe butonul <strong>de</strong> comanda Create in<br />
o Se afi eaz structura actual a directorului Favorites<br />
o Se va <strong>de</strong>semna directorul <strong>în</strong> care se va <strong>de</strong>pune adresa<br />
paginii Web
-208-<br />
Fig. 6.5 Ad ugare adres pagin Web<br />
Exist posibilitatea ca s vizualiz m con inutul unei pagini Web,<br />
chiar dac leg tura este offline. În aceast situa ie pagina Web se va<br />
memora <strong>în</strong> zona cache a calculatorului, care ulterior va putea fi vizualizat .<br />
Dac se efectueaz un clic pe butonul <strong>de</strong> comand Customize, atunci se<br />
lanseaz <strong>în</strong> execu ie un expert prin care se configureaz op iunile <strong>de</strong><br />
vizualizare <strong>în</strong> modul neconectat ale paginii Web analizate.<br />
6.2.3 Organizarea directorului Favorites<br />
Organizarea directorului Favorites se realizeaz cu ajutorul<br />
comenzii Organize Favorites, Fig. 6.6. Aceast comand afi eaz o<br />
fereastr <strong>de</strong> dialog <strong>în</strong> care se g se te structura curent a directorului<br />
Favorites i este prev zut cu ase butoane <strong>de</strong> comand :<br />
Fig. 6.6 Organizarea directorului Favorites
-209-<br />
- Create Fol<strong>de</strong>r creeaz un subdirector <strong>în</strong> directorul Favorites<br />
- Move to Fol<strong>de</strong>r elementul selectat se poate muta <strong>în</strong>tr-un alt<br />
director, prin afi area unei ferestre <strong>de</strong> dialog<br />
- Rename re<strong>de</strong>nume te elementul selectat.<br />
- Delete terge elementul selectat<br />
- Properties afi eaz propriet ile paginii Web selectate din lista<br />
directorului Favorites. Propriet ile paginii Web pot fi afi ate i <strong>în</strong><br />
regim <strong>de</strong> offline prin selectarea casetei Make available offline<br />
- Close <strong>în</strong>chi<strong>de</strong> fereastra <strong>de</strong> dialog Organize Favorites<br />
6.3 C utare <strong>în</strong> Web<br />
6.3.1 Utilizarea unui motor <strong>de</strong> c utare<br />
Prin motor <strong>de</strong> c utare se <strong>în</strong> elege un program, accesibil <strong>în</strong> Internet,<br />
prin care se pot c uta pagini Web care con in informa ii referitoare la un<br />
subiect specificat <strong>de</strong> utilizator. Exist un num r mare <strong>de</strong> motoare <strong>de</strong><br />
c utare. La ora actual , se pare c cele mai populare motoare <strong>de</strong> c utare<br />
sunt Google, Yahoo i Altavista. Adresele lor sunt:<br />
http://www.google.com<br />
http://www.yahoo.com<br />
http://altavista.digital.com<br />
1 Realizarea unei c ut ri folosind cuvinte cheie sau fraze<br />
Pagina Web corespunz toare motoarelor <strong>de</strong> c utare, con in o cutie<br />
text <strong>în</strong> care se tasteaz un cuvânt cheie sau o fraz care caracterizeaz<br />
subiectul c utat. Dup tastare se d comanda Search i astfel se lanseaz <strong>în</strong><br />
execu ie procesul <strong>de</strong> c utare a paginilor Web <strong>în</strong> care apare subiectul<br />
specificat. Rezultatul c ut rii este o list care con ine adresele paginilor<br />
Web <strong>în</strong> care apar informa ii <strong>de</strong>spre subiectul c utat.<br />
2 Copiere <strong>de</strong> texte, URL-uri i imagini dintr-o pagin Web<br />
<strong>în</strong>tr-un document<br />
Por iuni <strong>de</strong> text, hyperlink-uri i imagini con inute <strong>în</strong> pagina Web<br />
curent pot fi copiate <strong>în</strong>tr-un document (Word), al calculatorului propriu.<br />
Pentru a potea efectua aceste copieri sunt necesare urm toarele etape:
-210-<br />
- Se navigheaz la pagina Web din care se va copia o informa ie<br />
- Se selecteaz blocul care urmeaz a fi copiat. Pentru copierea<br />
<strong>în</strong>tregii pagini se va da comanda:<br />
o Cale: Edit Select All<br />
- Din meniul Edit Copy<br />
- Se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> documentul <strong>de</strong>stina ie i pentru inserarea informa iei<br />
se utilizeaz comanda:<br />
- Cale: Edit Paste<br />
3 Salvarea unei pagini Web pe calculatorul propriu<br />
Pagina Web curent poate fi salvat <strong>în</strong>tr-un fi ier al calculatorului<br />
utilizat, <strong>în</strong> ve<strong>de</strong>rea analiz rii ei ulterioare, adic , <strong>în</strong> regim offline –<br />
calculatorul nu mai este conectat la Internet.<br />
Fig. 6.7 Salvare pagin Web pe calculator<br />
Pentru salvarea paginilor Web se va utiliza urm torul algoritm,<br />
Fig. 6.7:<br />
- Pe <strong>de</strong>sktop-ul calculatorului este <strong>de</strong>schis pagina Web care<br />
urmeaz a fi salvat<br />
- Cale: File Save As se afi eaz fereastra <strong>de</strong> dialog cu numele<br />
Save Web Page<br />
o Din lista combinat Save in se stabile te unitatea i<br />
directorul <strong>în</strong> care se va salva pagina curent<br />
o În cutia <strong>de</strong> text File name se introduce numele cu care se<br />
salveaz pagina Web
-211-<br />
o Din lista combinat Save as type se stabile te tipul<br />
fi ierului <strong>de</strong> salvare (htm, html, txt)<br />
o Din lista combinat Encoding se selecteaz tipul <strong>de</strong><br />
caractere utilizat <strong>în</strong> procesul <strong>de</strong> salvare<br />
- Se ac ioneaz butonul Save<br />
Desc rcarea unui fi ier/imagini/produs software dintr-o<br />
pagin Web pe calculatorul propriu<br />
1 Dac pagina Web <strong>de</strong>schis con ine un hyperlink, prin activarea<br />
meniului local (clic dreapta pe mouse), se d comanda Save Target As.<br />
Aceast comand va afi a trei ferestre <strong>de</strong> dialog:<br />
- File Download – programul <strong>de</strong> navigare <strong>de</strong>termin informa ii <strong>de</strong><br />
baz <strong>de</strong>spre fi ierul care se va <strong>de</strong>sc rca (dimensiunea fi ierului,<br />
rata <strong>de</strong> transfer, timpul <strong>de</strong> <strong>de</strong>sc rcare estimat)<br />
- Save As – utilizatorul va specifica informa ii referitoare la locul <strong>de</strong><br />
salvare al fi ierului care se va <strong>de</strong>sc rca (unitatea i calea utilizat ,<br />
numele fi ierului) se va <strong>de</strong>mara procesul <strong>de</strong> salvare prin<br />
ac ionarea butonului <strong>de</strong> comand Save<br />
- Fereastra <strong>de</strong> dialog care indic evolu ia procesului <strong>de</strong> <strong>de</strong>sc rcare<br />
2 Dac pagina Web <strong>de</strong>schis con ine o imagine care nu este<br />
asociat unui hyperlink, prin activarea meniului local se va da comanda<br />
Save Picture As. Aceast comand afi eaz fereastra <strong>de</strong> dialog Save<br />
Picture, care con ine:<br />
- În cutia <strong>de</strong> text File name se <strong>în</strong>carc automat numele imaginii<br />
indicate, nume care poate fi modificat <strong>de</strong> utilizator<br />
- Lista Save as type con ine tipul imaginii indicate<br />
- Lista Save in permite stabilirea unit ii i c ii care se vor utiliza <strong>în</strong><br />
procesul <strong>de</strong> salvare a imaginii<br />
- Se va <strong>de</strong>mara procesul <strong>de</strong> salvare prin comanda Save.<br />
3 De pe Internet se pot <strong>de</strong>sc rca pe calculatorul propriu produse<br />
software. Prima dat se localizeaz programul care se va <strong>de</strong>sc rca, dup<br />
care se efectueaz clic pe hyperlink-ul etichetat cu Download. Se afi eaz<br />
fereastra <strong>de</strong> dialog <strong>în</strong> care utilizatorul poate opta pentru <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rea sau<br />
salvarea fi ierului. În procesul <strong>de</strong> salvare se vor respecta pa ii <strong>de</strong> mai sus.<br />
Pentru a <strong>în</strong>cepe procesul <strong>de</strong> instalare a programului <strong>de</strong>sc rcat se va<br />
executa un dublu clic pe fi ierul cu numele Install.exe sau Setup.exe.
6.3.2 Imprimarea paginii Web<br />
-212-<br />
1 Preg tirea imprim rii paginii Web actuale<br />
Înainte <strong>de</strong> imprimarea propriu-zis se recomand , Fig.6.8:<br />
- Configurarea paginilor<br />
<strong>de</strong> hârtie pe care se va<br />
imprima<br />
o Cale: File<br />
Page Setup<br />
- Vizualizarea paginii<br />
<strong>în</strong>aintea imprim rii<br />
o Cale: File<br />
Print Preview<br />
2 Imprimarea paginii Web actuale<br />
Fig. 6.8 Preg tirea imprim rii<br />
Dup ce au fost stabilite op iunile referitoare la pagina utilizat <strong>în</strong><br />
imprimare i s-a dat comanda <strong>de</strong> examinare a paginii <strong>în</strong>ainte <strong>de</strong> imprimare,<br />
se poate <strong>de</strong>mara procesul <strong>de</strong> imprimare propriu-zis a paginii Web, Fig. 6.9:<br />
- Cale: File Print se afi eaz fereastra <strong>de</strong> dialog cu numele<br />
Print <strong>în</strong> care se configureaz op iunile <strong>de</strong> imprimare<br />
- Pentru lansarea <strong>în</strong> execu ie a procesului <strong>de</strong> imprimare se<br />
ac ioneaz butonul <strong>de</strong> comand Print.<br />
Observa ie:<br />
Înainte <strong>de</strong> lansarea opera iei <strong>de</strong> imprimare se recomand<br />
<strong>de</strong>zactivarea func iei <strong>de</strong> imprimare a culorilor i a imaginilor <strong>de</strong> fundal. În<br />
cazul imprim rii acestora textul va fi probabil mai lixibil dar, <strong>în</strong> acela i<br />
timp, consumul <strong>de</strong> consumabile este mai mare.<br />
Dezactivarea func iei <strong>de</strong> imprimare a culorilor i imaginilor <strong>de</strong><br />
fundal:<br />
- Cale: Tools Internet Options<br />
- Se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> fereastra <strong>de</strong> dialog <strong>în</strong> care se selecteaz fila Advanced<br />
o În sec iunea Printing se <strong>de</strong>selecteaz caseta Print<br />
background colors and images
6.4 Po ta electronic<br />
-213-<br />
Fig. 6.9 Imprimarea paginii Web<br />
Unul dintre cele mai complexe sisteme care in Internet-ul <strong>în</strong> via<br />
este po ta electronic . Email-ul (engl. electronic mail), cum este<br />
cunoscut <strong>în</strong> mod curent, reprezint cel mai popular serviciu Internet. El<br />
presteaz servicii <strong>de</strong> curier i factor po tal, permi ând comunicarea i<br />
transmiterea <strong>de</strong> informa ii <strong>în</strong>tre utilizatori indiferent <strong>de</strong> localizarea<br />
geografic i <strong>de</strong> fusul orar la o vitez remarcabil .<br />
6.4.1 Bazele utiliz rii email-ului<br />
Po ta electronic reprezint modalitatea electronic <strong>de</strong><br />
corespon<strong>de</strong>n prin care una sau mai multe persoane schimb mesaje <strong>în</strong><br />
format text, eventual cu ata are <strong>de</strong> fi iere (grafice, audio/vi<strong>de</strong>o etc.).<br />
A<strong>de</strong>sea termenul <strong>de</strong> email este confundat cu cel <strong>de</strong> mesagerie electronic .<br />
Cel din urm furnizeaz o gam variat <strong>de</strong> servicii prin aplica ii legate <strong>de</strong><br />
circuitul informa ional sub forma formularelor electronice, a fax-urilor, a<br />
convoc rilor, a planific rilor etc. Astfel, <strong>în</strong> mod evi<strong>de</strong>nt, po ta electronic<br />
este una dintre aplica iile serviciului <strong>de</strong> mesagerie electronic .<br />
O adres <strong>de</strong> e-mail va ar ta <strong>în</strong>tot<strong>de</strong>auna <strong>de</strong> forma:<br />
nume_utilizator@adres _calculator<br />
Prima parte con ine i<strong>de</strong>ntificatorul utilizatorului dup cum este el<br />
<strong>în</strong>registrat pe calculatorul un<strong>de</strong> este creat c su a po tal , iar a doua parte<br />
(cea <strong>de</strong> dup @) reprezint informa iile <strong>de</strong> i<strong>de</strong>ntificare <strong>în</strong> Internet a
-214-<br />
calculatorului un<strong>de</strong> se afl c su a po tal (mail-server), organiza ia <strong>de</strong> care<br />
apar ine sau ara un<strong>de</strong> este situat. Cele dou p r i ale adresei sunt <strong>de</strong>sp r ite<br />
prin simbolul @ (se cite te at). Numele poate fi orice combina ie <strong>de</strong> litere<br />
i cifre, f r diferen ieri <strong>în</strong>tre literele mari i mici.<br />
6.4.2 Scrisoarea electronic<br />
Email-ul este un mesaj format din trei zone distincte: antetul,<br />
corpul i semn tura.<br />
Antetul (hea<strong>de</strong>r) este o secven standard <strong>de</strong> informa ii cu care<br />
<strong>în</strong>cepe mesajul po tal: autor (From), <strong>de</strong>stinatar (To), data i ora transmisiei<br />
(Sent/Date), subiect (Subject). Acesta este echivalentul electronic al<br />
plicului, con inând informa iile „ publice" <strong>de</strong> care <strong>în</strong>tregul sistem <strong>de</strong><br />
mesagerie electronic are nevoie pentru a manevra scrisoarea, Fig.6.10:<br />
- From: <strong>de</strong>fine te expeditorul i va con ine cu siguran o adres<br />
email ce trebuie folosit dac se dore te trimiterea unui r spuns la<br />
mesaj.<br />
- To: <strong>de</strong>fine te <strong>de</strong>stinatarul mesajului prin adresa email (din fericire,<br />
programele actuale ne permit s exprim m adresa i sub o form<br />
mai inteligibil , adic scriind <strong>în</strong> clar numele persoanei dac<br />
aceasta exist <strong>în</strong> agenda <strong>de</strong> adrese). De remarcat c aici pot fi<br />
trecute mai multe adrese email separate prin virgul , efectul fiind<br />
acela c mesajul este transmis tuturor celor din list .<br />
- Cc: Este prescurtarea <strong>de</strong> la Carbon copy (copie la indigo). Aici<br />
putem scrie adresele persoanelor care vrem s primeasc o copie a<br />
scrisorii. De obicei este vorba <strong>de</strong> persoane care sunt vizate <strong>de</strong><br />
con inutul mesajului, care ar putea fi interesate <strong>de</strong> informa iile din<br />
mesaj, care monitorizeaz un proiect sau oricine altcineva care<br />
consi<strong>de</strong>r m c trebuie s afle con inutul mesajului. Persoanele ale<br />
c ror adrese sunt trecute <strong>în</strong> câmpul Cc: se mai numesc <strong>de</strong>stinatari<br />
secundari.<br />
- Bcc: Este prescurtarea <strong>de</strong> la Blind carbon copy (copie<br />
confi<strong>de</strong>n ial ). Ca i <strong>în</strong> cazul prece<strong>de</strong>nt, câmpul poate cuprin<strong>de</strong><br />
adresele unor <strong>de</strong>stinatari secundari. Diferen a fa <strong>de</strong> copia simpl<br />
const <strong>în</strong> faptul c <strong>de</strong>stinatarii primari i secundari ai mesajului nu<br />
vor ti c mesajul este recep ionat <strong>de</strong> ace ti corespon<strong>de</strong>n i.<br />
- Sent: afi eaz data i ora transmisiei mesajului.<br />
- Subject: <strong>în</strong> care este <strong>de</strong>scris pe scurt con inutul mesajului. Apoi<br />
dup o linie liber urmeaz a doua zon care con ine mesajul<br />
email.
-215-<br />
Fig. 6.10 “Plicul” electronic<br />
Corpul (body) este mesajul propriu-zis. Marea majoritate a<br />
aplica iilor <strong>de</strong> po t electronic au propriul editor <strong>de</strong> texte cu care poate fi<br />
scris mesajul, iar ultimele versiuni <strong>de</strong> programe permit inserarea <strong>în</strong> mesaje<br />
a informa iilor reprezentate <strong>în</strong> format multimedia i a secven elor HTML,<br />
la fel ca <strong>în</strong> orice pagin Web.<br />
Semn tura (signature) este o secven standard <strong>de</strong> informa ii<br />
(autor, domeniile sale <strong>de</strong> interes, afilieri) care se adaug la sfâr itului<br />
mesajului po tal. Toate aceste informa ii pot fi <strong>în</strong>registrate <strong>în</strong>tr-un fi ier i<br />
ad ugate automat la sfâr itul mesajului.<br />
6.4.3 Folosirea serviciului email<br />
În multe privin e func ionarea po tei electronice se aseam n cu<br />
serviciile po tale obi nuite. Rolul oficiului po tal este jucat <strong>de</strong> un<br />
calculator numit server <strong>de</strong> email. Suntem clien ii acestui server dac<br />
dispunem <strong>de</strong> un cont pe el. Aceasta implic faptul c avem o adres email<br />
prin care putem fi i<strong>de</strong>ntifica i i un spa iu <strong>de</strong> stocare un<strong>de</strong> sunt memorate<br />
mesajele.<br />
Pentru a trimite i primi mesaje electronice sunt folosite mai multe<br />
protocoale: SMTP (Simple Mail Transfer Protocol) pentru transferul<br />
mesajelor <strong>de</strong> la expeditor la server i <strong>în</strong>tre servere, respectiv POP3 (Post<br />
Office Protocol) pentru primirea po tei. Un alt protocol care se folose te<br />
pentru email este IMAP (Internet Message Access Protocol), o variant<br />
îmbun t it a POP3.
-216-<br />
În general, furnizorul <strong>de</strong> servicii <strong>de</strong> re ea este responsabil pentru<br />
crearea cutiilor po tale. O cutie po tal nu este <strong>de</strong>cât un fi ier pe un server<br />
<strong>de</strong> email, un<strong>de</strong> sunt colectate mesajele primite c tre adresele asociate.<br />
Atunci când clientul se conecteaz la server, el transfer mesajele din<br />
aceste fi iere pe calculatorul propriu, fie p strând o copie a lor pe server,<br />
fie tergându-le <strong>de</strong> pe server<br />
6.4.4 Facilit i email<br />
Exist dou posibilit i <strong>de</strong> trimitere i primire a mesajelor email pe<br />
Internet:<br />
- <strong>1.</strong> folosind un client po tal (mailer). Poate cel mai utilizat client<br />
este Outlook Express al firmei Microsoft, Fig.6.1<strong>1.</strong> Alte aplica ii<br />
populare utilizate pentru a prelua i transmite mesaje sunt<br />
Netscape Messenger, Eudora i Pegasus Mail.<br />
Fig. 6.11 Outlook Express<br />
- 2. prin intermediul unui serviciu <strong>de</strong> po t prin interfa Web.<br />
1 Func iile clien ilor <strong>de</strong> email<br />
În linii mari, un client <strong>de</strong> email trebuie s ne permit s comunic m<br />
cu serverul, s vizualiz m mesajele pe care le primim, s compunem<br />
mesajele pe care le expediem i s ne organiz m <strong>în</strong>tr-un mod cât mai<br />
convenabil c su a po tal . Toate aceste func ii sunt <strong>în</strong>s strâns împletite.<br />
S trecem <strong>în</strong> continuare <strong>în</strong> revist cele mai importante:
-217-<br />
Comunicarea. În principiu, aceast func ie se realizeaz automat.<br />
Trebuie totu i s tim c leg tura cu serverul nu este permanent , chiar<br />
dac suntem conecta i cu acesta printr-o re ea. De cele mai multe ori,<br />
conectarea la server se face la anumite intervale <strong>de</strong> timp, ocazie cu care se<br />
transfer mesajele trimise i se aduc mesajele primite, dup care programul<br />
elibereaz leg tura. Stabilirea acestui interval este l sat la latitudinea<br />
utilizatorului (<strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong> num rul mesajelor vehiculate i <strong>de</strong> calitatea<br />
re elei).<br />
Pentru utilizatorii care sunt conecta i la server prin linie telefonic<br />
<strong>în</strong>chiriat (marea majoritate a celor care utilizeaz calculatorul acas i<br />
sunt conecta i la Internet printr-un furnizor comercial), varianta optim este<br />
conectarea explicit , pentru a minimiza <strong>utilizarea</strong> liniei telefonice. Este <strong>de</strong><br />
amintit c <strong>în</strong> acest caz, momentul expedierii mesajului nu coinci<strong>de</strong> cu<br />
transmiterea lui efectiv (avem posibilitatea s ne r zgândim).<br />
Vizualizarea. Este o func ie simpl , prin care putem s citim<br />
mesajele. Majoritatea mailere-lor actuale au posibilitatea s afi eze i text<br />
formatat (<strong>în</strong> principal HTML). Standar<strong>de</strong>le nu sunt <strong>în</strong>c foarte stabile i se<br />
<strong>în</strong>tâmpl a<strong>de</strong>sea ca viewer-ul clientului nostru <strong>de</strong> email s nu <strong>în</strong> eleag<br />
perfect formatarea realizat <strong>de</strong> mailer-ul corespon<strong>de</strong>ntului nostru. i<br />
viceversa.<br />
Singurul aspect mai complex al func iei <strong>de</strong> afi are este cel legat <strong>de</strong><br />
fi ierele ata ate mesajelor. În cazul celor mai multe programe Windows<br />
sau Macintosh, lucrurile se <strong>de</strong>sf oar simplu: <strong>în</strong> mesaj vor ap rea<br />
simboluri grafice corespunz toare tipurilor <strong>de</strong> fi iere ata ate. De regul , un<br />
dublu-clic pe acestea lanseaz aplica ia potrivit .<br />
Compunerea. Aceast func ie este realizat cu ajutorul unui editor<br />
specializat, care cuprin<strong>de</strong> o parte <strong>de</strong> procesare <strong>de</strong> text i o parte <strong>de</strong> comenzi<br />
specifice. Unele programe (<strong>de</strong> pild Microsoft Exchange) permit <strong>utilizarea</strong><br />
unui alt procesor <strong>de</strong> text (cum ar fi Word for Windows) dar, <strong>în</strong> general, cel<br />
<strong>în</strong>globat este suficient.<br />
R spunsul la mesajele primite. Aceast comand este disponibil<br />
când citim un mesaj sau când am selectat un mesaj dintr-unul dintre<br />
dosarele tematice (vezi mai jos), mesaj pe care-l vom numi <strong>în</strong> continuare „<br />
original” . Rezultatul comenzii este c se lanseaz compunerea unui nou<br />
mesaj, completându-se <strong>în</strong>s automat anumite câmpuri ale antetului. În<br />
primul rând, câmpul To: va fi completat (<strong>de</strong> obicei) cu adresa expeditorului<br />
mesajului c ruia îi r spun<strong>de</strong>m. Dac originalul con ine o adres <strong>în</strong> câmpul
-218-<br />
Reply-To din antet, atunci aceasta va fi adresa la care va fi trimis mesajul.<br />
În câmpul Subject va fi copiat subiectul mesajului original, dar se va<br />
ad uga <strong>în</strong> fa „Re:” . În fine, corpul mesajului va fi „ citat” <strong>în</strong> <strong>în</strong>tregime,<br />
adic va r mâne <strong>în</strong> editor, dar fiecare linie va fi prefixat <strong>de</strong> caracterul „ >"<br />
(cazul cel mai comun, dar exist i alte conven ii pentru citare). În felul<br />
acesta putem s r spun<strong>de</strong>m „ punct-cu-punct” , p strând citatele relevante<br />
din mesajul original, putem s scriem o scrisoare compact , l sând la<br />
sfâr it textul original citat integral (astfel <strong>în</strong>cât corespon<strong>de</strong>ntul nostru s<br />
poat s - i aminteasc cât mai exact contextul mesajului pe care l-a trimis),<br />
putem s tergem (par ial sau integral) partea citat din mesajul original<br />
etc.<br />
Trimiterea aceluia i mesaj mai multor <strong>de</strong>stinatari simultan.<br />
Spre <strong>de</strong>osebire <strong>de</strong> func ia simpl <strong>de</strong> r spuns unui expeditor, se genereaz<br />
un r spuns adresat tuturor <strong>de</strong>stinatarilor mesajului original ( i, <strong>de</strong>sigur,<br />
expeditorului). Se folose te <strong>de</strong> obicei atunci când un grup <strong>de</strong> persoane<br />
<strong>de</strong>zbat prin email un subiect i fiecare trebuie s afle ce spun ceilal i.<br />
Aceast facilitate permite i crearea a a-numitelor „ liste <strong>de</strong> discu ii".<br />
Retransmiterea corespon<strong>de</strong>n ei („ cite te i d mai <strong>de</strong>parte"). Se<br />
genereaz un mesaj <strong>în</strong> corpul c ruia este citat <strong>în</strong>tregul mesaj original, iar<br />
subiectul este prefixat cu „ FW:". Ne r mâne sarcina s complet m<br />
câmpurile rezervate <strong>de</strong>stinatarilor (To, Cc, Bcc). Putem s edit m mesajul<br />
original, s -l coment m etc. Se folose te atunci când vrem s aducem i la<br />
cuno tin a altor persoane con inutul (integral sau par ial) al unui mesaj pe<br />
care l-am primit.<br />
Ata area fi ierelor. Posibilitatea <strong>de</strong> a ata a unui mesaj fi iere <strong>de</strong><br />
orice fel (pagini web, imagini, text, vi<strong>de</strong>o etc.), f r ca num rul <strong>de</strong> fi iere<br />
ata ate s fie limitat, este extrem <strong>de</strong> valoroas . Modalitatea practic <strong>de</strong><br />
ata are a unui fi ier la un mesaj se face printr-un dialog <strong>de</strong> selectare a<br />
fi ierului i<strong>de</strong>ntic cu cel obi nuit prin care programele ne cer s specific m<br />
fi ierul pe care s -l <strong>în</strong>carce. Trebuie <strong>în</strong>s s inem seama i <strong>de</strong> anumite<br />
aspecte mai <strong>de</strong>licate, cum sunt codificarea sau dimensiunea fi ierelor<br />
ata ate.<br />
Fi ierele ata ate pot s creasc foarte mult dimensiunea mesajelor<br />
(teoretic nu exist limit superioar ). Este <strong>în</strong>s posibil ca <strong>de</strong>stinatarul<br />
mesajului, dac acesta este conectat printr-o linie telefonic <strong>de</strong> slab<br />
calitate (cazul cel mai comun) s stea ore <strong>în</strong>tregi pe linie pentru a <strong>de</strong>sc rca<br />
fi ierele, cu consecin ele <strong>de</strong> rigoare asupra facturii telefonice. Pe <strong>de</strong> alt
-219-<br />
parte este posibil ca administratorul serverului <strong>de</strong> la <strong>de</strong>stina ie s fie <strong>în</strong><br />
criz <strong>de</strong> spa iu <strong>de</strong> stocare i, <strong>în</strong> consecin , s limiteze dimensiunea<br />
mesajelor acceptate.<br />
2 Serviciul <strong>de</strong> po t prin interfa Web<br />
Programul client email este un applet Java, care poate fi rulat <strong>de</strong><br />
orice browser Web care „ tie” Java. Acestea ofer oricui, gratuit,<br />
posibilitatea <strong>de</strong> a- i <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> o c su po tal , oferind <strong>în</strong> acest scop spa iu<br />
i servicii <strong>de</strong> administrare. Mai mult, din aceste c su e po tale se pot<br />
accesa i eventualele alte c su e po tale <strong>de</strong> care utilizatorul dispune.<br />
Avantajul const <strong>în</strong> faptul c oriun<strong>de</strong> <strong>în</strong> lume avem posibilitatea s ne<br />
<strong>în</strong>tre inem corespon<strong>de</strong>n a, cu singura condi ie <strong>de</strong> a avea acces la WWW.<br />
Pe Internet exist multe site-uri care accept g zduirea <strong>de</strong> conturi<br />
gratuite <strong>de</strong> email. La alegerea unui astfel <strong>de</strong> site trebuie avut <strong>în</strong> ve<strong>de</strong>re<br />
viteza <strong>de</strong> accesare a site-ului i durata <strong>de</strong> <strong>în</strong>c rcare, m rimea c su ei i a<br />
ata amentelor la email acceptate, oferta prezentat <strong>în</strong> limba român ,<br />
informa iile obligatorii care trebuie furnizate la subscriere, existen a unei<br />
pagini <strong>de</strong> start sau a informa iilor necesare utiliz rii c su ei po tale etc.<br />
Servicii Web <strong>de</strong> mail foarte populare sunt Yahoo Mail, Fig.6.12. i<br />
MSN Hotmail, primul oferind utilizatorilor c su e po tale <strong>de</strong> 100 MB.<br />
Fig. 6.12 Yahoo Mail<br />
Indiferent <strong>de</strong> modalitatea <strong>de</strong> accesare a corespon<strong>de</strong>n ei, serviciul<br />
<strong>de</strong> po t electronic ofer suplimentar urm toarele facilit i:<br />
Destinatar inexistent sau indisponibil. Ce se <strong>în</strong>tâmpl dac ,<br />
dintr-un motiv sau altul (<strong>de</strong> pild , <strong>de</strong>stinatarul i-a schimbat adresa)
-220-<br />
scrisoarea nu poate ajunge la <strong>de</strong>stina ie? În mod normal, ea este trimis<br />
<strong>în</strong>apoi. Un mesaj poate la rândul lui s <strong>în</strong>tâmpine anumite dificult i. De<br />
exemplu, unul dintre serverele intermediare este indisponibil, caz <strong>în</strong> care se<br />
recurge la trasee ocolitoare. Dac serverul <strong>de</strong>stina ie este indisponibil,<br />
expeditorul prime te un mesaj <strong>de</strong> avertisment <strong>de</strong> la ultimul server<br />
intermediar, care <strong>în</strong>s va mai insista un timp (<strong>de</strong> obicei câteva zile) s intre<br />
<strong>în</strong> leg tur cu serverul <strong>de</strong>stina ie. Dac adresa este gre it (<strong>de</strong> pild<br />
<strong>de</strong>stinatarul nu mai are cont pe serverul men ionat), expeditorul prime te<br />
un mesaj prin care este <strong>în</strong> tiin at <strong>de</strong> acest lucru.<br />
„Mesaje recomandate” , caz <strong>în</strong> care expeditorul prime te un<br />
mesaj prin care i se confirm <strong>în</strong> mod explicit livrarea mesajului c tre<br />
<strong>de</strong>stinatar. Mai mult, unele programe pot solicita <strong>de</strong>stinatarului s confirme<br />
citirea mesajului, dar func ionarea acestei facilit i <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong> programul<br />
client folosit <strong>de</strong> <strong>de</strong>stinatar.<br />
Mesaje <strong>în</strong> mod anonim. Pentru aceasta, autorul trebuie s trimit<br />
mesajul c tre o adres anonim , <strong>de</strong> un<strong>de</strong> poate s -l retransmit , <strong>de</strong>venind<br />
astfel liber <strong>de</strong> sarcini (f r responsabilit i).<br />
Agenda cu adrese. Majoritatea mailer-elor ofer facilitatea <strong>de</strong> a<br />
stoca adresele corespon<strong>de</strong>n ilor, <strong>de</strong> cele mai multe ori împreun i cu alte<br />
informa ii (porecle, adresa po tal , numere <strong>de</strong> telefon i fax <strong>de</strong> la locul <strong>de</strong><br />
munc sau <strong>de</strong> la domiciliu, data <strong>de</strong> na tere, observa ii etc.). Facilit ile <strong>de</strong><br />
grupare a adreselor (tot un fel <strong>de</strong> fol<strong>de</strong>re), <strong>de</strong> sortare i <strong>de</strong> c utare sunt<br />
comune. Unele programe ofer chiar posibilitatea <strong>de</strong> a crea i adrese<br />
colective numite i liste <strong>de</strong> distribu ie.<br />
Folosirea fi ierului cu semn turi. Acesta con ine o semn tur<br />
care va fi ad ugat la sfâr itul mesajului.<br />
Filtrarea mesajelor <strong>în</strong> func ie <strong>de</strong> diferite criterii (combinat<br />
uneori cu r spunsuri automate). Posibilitatea <strong>de</strong> a filtra automat mesajele<br />
este a<strong>de</strong>sea <strong>de</strong> mare valoare, mai ales atunci când volumul corespon<strong>de</strong>n ei<br />
este mare. Filtrarea se face pe baza unor condi ii specificate <strong>de</strong> utilizator,<br />
cum ar fi prezen a unui anumit ir <strong>de</strong> caractere <strong>în</strong>tr-unul din câmpurile<br />
antetului sau <strong>în</strong> corpul mesajului, precum i condi iile <strong>în</strong> care se aplic (<strong>de</strong><br />
pild mesajelor primite sau mesajelor trimise). Dac condi iile sunt<br />
<strong>în</strong><strong>de</strong>plinite, atunci se execut anumite ac iuni specificate <strong>de</strong> utilizator (<strong>de</strong><br />
exemplu se transfer mesajul <strong>în</strong>tr-un anumit fol<strong>de</strong>r, i se atribuie o anumit
-221-<br />
prioritate, este redirectat la o anumit adres , se r spun<strong>de</strong> cu un text<br />
standard etc.).<br />
Notificarea recept rii i a citirii. Înseamn trimiterea automat a<br />
unui mesaj c tre expeditor atunci când mesajul trimis a fost plasat <strong>în</strong> cutia<br />
po tal a <strong>de</strong>stinatarului, respectiv trimiterea automat a unui mesaj<br />
expeditorului atunci când mesajul original a fost afi at (<strong>de</strong>ci citit) <strong>de</strong> c tre<br />
<strong>de</strong>stinatar.<br />
Diverse. Imagina ia proiectan ilor a dus la o a<strong>de</strong>v rat infla ie <strong>de</strong><br />
facilit i (multe dintre ele complet inutile) oferite <strong>de</strong> produsele software<br />
actuale. Mai <strong>de</strong>s folosite sunt posibilitatea <strong>de</strong> a eticheta mesajele pe baza<br />
unor categorii prestabilite, posibilitatea <strong>de</strong> a le atribui anumite priorit i<br />
(ignorate la transferul <strong>de</strong> mesaje prin Internet dar poate relevante pentru<br />
<strong>de</strong>stinatar, daca mailer-ul s u le recunoa te), posibilitatea <strong>de</strong> a programa<br />
printr-un limbaj propriu (<strong>de</strong> regula scripting) anumite ac iuni, posibilitatea<br />
<strong>de</strong> a utiliza abloane i „ personalit i multiple" (<strong>de</strong> exemplu configurarea a<br />
dou sau mai multe stiluri <strong>de</strong> corespon<strong>de</strong>n : unul pentru mesajele oficiale,<br />
unul pentru corespon<strong>de</strong>n privat etc.), folosirea poreclelor (nicknames) <strong>în</strong><br />
locul adreselor po tale (sunt mai u or <strong>de</strong> memorat) etc.<br />
6.4.5 Gestionarea contului<br />
Dup o perioad <strong>de</strong> folosire intensiv a po tei electronice, num rul<br />
mesajelor primite i trimise (o copie a fiec rui mesaj trimis se p streaz<br />
local) cre te i ne vine din ce <strong>în</strong> ce mai greu s ne <strong>de</strong>scurc m printre ele.<br />
Acest aspect este bine cunoscut <strong>de</strong> produc torii <strong>de</strong> programe client <strong>de</strong><br />
email, a a c din fericire avem la dispozi ie variate posibilit i <strong>de</strong><br />
organizare cât mai eficient . Solu ia <strong>de</strong> baz o reprezint crearea unor<br />
fol<strong>de</strong>re <strong>în</strong> care putem plasa aceste mesaje. Con inutul unui fol<strong>de</strong>r este<br />
vizualizat sub form <strong>de</strong> tabel, cu un mesaj pe fiecare rând. Plasarea unui<br />
mesaj <strong>în</strong>tr-un fol<strong>de</strong>r se face fie prin drag-and-drop, fie prin comenzi simple,<br />
specifice programului.<br />
Cele mai multe programe dispun <strong>de</strong> câteva fol<strong>de</strong>re pre<strong>de</strong>finite.<br />
Astfel, exist <strong>în</strong>tot<strong>de</strong>auna un director un<strong>de</strong> sunt automat plasate noile<br />
mesaje sosite (numit <strong>de</strong> regula Inbox), un director un<strong>de</strong> sunt plasate copii<br />
ale mesajelor trimise (numit a<strong>de</strong>sea Outbox) i un director pentru „ ciorne”<br />
, cu mesaje neterminate care vor fi trimise mai târziu (Drafts). În fine, un<br />
alt director pre<strong>de</strong>finit este cel <strong>în</strong> care se p streaz mesajele pe care le-am<br />
ters (numit Deleted items sau Trash sau altfel). Este bine <strong>de</strong> tiut c
-222-<br />
mesajele pe care le tergem mai sunt disponibile pân când le tergem<br />
<strong>de</strong>finitiv (cu o comand <strong>de</strong> genul Empty trash).<br />
În afar <strong>de</strong> fol<strong>de</strong>rele pre<strong>de</strong>finite, avem posibilitatea <strong>de</strong> a ne crea<br />
propriile fol<strong>de</strong>re, specifice activit ilor pe care le <strong>de</strong>sf ur m. Unele<br />
programe ne permit structurarea ierarhic a directoarelor, astfel <strong>în</strong>cât<br />
acestea ajung s se asemene foarte mult cu structura <strong>de</strong> directoare a<br />
discurilor, cu diferen a c <strong>în</strong> locul fi ierelor aici vom g si mesaje.<br />
În cadrul unui fol<strong>de</strong>r, avem posibilitatea s sort m mesajele dup<br />
criterii diverse (dup dat , dup numele expeditorului sau al <strong>de</strong>stinatarului,<br />
dup subiect, dup dimensiune etc.). Anumite marcaje ne permit s<br />
i<strong>de</strong>ntific m cu u urin mesajele care nu au fost <strong>în</strong>c <strong>de</strong>schise, cele care<br />
con in fi iere ata ate, cele la care am r spuns, cele pe care le-am trimis mai<br />
<strong>de</strong>parte, cele pe care le-am redirectat etc.<br />
Important este i faptul c orice mesaj poate fi tip rit, salvat <strong>în</strong> alt<br />
format sau alt loca ie, sau chiar trimis prin fax, f r s conteze dac<br />
<strong>de</strong>stinatarul nu este disponibil <strong>în</strong> momentul trimiterii mesajului (acesta îl<br />
va primi <strong>în</strong> momentul conect rii la serverul <strong>de</strong> mail i recep ion rii tuturor<br />
mesajelor).<br />
6.4.6 Eticheta email<br />
Internet-ul nu este doar o re ea interna ional <strong>de</strong> calculatoare. El<br />
reprezint , totodat , o comunitate a celor ce schimb informa ii prin<br />
intermediul noilor tehnologii. Rela iile create <strong>în</strong> cadrul acestei comunit i<br />
pretind o anumit reglementare, instituirea anumitor reguli <strong>de</strong> conduit la<br />
care cet enii spa iului cibernetic <strong>în</strong> eleg, <strong>de</strong> cele mai multe ori, s a<strong>de</strong>re <strong>de</strong><br />
bun voie.<br />
Ansamblul <strong>de</strong> norme i reguli care compune eticheta email se<br />
refer la i<strong>de</strong>ntitatea utilizatorului, atitudinea sa, scrierea unui mesaj<br />
(con inutul acestuia, formatul, ata amentele etc.) i nu <strong>în</strong> ultimul rând<br />
eticheta din cadrul listelor <strong>de</strong> discu ii.<br />
În cele ce urmeaz se prezint cele mai generale „ norme” <strong>de</strong><br />
conduit on-line <strong>în</strong> <strong>utilizarea</strong> email-ului:<br />
- Verifica i-v email-ul zilnic i r mâne i <strong>în</strong> limita <strong>de</strong> stocare a cotei<br />
stabilit <strong>de</strong> furnizorul <strong>de</strong> servicii Internet la care a i apelat.<br />
- terge i mesajelor nedorite imediat <strong>de</strong> vreme ce ele ocup spa iu<br />
<strong>de</strong> stocare.<br />
- Men ine i num rul mesajelor p strate <strong>în</strong> cutia <strong>de</strong> po t electronic<br />
la minim. Mesajele „ exce<strong>de</strong>ntare" pot fi transferate <strong>în</strong> fi iere pe
-223-<br />
discuri sau pe orice suport <strong>de</strong> stocare i p strate pentru referiri<br />
viitoare.<br />
- Niciodat s nu pleca i <strong>de</strong> la premiza c email-ul nu este citit <strong>de</strong><br />
nimeni <strong>în</strong> afar <strong>de</strong> dvs.; exist persoane care au posibilitatea s<br />
citeasc i s v acceseze po ta electronic .<br />
- Scana i-v sistematic sistemul <strong>în</strong> c utare <strong>de</strong> viru i, <strong>în</strong> mod special<br />
atunci când se primesc sau se aduc fi iere <strong>de</strong> pe alte sisteme,<br />
pentru a preveni r spândirea viru ilor.<br />
- Nu da i niciodat i<strong>de</strong>ntificatorul i parola <strong>de</strong> utilizator altei<br />
persoane, exceptând administratorul <strong>de</strong> re ea.<br />
- Pentru corespon<strong>de</strong>n a cu superiorii este bine s urma i traseele <strong>de</strong><br />
procedur normal . De exemplu, nu trimite i o plângere via email<br />
direct c tre vârful organiza iei ( ef <strong>de</strong> <strong>de</strong>partament), doar pentru c<br />
pute i face lucrul acesta.<br />
- P stra i un comportament profesional i ave i grij ce spune i<br />
<strong>de</strong>spre alte persoane. Email-ul este foarte u or <strong>de</strong> transmis mai<br />
<strong>de</strong>parte.<br />
- Respecta i intimitatea celorlal i. Este consi<strong>de</strong>rat a fi <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong><br />
primitiv trimiterea email-urilor personale c tre liste <strong>de</strong> discu ii sau<br />
<strong>în</strong> grupuri <strong>de</strong> tiri f r a avea permisiunea autorului.<br />
- Nu trimite i mesaje <strong>în</strong>fl c rate (flaming). Mesajele <strong>de</strong> acest gen<br />
implic folosirea <strong>în</strong> cadrul comunic rii electronice a criticilor sau<br />
remarcilor insult toare, menite a provoca furie <strong>de</strong>stinatarilor.<br />
- Evita i s trimite i email-uri blocante <strong>de</strong> band , adic mesaje care<br />
necesit un timp <strong>de</strong> <strong>în</strong>c rcare sau <strong>de</strong> <strong>de</strong>sc rcare foarte mare<br />
datorit ata amentelor <strong>de</strong> dimensiuni apreciabile.<br />
- Proteja i datele cu caracter personal. Dac trimite i un mesaj mai<br />
multor persoane, este politicos s nu prezenta i fiec reia adresele<br />
<strong>de</strong> email ale celorlal i <strong>de</strong>stinatari (folosi i câmpurile Cc sau Bcc).<br />
- R spun<strong>de</strong> i <strong>în</strong> timp util la mesaje.<br />
Pentru conceperea mesajului trebuie avute <strong>în</strong> ve<strong>de</strong>re urm toarele<br />
aspecte:<br />
- Nu uita i s <strong>în</strong>cepe i fiecare mesaj cu o formul <strong>de</strong> salut.<br />
- Men ine i paragrafelor i mesajele scurte i la obiect, respectând<br />
ortografia i gramatica limbii <strong>în</strong> care scrie i.<br />
- Nu folosi i format ri excesive <strong>în</strong> mesaje <strong>de</strong> email, cum ar fi<br />
combina ii <strong>de</strong> fonturi diferite <strong>în</strong> diverse stiluri <strong>de</strong> formatare.<br />
Dimensiunea mesajului i timpul <strong>de</strong> <strong>de</strong>sc rcare vor cre te. Pe <strong>de</strong><br />
alt parte, clientul <strong>de</strong> email al <strong>de</strong>stinatarului s-ar putea s nu
-224-<br />
afi eze corect toate op iunile <strong>de</strong> formatare. De aceea este bine s<br />
v scrie i mesajele <strong>în</strong> mod text, evitând pe cât posibil formatul<br />
HTML.<br />
- Scrie i un singur subiect <strong>în</strong>tr-un mesaj. Pentru mesajele lungi<br />
folosi i la <strong>în</strong>ceput un cuprins al con inutului i marca i <strong>în</strong>ceputul<br />
fiec rei sec iuni printr-un titlu.<br />
- Inclu<strong>de</strong> i o semn tur la sfâr itul mesajelor email, <strong>de</strong>oarece<br />
<strong>de</strong>stinatarul s-ar putea s nu v cunoasc personal. Semn tura este<br />
bine s includ numele, func ia i afilierea, precum i adresele <strong>de</strong><br />
email sau Web (dac exist ), dar nu trebuie s <strong>de</strong>p easc 6 linii.<br />
Informa ii op ionale pot s cuprind adresa i num rul personal <strong>de</strong><br />
telefon sau mobil.<br />
- Nu scrie i corpul mesajului cu litere mari <strong>de</strong>cât pentru a scoate <strong>în</strong><br />
evi<strong>de</strong>n un punct important sau pentru a face distinc ia <strong>de</strong> un titlu.<br />
A scrie cu litere mari cuvinte <strong>în</strong>tregi este consi<strong>de</strong>rat <strong>în</strong> general ca<br />
fiind vorba <strong>de</strong> o ofens (se ridic vocea la interlocutor!).<br />
- Se pot utiliza * astericsurile * <strong>în</strong> jurul unui cuvânt pentru a sublinia<br />
o anumit i<strong>de</strong>e.<br />
- Se poate folosi simbolul un<strong>de</strong>rscore (_) <strong>în</strong>ainte i dup titlul unei<br />
c r i.<br />
- Lungimea unei linii <strong>de</strong> mesaj este bine s se limiteze la circa 65-70<br />
<strong>de</strong> caractere (o linie ecran) i <strong>în</strong> general s se evite caracterele <strong>de</strong><br />
control.<br />
- Când cita i o alt persoan elimina i tot ceea ce nu are leg tur<br />
direct cu r spunsul. Nu l sa i programul <strong>de</strong> po t electronic s<br />
citeze <strong>în</strong> mod automat <strong>în</strong>tregul corp al mesajului la care se<br />
r spun<strong>de</strong> dac nu este necesar. Nim nui nu-i convine s citeasc<br />
un mesaj citat lung pentru a treia sau a patra oar , pentru a fi urmat<br />
<strong>de</strong> un r spuns <strong>de</strong> doar o linie.<br />
- Toate referirile i sursele trebuie citate i respectate acordurile <strong>de</strong><br />
licen iere i copyright.<br />
- Pentru fi ierele ata ate preciza i numele, dimensiunea i aplica ia<br />
<strong>în</strong> care a fost creat.<br />
- Folosi i umorul sau sarcasmul cu m sur ! F r o comunicare fa -<br />
<strong>în</strong>-fa glumele pot fi luate drept critici.<br />
- Adopta i un ton pozitiv i evita i cuvintele negative (anti,<br />
împotriva, contra etc.).<br />
- Ve tile proaste se transmit la <strong>în</strong>ceputul mesajului, <strong>în</strong> mod clar, f r<br />
ambiguit i, sus inând o atitudine pozitiv fa <strong>de</strong> problema <strong>în</strong><br />
cauz .
-225-<br />
- i nu uita i! Ceea ce este scris - scris r mâne.<br />
6.4.7 Avantaje i limite<br />
Email-ul are reputa ia celei mai <strong>în</strong>dr gite aplica ii <strong>în</strong> contextul<br />
Internet-ului. Red m <strong>în</strong> continuare cele mai importante elemente care au<br />
f cut din acest sistem <strong>de</strong> mesagerie standardul comunic rii on-line:<br />
- Email-ul este cel mai simplu, mai rapid i mai r spândit instrument<br />
<strong>de</strong> comunicare al Internet-ului fa <strong>de</strong> celelalte medii tradi ionale<br />
<strong>de</strong> transmitere a mesajelor.<br />
- Email-ul salveaz timp. Deservirea este prompt (<strong>de</strong> ordinul<br />
câtorva minute sau chiar secun<strong>de</strong>, <strong>de</strong>pinzând i <strong>de</strong> configura ia<br />
serverului <strong>de</strong> mail). Dac se <strong>în</strong>tâmpl ceva <strong>de</strong>osebit i mesajul nu<br />
î i atinge <strong>de</strong>stina ia, el este <strong>în</strong>tors emitentului cu o not explicativ .<br />
- Email-ul este mult mai ieftin. Dup amortizarea costului ini ial al<br />
conect rii la Internet i al instrumentului prin care se efectueaz<br />
corespon<strong>de</strong>n a <strong>utilizarea</strong> emailului este practic gratuit .<br />
- Prin e-mail se pot transmite orice tip <strong>de</strong> date (text, sunet, grafic ,<br />
vi<strong>de</strong>o).<br />
- Po ta electronic este un mijloc <strong>de</strong> comunicare asincron <strong>de</strong>oarece<br />
nu este necesar prezen a simultan a corespon<strong>de</strong>n ilor.<br />
R spunsurile se primesc dup o anumit perioad <strong>de</strong> timp iar<br />
<strong>de</strong>stinatarul nu trebuie s fie <strong>în</strong> fa a calculatorului când sose te<br />
mesajul (ca la telefon) i nici m car calculatorul nu trebuie s fie<br />
pornit (ca la fax).<br />
- Email-urile sunt schimbate <strong>în</strong> mod dinamic ceea ce le permite s<br />
fie simple, la obiect, mai pu in standardizate i cu dialoguri mult<br />
mai explicite, iar prin anularea formulelor standard ale clasicelor i<br />
lentelor scrisori las un spa iu <strong>de</strong> exprimare mult mai liber.<br />
- Un mesaj poate fi adresat unei persoane sau unui grup <strong>de</strong> oameni.<br />
- Email este un mijloc ecologic (salvând p durile <strong>de</strong> la t iere). Nu<br />
necesit hârtie (<strong>în</strong> cazul <strong>în</strong> care nu se dore te tip rirea mesajelor),<br />
nici plicuri sau timbre.<br />
- Email-ul ajut la organizarea activit ii. Mesajele primite sau<br />
transmise pot fi arhivate, imprimate, pot fi ordonate dup anumite<br />
criterii. Se poate realiza i o selec ie autonom a mesajelor la<br />
primire <strong>în</strong> func ie <strong>de</strong> anumite criterii, <strong>de</strong> exemplu, dup emi tor<br />
precum i transmiterea copiilor unui mesaj uneia sau mai multor<br />
persoane. Un mesaj primit poate fi transmis unei alte persoane <strong>în</strong><br />
forma recep ionat sau poate fi modificat sau <strong>în</strong>so it <strong>de</strong> comentarii.
-226-<br />
- Comunic rile realizate prin intermediul po tei electronice au un<br />
caracter privat.<br />
- Po ta electronic permite men inerea contactului cu prietenii i<br />
familia.<br />
- Email-ul <strong>de</strong>sfiin eaz barierele legate <strong>de</strong> distan i timp.<br />
- Datorit simplit ii i eficien ei sale, email-ul a fost astfel adoptat<br />
<strong>de</strong> un mare num r <strong>de</strong> persoane fizice fiind rapid integrat <strong>în</strong> afaceri<br />
i comer .<br />
Cel mai <strong>în</strong>trebuin at, cel mai folositor, dar i cel mai prost utilizat<br />
instrument <strong>de</strong> re ea este email-ul, etichetat <strong>de</strong> unii drept arma mortal a<br />
Internet-ului. Po ta electronic a <strong>de</strong>venit atât <strong>de</strong> indispensabil <strong>în</strong> mediul<br />
<strong>de</strong> afaceri <strong>în</strong>cât exist persoane care men in leg tura cu clien ii sau<br />
furnizorii numai prin intermediul ei. Dar a a cum se <strong>în</strong>tâmpl cu cele mai<br />
utilizate instrumente <strong>de</strong> comunicare oamenii pot s i abuzeze <strong>de</strong> ele,<br />
garan ia unei utiliz ri corecte fiind cunoa terea nu numai a avantajelor ci i<br />
a limitelor acestora.<br />
Principalele <strong>de</strong>zavantaje ale utiliz rii po tei electronice se refer<br />
la:<br />
- Acces – utilizatorul este condi ionat <strong>de</strong> existen a unei conexiuni<br />
Internet.<br />
- Cost. Nici un serviciu <strong>de</strong> e-mail nepl tit nu este atât <strong>de</strong> gratis cum<br />
pare. Companiile care ofer asemenea servicii au <strong>în</strong>tot<strong>de</strong>auna <strong>de</strong><br />
câ tigat, fie beneficii palpabile (bani percepu i <strong>de</strong> la alte companii<br />
pentru servicii <strong>de</strong> reclam ), fie beneficii <strong>de</strong> imagine (impunerea<br />
numelui pe pia , clien i mul umi i etc.).<br />
- Depersonalizarea comunic rii. Cel mai izbitor element este<br />
re<strong>de</strong>numirea expeditorului i <strong>de</strong>stinatarului cu prepozi iile „ <strong>de</strong> la”<br />
(from) i „ c tre” (to).<br />
- Ca mediu electronic <strong>de</strong> interac iune po ta electronic este mult mai<br />
s rac ca mijloace <strong>de</strong> expresie, cuvântul fiind unicul instrument <strong>de</strong><br />
comunicare chiar dac se pot ata a fi iere <strong>de</strong> sunet i imagine.<br />
- Utilizarea abuziv . Internau ii se plâng, <strong>în</strong> mod constant, <strong>de</strong> câ iva<br />
ani <strong>de</strong> primirea unor mesaje nesolicitate, <strong>de</strong> la reclame pân la<br />
fi iere enorme cu fotografii, scrisori lan , scheme piramidale,<br />
glume sau alte informa ii consumatoare <strong>de</strong> memorie i timp <strong>de</strong><br />
conectare la Internet. Un loc aparte îl ocup trimiterea <strong>de</strong> mesaje<br />
comerciale nesolicitate – fenomen <strong>de</strong>numit spamming (spam –<br />
engl.), un fel <strong>de</strong> cangren electronic pentru cutia po tal a
-227-<br />
utilizatorilor, chiar dac avem libertatea <strong>de</strong> a ignora sau terge<br />
aceste mesaje.<br />
- Viru i. Spam-ul constituie i o surs <strong>de</strong> infectare viral . Utilizarea<br />
unui program pentru triajul po tei electronice care sose te la server<br />
conform criteriilor <strong>de</strong>finite <strong>de</strong> utilizator reprezint o problem<br />
riscant <strong>de</strong>oarece prin instalarea <strong>de</strong> filtre <strong>în</strong> servere se risc<br />
pier<strong>de</strong>rea unor mesaje dorite. Un alt vehicul <strong>de</strong> împr tiere a<br />
viru ilor o reprezint fi ierele ata ate. Remediul const <strong>în</strong><br />
instalarea <strong>de</strong> aplica ii antivirus pe calculatoarele utilizatorilor i<br />
firewall-uri pe serverele <strong>de</strong> mail.<br />
- Formatul HTML. O alt problem o reprezint faptul c din ce <strong>în</strong><br />
ce mai multe mesaje electronice sunt redactate <strong>în</strong> format HTML,<br />
care este mult mai „ greu“ <strong>de</strong>cât clasicul format text. Acest<br />
fenomen poate genera o cre tere <strong>de</strong> 100%a costurilor <strong>de</strong> stocaj<br />
pentru companii. Pe <strong>de</strong> alt parte clien ii mai vechi <strong>de</strong> email nu pot<br />
citi <strong>de</strong>cât mesaje text.<br />
- Lipsa comunic rii fa -<strong>în</strong>-fa este compensat <strong>în</strong>tr-o anumit<br />
m sur <strong>de</strong> emoticoane.<br />
6.4.8 Securitatea po tei electronice<br />
Securitatea corespon<strong>de</strong>n ei electronice este <strong>de</strong> obicei sc zut <strong>în</strong><br />
compara ie cu alte medii, mesajele putând fi interceptate, voit sau din<br />
eroare, <strong>de</strong> c tre persoane neautorizate sau <strong>de</strong> c tre administratorii<br />
sistemelor <strong>de</strong> calcul.<br />
Cele patru scopuri <strong>de</strong> baz <strong>în</strong> ceea ce prive te securitatea sunt:<br />
confi<strong>de</strong>n ialitatea (p strarea informa iei <strong>de</strong>parte <strong>de</strong> utilizatorii<br />
neautoriza i), autentificarea (<strong>de</strong>terminarea i<strong>de</strong>ntit ii partenerului <strong>în</strong>ainte<br />
<strong>de</strong> comunica ie), nerepudierea (dovedirea partenerului c el este acela<br />
care a trimis datele) i controlul integrit ii (siguran a faptului c datele<br />
nu au fost modificate).<br />
1 Confi<strong>de</strong>n ialitatea mesajelor protejeaz con inutul mesajelor<br />
împotriva citirii lor neautorizate, <strong>de</strong> c tre alte persoane <strong>de</strong>cât receptorii<br />
specifica i <strong>de</strong> emi tor. Obiectivul acestei protec ii îl constituie fie<br />
ascultarea i <strong>în</strong>registrarea neautorizat a traficului <strong>de</strong> pe liniile <strong>de</strong><br />
comunica ii, fie posibilitatea accesului la cutiile <strong>de</strong> scrisori. Toate<br />
programele <strong>de</strong> mesagerie electronic oblig utilizatorul s foloseasc o<br />
parol pentru a- i proteja intimitatea corespon<strong>de</strong>n ei. Ca regul general<br />
este bine s fie alese parole care s nu poat fi u or ghicite i s nu fie
-228-<br />
<strong>în</strong>credin ate nim nui. Trebuie <strong>în</strong>s spus din capul locului c , la ora actual ,<br />
nu exist nici o garan ie c nimeni nu are posibilitatea s ne citeasc<br />
mesajele, ba chiar s scrie unele <strong>în</strong> locul nostru.<br />
O alt modalitate prin care ne putem ap ra <strong>de</strong> intruziuni o<br />
reprezint cifrarea mesajelor, ceea ce presupune <strong>în</strong>s o <strong>în</strong> elegere<br />
prealabil cu corespon<strong>de</strong>n ii (ceea ce nu este nici u or i nici sigur). O<br />
cale mai u oar o reprezint criptarea cu chei publice i chei private. În<br />
acest scop se poate utiliza programul numit PGP (Pretty Good Privacy). De<br />
re inut: faptul c cineva î i cifreaz corespon<strong>de</strong>n a nu <strong>în</strong>seamn c are ceva<br />
<strong>de</strong> ascuns. Dreptul la intimitate este recunoscut oric rui<br />
cet ean i fiecare trebuie s -l apere.<br />
2 Autentificarea originii mesajului protejeaz i<strong>de</strong>ntitatea<br />
expeditorului unui mesaj. Este tiut faptul c <strong>în</strong> mediul on-line nimic nu<br />
este mai simplu <strong>de</strong>cât <strong>în</strong>su irea unei alte i<strong>de</strong>ntit i. Ac iunea <strong>de</strong> a falsifica<br />
caracteristicile unui sistem sau program pentru a imita o alt entitate din<br />
re ea se nume te spoofing. Metoda este folosit pe scar larg <strong>de</strong> spameri<br />
pentru a- i ascun<strong>de</strong> i<strong>de</strong>ntitatea. Pentru a rezolva aceast problem <strong>de</strong><br />
securitate, companii precum Microsoft i Yahoo <strong>în</strong>cearc s elaboreze<br />
sisteme pentru autentificarea automat a expeditorilor mesajelor e-mail, fie<br />
prin criptare pentru a semna digital mesajele, fie prin verificarea <strong>în</strong>tr-o<br />
baz <strong>de</strong> date a furnizorului <strong>de</strong> servicii dac mesajul provine <strong>în</strong>tr-a<strong>de</strong>v r <strong>de</strong><br />
la adresa indicat <strong>în</strong> câmpul expeditorului.<br />
3 Nerepudierea mesajelor prin dovedirea originii. Împiedicarea<br />
nerecunoa terii mesajului <strong>de</strong> c tre expeditor, serviciu care garanteaz<br />
integritatea i originea datelor din punctul <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al expeditorului, nu al<br />
<strong>de</strong>stinatarului. Se împiedic astfel ca expeditorul a<strong>de</strong>v rat al unui mesaj <strong>de</strong><br />
po t electronic s nege trimiterea scrisorii.<br />
4 Integritatea leg turii <strong>în</strong> re ea furnizeaz receptorului siguran a<br />
c mesajul primit este i<strong>de</strong>ntic cu mesajul emis la origine. Acest serviciu<br />
protejeaz împotriva unor atacuri care vizeaz modificarea mesajelor aflate<br />
<strong>în</strong> tranzit prin re ea.<br />
5 Semn tura electronic este unul din cele mai importante<br />
mecanisme <strong>de</strong> securitate electronic . Ca i semn tura privat , semn tura<br />
electronic poate fi folosit pentru stabilirea i<strong>de</strong>ntit ii semnatarului. Mai<br />
mult, poate garanta c , dup ce a fost aplicat semn tura, con inutul<br />
documentului nu a fost alterat. Majoritatea proce<strong>de</strong>elor <strong>de</strong> semn tur
-229-<br />
electronic se bazeaz pe criptografia prin cheie public . Semn tura<br />
electronic este <strong>de</strong> fapt un cod inclus <strong>în</strong> mesaj i calculat plecând <strong>de</strong> la<br />
cheia privat a emi torului i a con inutului mesajului. Dac acesta nu este<br />
intact, nu exist nici o garan ie asupra autentific rii mesajului primit i<br />
<strong>de</strong>stinatarul va fi avertizat.<br />
6 Pe <strong>de</strong> alt parte, configur rile implicite ale unui client <strong>de</strong> email<br />
nu sunt uneori suficient <strong>de</strong> puternice pentru a opri diverse mesaje malefice<br />
asociate cu viru ii sau farsele virale. Una dintre cele mai frecvente c i <strong>de</strong><br />
infectare este prin intermediul fi ierelor ata ate mesajelor. Existen a pe<br />
calculatorul utilizatorului a unei aplica ii antivirus este absolut obligatorie.<br />
7 În ceea ce prive te comunicarea prin email la locul <strong>de</strong> munc ,<br />
tendin a curent este ca firmele s - i <strong>în</strong> tiin eze angaja ii <strong>de</strong>spre politica <strong>de</strong><br />
confi<strong>de</strong>n ialitate i <strong>de</strong> monitorizare a comunica iilor email. Chiar dac<br />
un angajat este sau nu informat <strong>de</strong>spre aceast practic , supravegherea<br />
electronic a comunic rii prin email poate duce la impunerea <strong>de</strong> m suri<br />
disciplinare (sau chiar la concediere) <strong>în</strong> cazul <strong>în</strong> care ac iunile on-line ale<br />
angajatului nu corespund politicii companiei.
-230-<br />
Bibliografie<br />
<strong>1.</strong> Bucerzan D., Vulpe A., Lec ii <strong>de</strong> utilizare a calculatoarelor , Editura<br />
Albastr , Cluj, 2000.<br />
2. Chiorean L., Chiorean M., PC Ini iere Hard i Soft , Editura Albastr ,<br />
Cluj, 1999.<br />
3. Florea M., Gîju A., Manafu G., Stelea G., Ini iere <strong>în</strong> <strong>utilizarea</strong><br />
calculatoarelor. Teste i Aplica ii. Editura Arves, Bucure ti, 2003.<br />
4. Florea M., C linoiu A., Manafu G., Microsoft Office Excel-Teste i<br />
Aplica ii. Editura Arves, Bucure ti, 2003.<br />
5. Kovacs S., Word 2000 Func ii <strong>de</strong> baz , Editura Albastr , Cluj, 2000.<br />
6. Kovacs S., Excel 2000 Ghid <strong>de</strong> utilizare, Editura Albastr , Cluj, 200<strong>1.</strong><br />
7. Kovacs S., Istenes A., Universul Internet, Editura Albastr , Cluj, 2000.