bortă
bortă
bortă
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
• Megaduodenul funcţional se constată la pacienţii cu epilepsii, intoxicaţii cu<br />
morfină şi cu alcool, anorexii mentale etc. [16, 23], fiind citate ca posibile stări de<br />
megaduoden în boala ulceroasă, în cancerul gastric, în colecistita şi apendicita<br />
cronică etc.<br />
Anomalii de torsiune.<br />
Printre variantele anomaliilor de torsiune menţionăm următoarele:<br />
• lipsa de torsiune.<br />
• stoparea torsiunii între 00 şi 900 , reprezintă cea mai frecventă dintre anomaliile<br />
de torsiune.<br />
• torsiunea incompletă sau oprirea torsiunii între 900 şi 2700, considerată rară [7].<br />
• torsiunea în sens invers.<br />
Anomalii de fixare.<br />
Se realizează prin absenţa fixării totale sau parţiale a duodenului de peretele posterior al<br />
abdomenului (defect de alipire). Bîrzu I. (1958) a demonstrat, că se pot deosebi două categorii<br />
de mobilitate duodenală: mobilitate fiziologică (mai accentuată la nivelul lui D1) şi mobilitate<br />
patologică. Mobilitatea patologică poate fi consecinţa următoarelor stări:<br />
• Defect de fixare al mezoduodenului (congenitală), malformaţie cunoscută sub<br />
denumirea de „duoden mobil";<br />
• Unele cauze de origine extrinsecă care pot realiza cele mai bizare modificări de<br />
poziţie ale duodenului.<br />
Duodenul mobil total presupune mobilitatea întregului cadru duodenal: investigaţia de<br />
radiodiagnostic demonstrează că, începând de la pilor, duodenul se continuă în jos cu jejunul fără<br />
limite precise - se depistează rar.<br />
Etiopatogenetic, malrotaţia duodenală poate fi instalată şi pe fondal genetic. Multiple<br />
cercetări în acest domeniu prezintă existenţa unei gene (la moment nedeterminată) transmise<br />
autosomal, care este responsabilă de procesul de rotaţie intestinală. Un exemplu clasic, care ar<br />
pleda în favoarea acestui fapt, este asocierea malrotaţiei intestinale cu multiple vicii congenitale<br />
la un şir de maladii genetic determinate (sindromul Down, Kartagener etc.) [16, 23].<br />
1.6 Modificările morfofuncţionale în malrotaţia duodenală asociată cu duodenostază<br />
În perioada embriogenezei rotaţia intestinului poate fi normală sau patologică. Rotaţia<br />
normală are loc în jurul arterei mezenterice superioare care serveşte ca o axă. Este efectuată de<br />
două anse ale canalului alimentar: duodeno-jejunală – proximal şi cecocolică – distal. Rotaţia<br />
ambelor axe este de 270°, încep în plan vertical paralel cu artera mezenterică superioară şi<br />
finisează în plan orizontal. În mod normal distingem trei etape [58, 66, 86]:<br />
30