bortă
bortă
bortă
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
acţiunea nocivă a enzimelor şi acidului. Mucina, care intră în componenţa mucusului, are o<br />
componenţă chimică variată, în dependenţă de segmentul tractului digestiv unde este sintetizată.<br />
La nivel duodenal aceasta produce adghezia bacteriilor astfel prevenind colonizarea mucoasei,<br />
iar aspectul gelatinos al acesteia permite apărarea mucoasei de acţiunea mecanică a conţinutului<br />
duodenal asupra epiteliului, protejându-l de fermenţi şi acizi. La moment sunt identificate patru<br />
gene umane responsabile de producerea mucinei [38, 57, 63, 80, 109].<br />
1.5 Aspecte de etiologie şi patogenie a malrotaţiei duodenale asociate cu duodenostază<br />
Duodenostaza este o formă a ocluziei intestinale cronice. La baza acestei stări patologice se<br />
află atât factori cu caracter mecanic cât şi funcţionali.<br />
Duodenostaza instalată ca rezultat al acţiunii factorilor mecanici, tradiţional, este divizată<br />
în primară şi secundară, iar după caracterul compensator în compensată, subcompensată şi<br />
decompensată [109, 110].<br />
Dereglările funcţionale primare apar, de obicei, pe fondal de modificări patologice a<br />
plexurilor nervoase parietale. Devierile statutului hormonal care declanşează scăderea tonusului<br />
peretelui duodenal cu instalarea stărilor de hipotonie şi atonie a stratului parietal muscular se<br />
consideră, de asemenea, o cauză a apariţiei duodenostazei funcţionale primare.<br />
Mecanismul comun de declanşare şi instalare a dereglărilor funcţionale primare poate fi<br />
reprezentat astfel:<br />
Dereglarea funcţională şi structurală a stratului muscular duodenal.<br />
Dereglare de inervaţie simpatică şi parasimpatică a duodenului.<br />
Modificarea reglării autonome a plexurilor nervoase intraparietale.<br />
Aceste trei stări patologice în mod independent sau în diferite combinaţii pot conduce la<br />
apariţia duodenostazei funcţionale primare, având un tablou clinic de la asimptomatic, până la<br />
apariţia unei dispepsii grave cu semne de pseudoobstrucţie.<br />
Analizând duodenostaza funcţională secundară în primul rând trebuie să atragem atenţia la<br />
procesele inflamator – distrofice a etajului abdominal superior, implicarea în proces a sistemului<br />
hepato–biliar şi a pancreasului care servesc drept organe ce suferă în primul rând şi conduc la<br />
apariţia ulterioară a duodenostazei funcţionale secundare.<br />
Descrierea detaliată a patologiilor ce provoacă apariţia duodenostazei secundare a fost<br />
realizată de către H.Ellis (1982), care a evidenţiat opt grupe mari:<br />
1. Cauze intraperitoneale: peritonite, traume peritoneale, perforaţii de organe<br />
cavitare, tromboza vaselor mezenteriale etc.<br />
2. Cauze extraperitoneale: intoxicaţii, pneumonia, empiema pleurală, uremia, efecte<br />
adverse ale ganglioblocatorilor, opioidelor etc.<br />
28