Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
35'4'35<br />
<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng> <st<strong>ro</strong>ng>TOLOGIE</st<strong>ro</strong>ng><br />
S. PODOLE<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>U<br />
60<br />
SC RI ITO RI<br />
ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I<br />
DE<br />
ORIGINA<br />
EVREEASCA<br />
VOL. I I<br />
Edltura ,BIBLIOGRAFIA Bucureftl
S'AU TRAS DIN ACEASTA <st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng><st<strong>ro</strong>ng>TOLOGIE</st<strong>ro</strong>ng>,<br />
PE HART1E SPECIALA, DOUAZECI 1<br />
CINCI DE EXEMPLARE AFARA DIN<br />
COMERT, NUMEROTATE DELA '1 LA 25
SAGA P<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>A<br />
poet<br />
'Uiografia.<br />
Nasout in 8 August 1902, la Bacure5t1. Stud' liceale in orasele<br />
Do<strong>ro</strong>hoi si Bucaresti, Doctor in medIdnii at Universittitil din<br />
Bucuresti,<br />
A debutat tit versuri in ziarul Rampa", la 1921. Intre anti<br />
1928-1932 a reAactat revista de f<strong>ro</strong>nda literary Unu"; una din<br />
prime.le reviste moderniste, reprezentand la not curentul Suprarealist,<br />
Colaborari<br />
Ziarele si revIstele: Rampa, Adevdral, Opinia, Dimineata,<br />
Gawks Do<strong>ro</strong>hoialui, Facia, Strada, p<strong>ro</strong>spect, XX, Re vista scriitoarelor<br />
g a scriitorilar, Bilete de papagal. Opinia publico, Ade-<br />
Oral literar si artistic, Asa, Vremea, ,Pagini literate, Cuvlinktl<br />
liber, Meridian, Azi, Frize,<br />
Opere:<br />
&Octal anal maritor (st<strong>ro</strong>fe banale), Lupta", 1926.<br />
Diagram, Unu", 1930.<br />
Echinox arbitrar, Unu", 1931.<br />
Viata <strong>ro</strong>manfata a lui Darnnezeu, Unu", 1932.<br />
Car tidal talisman (poeme), Una", 1934.
208 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
lasarectia dela Zurich, Unu", 1934.<br />
Cedatorie cvi lanicalaral (poeme), Unu", 1934.<br />
In preparatie:<br />
Sadismal adevdralai, esseuri.<br />
Aoeasta caratorie<br />
Nu sfirseste niciodata<br />
Pentructi incepe nicaieri<br />
CATRE CJTITOR<br />
In trecerea calms dintr'o odaie in alta<br />
Capul intre 'amen<br />
Si totusi strabate continente<br />
Cu viteza prabusirilor in abis<br />
Evenimentele i§i zgirie tictacul sab piele<br />
Ca printrio secrete hirtie de plombagina<br />
Nicio oortina<br />
Spectacolul lard repetitii<br />
Si fare aplauze la seen deschisa<br />
Intr'o celula nebanuita asteapta anarhia unui cancer<br />
Milne va dospi convulzii de chin<br />
0 margherita zmulsa din goana<br />
Se lipeste timbre pe fruntea salahorului<br />
Si molozul din ciuruite vestminte<br />
Ii creste piedestal pentru cindva<br />
De range mele de ranile sale<br />
Poemul iii stringe circeii acelulas vrej<br />
Spirale de seva fecunda<br />
Spirale in cautarea unui arc<br />
Calatoria porneste din Intuneric<br />
$i sfirseste pe lumina unei hirtu<br />
Luminind-o<br />
Intr'o perla de oerneala a§teapta universal
SASA P<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>A<br />
$i aripioara penitei e motorul minune<br />
Pentru reoordul de distal* in clip&<br />
Ne§tiute poteci de cascade ucigav itinerarul la pinda<br />
Lupinguri mintale<br />
calatorii discontinue<br />
Cuvintul scris trece ca un bolid<br />
Ca o secure de liourki<br />
Fiecare cuvint ridica alt pavilion<br />
Fiecare aventura nimbul unei experiente<br />
.Martore actului de natere al razmeritei<br />
Cititor intinde bratele<br />
£ poemul Viata oea de toate zilele<br />
Cavalcade de crini si<br />
nit<strong>ro</strong>glicerind<br />
Foame iubire azil<br />
Poemul acest plamin universal<br />
E fratele tau siarbez<br />
Pins la bariera oarba<br />
Doua miini pot fi bandaje de lumina<br />
Doua miini pot fi pietre de moara<br />
Doug brate pot fi semafoare<br />
LIBERA TRECERE<br />
(Caldforie cu funioulural).<br />
STARE DE POEM<br />
De vei aduoe paradisul din andaluzia<br />
$i fiorii metamorfozelor<br />
Jocuri in oeara mirifice evaddri din contur<br />
VietilG<br />
palide slut pretutindeni la fel<br />
Ochii negri plictisiti de trup<br />
Mingiierile ghiare hartuind pe cautatorul de liman<br />
Cum aburul ferestrei ap<strong>ro</strong>pierea genelor zgirie<br />
Cuvintele bijuterii fluide se destrama la bratul spumei<br />
Zi Iuminoasa zi goala in soarele<br />
209
210 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Ce desoompune bucuriile<br />
Subiectiva prizma<br />
Si faramitat pe fiecare nervura tremura sufletul in cumpdnire<br />
0 spinzurataare pentru fiecare stea<br />
Glasul primenita sperietoare<br />
Bun venit anotimp de outremure<br />
Din politeta privesti inainte<br />
Din politetA primesti de alAturi minciuni<br />
Pleoapele pot oricind fi obloane de stejar<br />
Si ramine p<strong>ro</strong>prietarul cu un univers de nepingarit<br />
Otrava ucigasa mai putin cit bizara<br />
Cheie intre zi si noapte<br />
Ventuza cu surprize in arcade<br />
Cind limpezimea felinarului se duce la rigola<br />
Si ramine faina de cArbune decorul pretuit<br />
Alfabetul aoesta topit in nelinisti<br />
Are o pa<strong>ro</strong>la niciodatA din ajun hotArita<br />
Se Inchiaga cuib ascuns<br />
Din coarde MA gins<br />
Canava oprita din leganatul unor visle<br />
DacA ai fi in privirea mea<br />
Ai intelege usor totul.<br />
PROMETEU DEZL<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>TUIT<br />
Primavara dezleaga apele fermecate<br />
Deschide baierile inimii<br />
Reoeptacol pentru soare<br />
Vuiet de Inoeput de viata<br />
Zbucium de izvor zidit<br />
(Clilatorie Cu tunicatang).
SA SA P<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>A 211<br />
Primul semnal e pentru metempsihoza anoorelor in scrum<br />
Pentru pravalirea stincilor p<strong>ro</strong>log<br />
Cuvintele ecrazita si faptele beton singura superstitie<br />
Plamada viitorului asteaptA in covata<br />
Si creste din d<strong>ro</strong>jdia fiecarei clipe<br />
Bratul se imbraca in otel<br />
Pumnii deschid din utopie o lume<br />
Ochii clatiti in belsugul orizontului<br />
Bid de ozon<br />
Niesajul singelui va call destinul<br />
Ecvatia e cu o singura solutie normala ca resplratia<br />
Toate drumurile sint cunoscute asemeni liniilor din palrna<br />
Echipa fara frica se materializeaza din umbra<br />
Bratele zvirla panne, peste bulboane<br />
$i legendara mans<br />
Bilantul unei zile grele de <strong>ro</strong>d<br />
Greierii zornaie cheitele lanurilor<br />
0 pasare educe pe aripi amurgul<br />
$i picioarele se indoaie cosite de-oboseala<br />
(Caldeorie at tuniculand).<br />
CRISTAL<br />
Trece fantoma principesei otravite cu oleandru<br />
Principesa a murit de parfum<br />
Principesa e ca un mar domnesc<br />
Parfumul era fun hamac pentru sonutul ei<br />
Priveste oe usoara e, pared n'ar fi moarta<br />
Anil si lunge incoltesc pentru altii<br />
Desteptatorul ou clinchet de our tace la ora 6<br />
In camera mai e un bust cu orbitele goale<br />
Camera e absents<br />
Camera e o vitrina pentru esoursionisti sentimentali
212 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIG1NA EVREEASCA<br />
Inele se schimba printre ferigele'nalte<br />
Parul blond acompaniazA umarul drept<br />
CAliltoria se face cu busola, copii,<br />
Nord-Sud disperare destin<br />
VA astept la scara vietii<br />
Cu te.legarii in spume<br />
SINGE CALD<br />
Ne earning din inimi un felinar stins<br />
$i din mArile albastre, chinina apei<br />
(Cavanbal latismag).<br />
Deschise braDele au pornit zborul spre orizont<br />
Degetele erau obeliscuri de jar<br />
Chemarea venia inlantuitfi cu fulgerele<br />
Oasele zingAniau alarms<br />
Astfel cuvintele au crescut constelatii<br />
Panourile Cu minuni se adeveresc din scrum<br />
Se plimba gindul treaz fantomatic<br />
Printre insomniile otravite in p<strong>ro</strong>priul for pu<strong>ro</strong>i<br />
Fruntea p<strong>ro</strong>ptita in metal cerseste rAcoarea teraselor noaptea<br />
$i din recipientuI tAcerii in putrefactie<br />
Se deslusesc kunini din ce in ce mai transparenbe.<br />
(Cm/data talisman).
214 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
nitatea, Vitrina literara, Adeviiral Eterar ;i artistic, pluntea de<br />
Pi ides, Romania literara, Cavantul Tiber, 5antier, Tribana, Reporter,<br />
Vremea.<br />
Opere:<br />
Menirea likralarii (stadia), Colectiuni literare", 1916.<br />
Stafia <strong>ro</strong>d (nuvela), Bucure§ti, 1916.<br />
Fiori (poeme in p<strong>ro</strong>za), Colectiuni Iiterare", 1919.<br />
Paiate, Colectiuni literare", 1920.<br />
Fanfose vopsite (navere), Ancora", 1924.<br />
Via /a ca haz ,si /lira a namitulai Stan (<strong>ro</strong>man), Moors",<br />
1929.<br />
Ho<strong>ro</strong>scop (<strong>ro</strong>man), Cugetarea", 1932.<br />
Amor Incuiat (<strong>ro</strong>man), Vremea", 1933.<br />
Cake VocareA (<strong>ro</strong>man), Culture Nationale ", 1934.<br />
Foc In ham( ca Tei (<strong>ro</strong>man), ed. II, <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng>", 1935.<br />
Adele Vorbe#e (<strong>ro</strong>man), Universala-Alcalag", 1935.<br />
Moartea tinerefelor (<strong>ro</strong>man), <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng>", 1935.<br />
In preparatie:<br />
Nopfile domnisoarei Li li, <strong>ro</strong>man.<br />
FOC IN H<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>UL CU TEI<br />
fragment<br />
.Micu Braun opri marina in fata bodegii din strada<br />
Regal& pofti pe Insotitori sa coboare la o tuica, fagaduind<br />
sä revie si el grabnic si ordona soferului sä goneasca pan&<br />
la Bursuc.<br />
Cu toate ca -si stApAnea enervarea, simtea sudoarea irtundandu-i<br />
fruntea. Era frig, amintiri plumburii i se adunarii<br />
sub 'Limpid, greata ii umplu cosul pieptului, dar i5i dada<br />
repede seama ca n'are Incot<strong>ro</strong>: e destinat sa continue aceini<br />
existents intocmai ca marina care fuge, urmarita parca<br />
de vedenii. Si el fuge de atatia ani, de cand s'a nascut,<br />
poate, fare sa-§i dea seama de ce, fail sa se intrebe, macar,<br />
de ce? Prin existenta lui au trecut atatea ploi, atatea ierni,
I. PELTZ 21S<br />
atatea fasii de intuneric, impiedicandu-i vederea limpeda<br />
a putinelor zile insotite de care s'au bucurat oeilalti. Automobilul<br />
cote§te strazi, dispare de sub ochii pietonilor miopi<br />
ca o umbra, uite-1: s'a oprit o clips §i iar a pornit nauc.<br />
Exact ca viata lui de-aici, din America, de pretutindenea.<br />
Dar nu putu continua gandul. De cate on incearca mintal<br />
recapitularea trairi1or lui variate, de atatea on ii apare chi-<br />
pul Lizei care-1 turbura 5i -I intarata. Ciudata dihanie. De<br />
cand cu dragostea marturisita fata de Ioina, fata s'a schimbat;<br />
e din zi in zi mai stravezie; coboara rar de tot la masa;<br />
isi plimba nelinistile si tusea prin odaia de sus si nimeni<br />
n'o aude plangand, subtire, in noptile nesfarsitelor ei re-<br />
-verii, nimeni in afara de dansul. Mica Braun intarzie, rar,<br />
la masa de socoteli. Adund, scale, inmulteste. Si foamea<br />
lui de bani e atinsa, deodata, de-un scancet care-1 doare<br />
ca o rang cruda: sus, Liza, strains si singura, plange.<br />
Atunci lemnarul isi intrerupe s000telile, isi scoate pantofii<br />
de casa si numai in ciorapi 5i tinandu-si rasuflarea urea<br />
scarile spre camera fetii. Ajuns aoolo, lipeste urechea lui<br />
experts, de vechiu cotcar, de usa oclaii inchiate si ascalta.<br />
El inregistreaza fiecare suspin, fiecare geamat. Ar vrea,<br />
cate odata, sa dea buzna inauntru, s'o acopere de sarutari<br />
si<br />
sa-i spuie: esti libera, Liza, Liza tatii, fa ce vrei, is -1<br />
pe Ioina, is pe cine-ti place! Dar niciodata nu izbuteste<br />
acest gest. Imaginea nesigura a fostului vanzator de instrumente<br />
muzicale it indarjeste. 0 secatura, un aiurit, o haimana.<br />
Dragostea la insi de felul asta tine putin. Ei sant<br />
necontenit aprinsi dupa una, dupa alta, dupa un cantec,<br />
dupa o ta<strong>ro</strong>, dupa o floare. Nimic nu are temei la ei, niciodata<br />
nu to poti bizui pe dansii. A cunoscut el destui poeti<br />
5i artisti zapaciti ca Ioina si-aici si'n America. Daca<br />
i-ar da fata, o saptamana sau o Ian& sau un an s'ar cobori,<br />
poate paradisvl in casa lui. Liza va fi asa are se<br />
creada fireste, fericita. Vor face plimbari la sosea, vor
216 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
calatori prin Italia, se vor mangaia si se vor chema cu nume<br />
mid ah I toate astea Ie cunoaste el. Apoi o mare si<br />
adanca noapte va cuprinde caminul lor. Ioina va simli<br />
greu pe urneri povara casniciei. Dragostea lui va cauta alte<br />
motive. Fata va reincepe suspinele si scanoetele in odaia izo-<br />
lata de lume. Micu Braun stie cate drame intocmai ca aceasta<br />
s'au petrecut, aici si'n America si pretutindenea. A,<br />
Boll Berl e altoeva, e plamadit din alt aluat. E un barbat<br />
ca atatia, un om, in sfarsit, ca oricare, fora gargaimi in<br />
cap. Berl are sa fie credincios, are s'o asculte ca un caine,<br />
are s'o iubeasca altfiel, adica asa cum s'au iubit mosii<br />
stramosii nostri: omen2ste. Fireste, Liza nu-i va putea suporta<br />
catva timp rasuflarea Brea, sforaitul, sudoarea. Va<br />
visa, cu ochii mari desqhisi, va safari si va plange naruirea<br />
fericirii. Dar trece un an $i -apoi zece si fata lui are<br />
sa devie o mama trupesa gi grijulie de somnul si scaunul<br />
copiikw si are sa-1 uite pe Ioina si toate cate au durut-o<br />
candva. Daca ar intra in sufletul tuth<strong>ro</strong>r nevestelor de<br />
negustori 7- de cate Lize n'ar da el, d2 cate visuri moarte,<br />
de cate inoendii stinse definitiv?<br />
Micu Braun se incrunta la gandul focului care it chinuise<br />
necontenit pans azi. Privi prin geam llama in 'zdrente<br />
gonind prin frig .$.1 el goneste. Are bland, azi, si marina.<br />
Nu simte frigul, ca altadata, dar numai atat; de gonit<br />
goneste si<br />
banii nu-1 linistesc, nu-1 satisfac. S'a oprit marina?<br />
Soferul ii deschide portiera, clipind dintr "un ochiu. E<br />
srn vechiu tic aI omului care azt it supara mai mult ca<br />
oricand.<br />
Am ajuns! spune el.<br />
A ajuns, fireste. Magna s'a oprit, dar el? El goneste<br />
mereu-mereu.<br />
S'a dat jos si a urcat scarile, in fuga.<br />
Bursuc sedea, imb<strong>ro</strong>bodit, in fata sobei de faianta,<br />
sorbea ceaiul. A dat din cap, iinistit, cand I'a zarit,<br />
si
I. PELTZ 217<br />
eontinuandu-si ocupatia. Micu Braun se prabusi in primul<br />
scaun intalnit $i gemu.<br />
Nu miai e nimic de facut. Am pierdut banii pe asigurare<br />
1 S'a dus dracului lovitura I<br />
Calm, Bursuc intoarse capul spre tovaras $i,<br />
inghitind mereu ceaiul, intreba:<br />
sorbind si<br />
De ce?<br />
Starnit, lemnarul povesti intamplarea din han. El a<br />
inchiriat o odaie lui Niehala. Habar n'avea de Ioina. Oamenii<br />
lui Bursuc au cunoscut pe ambulanti la cafenea.<br />
Golanii au sbierat. Toata lumea<br />
pregateste un foc.<br />
tie acum ca Micu Braun<br />
Bursuc misca usor capul.<br />
gatit si<br />
Hm I fact* el. A dracului incurcatura I Si ti-ai pre-<br />
facturile, asa-i?<br />
Lemnarul ap<strong>ro</strong>ba. Rico un gest cu mana spre buzunarul<br />
din fata: aid le are...<br />
ACTELE VORBESTE<br />
fragment<br />
Trei barbati uscati, in jacheta $i palArie tare, cu lustre,<br />
asteapta in gara sosirea Bucurestiului". Sunt mahmuri,<br />
gravi si cam suparati intre ei. Fac pasi mart pe pe<strong>ro</strong>n<br />
starnind surasul g<strong>ro</strong>s al sefului" cu sapca <strong>ro</strong>sie. Casierul<br />
a iesit si el sä dea mana membrilor comitetutui societatii<br />
culturale Busniocul" care an vent sa intampine pe<br />
scriitorul Niculescu. Toti crangasanenii stiu ca vestitul scriitor<br />
George G. R. Niculescu din Capitals va conferentia<br />
la Teatrul Comunal" despre: Dragoste de mama, iu-<br />
bire de Patrie si frica de Dumnezeu". Societatea Busuio-<br />
cul" prin chiar presedintele ei, domnul arhitect Glasman,<br />
a izbutit sa convinga pe maestru" sa se oboseasca<br />
pane aid si sa vorbeasca. Busuiocul" este o asoclatie de<br />
intelectuali care, vorba domnului vice-presedinte Puiu Pus-
218 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEFISCA<br />
casu, nu face deosebire de rasa $i de class" $i lupta<br />
pentru p<strong>ro</strong>speritatea Orasului". Initiativa infiintarii societatii<br />
a avut-o arhitectul Glasman care si-a schimbat numele<br />
mic din Hers in Horia. La inceput, 'Corm Puiu nici n'a<br />
vrut s'aucla de asociatie.<br />
a<br />
$tiu eu ce-i cu societatile astea. Mi<strong>ro</strong>ase dela o posts<br />
smecherie jidaneasca! sustinea dumnealui.<br />
Dar atat a staruit arhitectul Glasman si doctoral Wein-<br />
traub si domnul Stefanescu, p<strong>ro</strong>prietarul magazinuan de<br />
coloniale din centru, incat 'Conu Puiu a cedat $i a primit<br />
sa faca parte din comitetul Busuiocului". Au comandat,<br />
apoi, niste insigne tricolore pe care au imprimat ca deviza<br />
urmatoarea cugetare: Fii tare!", an inchiriat o camera<br />
la etaj, deasupra maoelariei: La vaca band" $i au tiparit<br />
si statute. Cea dintai isprava cu care au de gand sa uluiasca<br />
pe crangasaneni teste sezatoarea literara si artistica<br />
organizata de societate in sala Teatrului Comunal. Au tiparit<br />
afire, bilete si invitatii. Uodnicul de c<strong>ro</strong>itorie at dom-<br />
nului Berl, c<strong>ro</strong>itorul, a umblat din casa in casa, plasand<br />
bilete st raspandind afire. Domnul $tefanescu, bacanul, a<br />
incasat si<br />
dumnealui pe cati-va clienti mai de seams ai<br />
orasului $i scum cei trei fruntasi ai comitetului, Glasman,<br />
arhitectul, Weintraub, doctoral, si Grigorescu, sub-admini-.<br />
stratorul financiar al targului, asteapta pe pe<strong>ro</strong>n, sosirea<br />
Buourestiului" din care va descinde scriitorul George G. R.<br />
Niculesou autorul tragediei in cease acte: Total sau Nimic".<br />
Ati facut-o de oaie! murmurs, printre dinti, infuriat,<br />
Grigorescu. Nici un afis colorat. Nici o suta de bilete vandate.<br />
Nimic. 0 sa rada Scoarta de.noi!<br />
Are sa mai vie lame la cassa I it tde Glasman, eu<br />
vocea ragusita.<br />
La cassa?. Bravo, jupane! Se cunoaste ca to pricepi!<br />
La Crangasani sa vie lumen la cassa! 'Mneavoastra, israelitii,<br />
va laudati ca sunteti bastinasi...
I. PELTZ<br />
Pardon! In societate nu se face antisemitism!<br />
Nu se face eu ee zic? Da' mneavoastra care,<br />
chipurile, sunteti de-aici, bastinasi, crangasaneni, coada vacii<br />
nu-i stiti Inca p'ai nostri? Daca nu-i van biletul de in-<br />
trare pe gat, cu Politia, nu vine sa -1 tail Poti s'aduci si<br />
pe<br />
Eminescu si tot nu vine! Da' cand it aduci numai pe Ionescu<br />
Niculeseu! rectified, ofthnd, Glasman.<br />
Are dreptatel spuse, facet, doctoral Weintraub. Nu<br />
s'a facut nimic. Eu am zis...<br />
Ce-ai zis? Ce-ai zis? De ce n'ai pus umarul? it<br />
repede Glasman. A zis!". E usor de zis!<br />
Doctorul devine palid. Buza de jos ii tremura usor.<br />
De mult ravnea dumnealui presedintia unei societati, a<br />
oricarei societati. I se pare momenbil prielnic.<br />
Te <strong>ro</strong>g sa ma scutesti cu accesele astea de nervil<br />
izbucni el. M'am saturat. Eu ce-am zis am zis bine.<br />
Si catre Grigorescu:<br />
Dumneata ce crezi?<br />
Subadministratorul tidied din umeri, filosofic.<br />
De! Mai bine era sa-I fi rugat pe Car lig sa plaseze<br />
el personal eincizeci-seaizeci de bilete. Politia n'o refuza<br />
nimeni.<br />
Imi pare rau, dom'le Grigorescu, imi pare rau ea<br />
te-aud vorbind asa. Dumneata nu mi-ai spus ca ai sa trimiti<br />
cont<strong>ro</strong>loril financiari sa atinga" pe negustori cu Cate-un<br />
bilet?<br />
Grigorescu ofta.<br />
Asa-il Am spus! Da' vezi cii nebatee a Camas pe<br />
loc. Daca-1 muta pe Scoarta, cum fusese vorba, vindeam<br />
eincisute, nu o suta de bilete!<br />
Grigorescu parea sineer. Dupa anchetarea Iui P<strong>ro</strong>topopeseu-Scoarta,<br />
administratorul financial' al judetului Crantet§ani,<br />
toata lumea era sigura ca .nebunu" va fi mutat.<br />
219
220 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Inspectorul financiar care sosise din Bucuresti avea aerul<br />
unui om sever care stie toate cafe le-a facut administratorul.<br />
Dom'Ior, spuse Grigorescu, sa nu fi avut eu pe cap<br />
un zabauc, un traznit, un aiurit, ca Scoarta... ehe cate<br />
bilete n'asi fi plasat!<br />
Domnul Glasman iii mura vocea.<br />
Eu cried ca are sa vie lumea la cassa! Nu se poate<br />
sa nu vie!<br />
Dar doctorul, infuriat, it repezi.<br />
SA ma ierti dumneata, da' nu esti bun de presedinte.<br />
Nu stint bun de presedinte? Eu nu stint bun? Atunci,<br />
poftim! is dumneata presedintia. Par'ca nu mi-a spus<br />
Ghidale...<br />
Nu ti-a spus nimic 1 Eu nu vreau sa-ti iau prese.<br />
dintia. Mi-e indifferent... Dar... pentru societabe, pentru...<br />
Te <strong>ro</strong>g! Te <strong>ro</strong>g!<br />
Si Glasman iii trecu batista peste fruntea asudata.<br />
Se desparti de tovarasi tarand pe easier dupa el.<br />
E pa<strong>ro</strong>noic spuse doctorul.<br />
Dela doui metri, arhitectul prinse cuvantul.<br />
Par lit esti! raspunse el, enervat.<br />
Doctorul surase, superior. Vorbi ceva, pe soptite, lui<br />
Grigorescu care-I asigura ca e de aceiasi parere.<br />
Glasman se departs binisor de fostii prieteni, iesi in<br />
fata garii, in tarp, gi<br />
opri o trasura:<br />
SA stii ca mergi cu mine si cu domnul din Bucuresti!<br />
spuse el birjarului.<br />
Omul de pe capra paru surprins:<br />
Pai ati mai oprit o trasura<br />
Nu to priveste! Dumneata mergi cu mine. Si nu<br />
mai tragem la Modern". Tragem la Imperial". Ai priceput?<br />
Prea bine! facu, resemnat, birjarul.
ION PRIBEAGU<br />
poet - umorist<br />
Biografia<br />
Nascut la Buzau, in Octombrie 1890.<br />
A debutat la revista Facia" de sub conducerea Pui N. D.<br />
Cocea, la 1912, cu poezia Scrisoarc, adresata Regelui Ca<strong>ro</strong>l I<br />
gi semnata Sache Disperata.<br />
La 1913 a redactat revista umoristica Caricatara". A activat<br />
intens Si la publicatia saptamanala Pardon".<br />
A scris lucrari de aclualitate, cari s'au representat pe scerpele<br />
teatrelor Carabus, Eforia, Alhambra si Co los. In anal 1926 i<br />
s'a jucat la Teatrul Nora din Buouresti revista Treanca tleanca<br />
mere acre, care a ajuns la o mie de reprezentatii in intreaga<br />
Tara.<br />
A fost primal scriitor <strong>ro</strong>man care a oetit versa' in fata mic<strong>ro</strong>fonului,<br />
in Decembrie 1927.<br />
0 se,amil din scrierile sale an aparat sub pseudonimele Ion<br />
palavra gi Ivan Turbine&<br />
Redacteaza pagina vesela saptamanala a ziarulai Dimineata".<br />
Colaborari<br />
Ziarele 5i revistele: Ram pa, Dimineata, Carierul lsraelit, Ordinea,<br />
Facie, Caricature, Umorul, Ismaili& Ratianea, Ilustra linnets,<br />
Pagini literare, "anima Evree, Teinparul, Scdnteia, Stampa, Trt-<br />
Nara, Scene, Hatikvah, Cranicaral, Glasal Bucovinei, Adevarai
222 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
literar ,si artistic, Revista pentra loft, Pardon, Puntea de Fi Ides,<br />
Vremea, Nikipercea.<br />
Opere:<br />
Vorfuri de spada (versuri), Facia", 1915.<br />
Buouretti noaptea {sonete), Carmen Sylva", 1922.<br />
Si<strong>ro</strong> fe strengare, ed. II, Cultura Poporului", 1932.<br />
Umoristice (schite), Fidevdrul", 1934.<br />
In preparatie:<br />
Humor evreesc, schite.<br />
ACADEMIA TERASA<br />
Trei siruri lungi de mese. sterpe,<br />
Mancari, pateuri reel si calde,<br />
0 toillette" pentru dame, oglinzi, o statueta, cassa,<br />
Si douazeci si trei de chelneri nume<strong>ro</strong>tati... Asa-i Terasa" I<br />
Aici, in orice colt de mass, e incrustata o poveste.<br />
Aici si-a scris C000sul" Victor, aici Himerele" Oreste,<br />
Aici a meditat Neinteanu si 'n taina serilor albastre,<br />
Aici a faurit Al-George marete cantece din castre"<br />
iri oftiooasele clipite ou psalmodii crepusculare,<br />
Aici luat-a Minulescu intdia lui dulceata mare",<br />
Aici a stat ,,,cu sine insusi de yarn." simbolistul ref,<br />
In agonia unei halbe si spleen-al unui sfert de boeuf.<br />
Vestalele din templul magic si catacomba din Bassora,<br />
$i clopotele funerare dela Mizil si Terpsichora,<br />
Si domul din Corinth 5i turnul, sicriul, zambetul frumoasei,<br />
Si fiecare yacht albastru e smuts din sufletul Terasei.<br />
Aici, Duminica la 4, cand ziva-i alba ca mdtasa,<br />
In melanoolice aqorduri se investmanta-atunci Terasa;<br />
Si viii driade cu duzina: Ortans, Mimi, Margot, ,Loulou,<br />
functionari de pravalie de la Masan" 5i Au bon gout ".
ION PRIBEAGU 223<br />
Actrite demisionate, apasi, directori de reviste,<br />
Tovard0 de idei", discipoli, poeti cu plete simboliste,<br />
Georgescu-Stefanesti si Buchis, Florica, Nitta-Jo, Tanase,<br />
In once colt, de sub cupola aoestei magice Terase,<br />
La table, la bileard, la mese e numai geniu i lumina.<br />
Aid se fac afaoeri grace, export, fasole, vaselina,<br />
Aid Nea Iancu Candelabra, la ora 5 dintr'un caprit<br />
P<strong>ro</strong>fund, neliimurit 51 tainic, i5i bea piramidald sprit,<br />
Cand Bulgaras surprinde 'n zare preludiul unui oersublim.<br />
Intregul amalgam de g'lasuri o clips 15i opre§te mersul.<br />
Acum afla-va Capita la, ce soarta are universal<br />
Si mai ales de ce la 4, la 5, pe soare sau pe tuna,<br />
De Herz, cuoeritorul tanAr, e tot cu Lica impreuna.<br />
Aici, in parcul mut, in parcul cu flori si cu mumii pagan<br />
In care doarme pe vecie cadavrul Operei Romane",<br />
In fiecare zi Corfescu-I§i catA-aicea adapost<br />
Si bea un tap Si cloud halbe in cinstea Celei Care-A Post.<br />
$'apoi cand soarele praje5te 'ntregul tot ca'ntr'o tigae<br />
Cand la Royal" e berea calda $1 la Carpati" e valvAtae,<br />
De la Imperial" §i Mi<strong>ro</strong>ea" $i Boulevard" in tend yin:<br />
DArasou, Steriade, Ressu, apoi Castalde, Leontin<br />
Si au Georgescu Theo logu, cu pasii ritmici ca chine*<br />
CAnd bazdagania" ataca cu brio Se intorc vitejii".<br />
Violetate raze albe imbrac' al portilor f<strong>ro</strong>nton<br />
Land zambitor ca Mefistofel pe douli sat= Caton,<br />
In fata unei mese piing de farfurii, pahare, cesti,<br />
Isi soarbe vesel limonada cu ochii plini de Bujoresli",<br />
Pe and Barsan, <strong>ro</strong>und privirea o clip& prin fntreg Parnasul,<br />
Ca un Hamlet modem -4i zice 'ncet: Ca' mAini va bate<br />
ceasul" I
224 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I nE ORIGINA EVREEASCA<br />
Prin aier tree miresme fine si a<strong>ro</strong>miri de flori de nufar,<br />
Cand leganandu-si trugul Sorbul, din tabacherea-i cat un cufar<br />
10 rasuceste o tigara, asigurand pe toll poetii<br />
Ca'n veacul viitor Teatrul ii va juca Letopisetii"<br />
Si tot priveste spre Maniu ce bate c'un creion 'cadenta.<br />
Ca.nd ornicul arata 7 din turn dela Independenta",<br />
Editiile speciale trezesc pareri tumultoase.<br />
Ileum politica-i stapana pe 'ntinsul veselei Terase.<br />
Arum e blestemat Giolitti si ridicat in slavi Salandra.<br />
Pe -aleea cu nisip de our tree: I. Mortun si cu Bulandm<br />
Ranetti, Moldovanu, Jalea, Sion, Leon Popescu, Spathe<br />
Si 'n time ce razele albastre, pembe 5i gri Si violete<br />
Inunda chipul Iui Dinicu dela picioare pan' la cap,<br />
S'aude Cincinat cum canta: Nigrim, inspira-ma cu'n tap!'<br />
la<br />
Incolo, siruri lungi de mese, umbrele mari cum an chinejii,.<br />
La arme", T<strong>ro</strong>vatore", Doina", arme",<br />
Se intorc vitejiir<br />
0 toaleta, o ferneie, oglinzi, o statueta, cassa,<br />
Si douazeci 5i trei de chelneri nume<strong>ro</strong>tati... Asa-i Terasa"1...<br />
(Vdrfuri de spatial<br />
ACELEI CARE A PLECAT<br />
and ai plecat zambind din casa noastrA<br />
Din odaita plina de senin;<br />
In grabs, ai uitat o floare'n glastra<br />
Si pijamaua to de crepe de chine,<br />
Sarmana pijama cu flori bizare<br />
In care ai ras atat, tic' nu credea<br />
Ca va veni o zi amara 'a care<br />
Ai sä one uiti, pe mine si pe ea.
ION PRIBEAGU<br />
.D'atunci sedem im fiecare sears<br />
In fata sobei pline de carbuni<br />
Si depanam povestea iar si iara<br />
Ca doi prieteni buni.<br />
Stiind c'atat de malt iti fuse drags<br />
0 'mbratisez sub vraja din amurg,<br />
Prin falduri imi adorm privirea %raga<br />
$i-i mangai fiecare brandenburg.<br />
Si noaptea prin apusuri cristaline<br />
Cand dorul sparge-al Iacramilor dig,<br />
0 culc in pat alaturea de mine<br />
Si-o invelesc ca sa nu-i fie frig.<br />
(Ser.° le areug ire)<br />
CENACLU<br />
In crasma 1arga-i sarbatoare<br />
Cum n'a mai lost de multe vremi<br />
S'au adunat cativa bohemi<br />
Si vinul,kgalgae'n pahare.<br />
Iii povestesc de Coate cele<br />
Si 'n sfasiatur violet<br />
Se pese 'n pas de menuet<br />
,,Legenda celor trei castele".<br />
A fost odata o craiasa<br />
Odrasla-a unui neam de printi,<br />
Cu ochii negri si cuminti,<br />
Care-a fugit c'un paj de-acasa.<br />
Din risipirea larg albastra<br />
Cu dungi $i<br />
puncte de rubin,<br />
Poetu 'maul 'ntr'un suspin<br />
Povestea ltd, povestea soastra.<br />
225
226 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Si'n atmosfera negu<strong>ro</strong>asa<br />
De yin si triluri de Chopin<br />
Agonizeaza un quatren<br />
Si cade-un visator sub mash.<br />
II.<br />
Int<strong>ro</strong>si<br />
pe scandurile pale<br />
Amanti nebuni ai bauturii<br />
ViseazA domuri sepulcrale<br />
Si zane albe, trubadurii.<br />
Ale seninului saruturi<br />
Ce cad in Hearin domoale<br />
Imbraca cele sapte luturi<br />
Si cele sapte slide goale.<br />
In ritmuri tainice, suave<br />
Cad picaturile incete<br />
Din' damigenele bolnave<br />
Pe resfiratele lor, plete.<br />
Si dusi, rapsozii tes poeme<br />
Pe cand in catacombe large,<br />
Cate-un suqhit din vreme 'n vreme,<br />
Blisterios, tacerea sparge,<br />
(St<strong>ro</strong>te Wengare)
ISAIIA RACACIUNI<br />
dramaturg <strong>ro</strong>mancier<br />
Biografia<br />
Nasout in Septembrie 190G, in comma Racaciuni, jud. Bach -J.<br />
A inceput se publice in cotidianul Dacia".<br />
In anal 1926 i s'a jucat pe scena Teatrului Popular, piesele:<br />
Uzina si Mire le. La Teatrul Ventura i-a fost reprezentata piesa<br />
Poste Pedants, in anal 1931.<br />
Fost redactor la revista teatrala Premiera", aparata la 1928.<br />
In Ianuarie 1935 trebuia sd aiba be la Teatrul National did<br />
Iasi, premiera comediei save B trsa Neagra, care nu s'a reprezentat<br />
din motive nejustificate.<br />
Colaborator la editura Ca ltura Nationale" si secretar at<br />
fiundatiei. pentru literature si arta Regale Ca<strong>ro</strong>l II".<br />
Colaborari<br />
Ziarele si revistele: Dacia, <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng>, Epoca, Facla, Rampa,<br />
Zorile, Ciipa, premiere, Viola Romoneasca, V itrina literard,'Munca<br />
literard, Vremea, Reports,, Az%, Litere, 1934 Voiaj, &vista Fandatiitor<br />
Regale, Alagazioal, Viola Iiterara.<br />
Opere:<br />
Trei crud (drama), Bucure0i, 1923.<br />
Mal (<strong>ro</strong>man), Nationala Ciornei", 1934.
228 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
M A L<br />
fragment<br />
Cu greu iii retina Lulu tumultul sufletesc ce-i duduia<br />
in oosul pieptului, ca clocotul fontei intr'un cazan incins<br />
Si inchis ermetic.<br />
Intr'un cuvant, Lenuto, vezi si to cum m'am pus<br />
de-a-curmezisul suvoiului. Dar suvoiul e mai puternic decat<br />
noi. Ne frange meterezele si n2 razbeste rezistenta. Arn<br />
kncercat tot ce e posibil omeneste. Sunt la capatul posibilitatilor<br />
mele sufletesti... Sunt sfarsit... Nu mai pot suporta,<br />
Lenuto... Ai mils de mine...<br />
Mila?... Da, (la_ inteleg... ai gasit eel mai prielnic<br />
moment, ca sa scapi de mine... M'ai si nimerit intr'o zi<br />
buns...<br />
Toni o ap<strong>ro</strong>pie $i mai mult de el, ii vorbi cu glasul<br />
2necat in lacrimi.<br />
Uite-te la mine! Fac impresia unui om care -$i<br />
poste permite o despartire atat de cinica?<br />
In mlastina insa nu mai pot trai !... Mi s'a lurcat malul<br />
pans la gura si ma inec... Intampla-se orice, int<strong>ro</strong> noi<br />
s'a sfarsit totul, Lulu! Dumnezeu sau cumpana marelui<br />
necunoscut va judeca daca sunt vinovat de aceasta rup-<br />
tura_ Filtfel nu pot face, fetito! Intelege-ma<br />
Interveni o tacere. Sa fi treed cinci sau zece ,minute.<br />
Dansatoarei ii se parea ca a trecut o vesnicie. Urechile ii<br />
vajaiau. S'a ridicat cu ochii holbati, cu obraz de pergament,<br />
fara sa poaLa articula un sunet. Muscandu-Si buzele,<br />
I-a intins mana lui Toni si, apoi, a sbughit-o pe use. Cand<br />
ajunse in strada, a podidit-o plansul ca o emoragie. Plangea<br />
Cu durere, cu sete, cu desnadejde, cu autentic tragism.<br />
Plangea si mergea inainte, pe ulitele intunecabe si<br />
pustii,<br />
fara sä priveasca inapoi, la dreapta sau in 'stanga.<br />
Toni se desmetici dupa un minut dela plecarea ei,<br />
I
1SAIIA RACACIUMI 229<br />
Ideschise fereastra, o striga, slab, de doua trei ori, apoi<br />
se awed din nou in fotoliu. In definitiv"...<br />
Dupa douazeci de minute de panics, ajunse la concluzia:<br />
va reveni, desigur ea va reveni I Ar fi vrut sa mearga<br />
la dansa, sa-i fagaduiasca ca vor continua sa traiasca impreuna,<br />
ca se va muta pentru totdeauna din aceasta casa<br />
care de tin an §i jumatate nu face decal sa-i<br />
invenineze<br />
sufletul, ca.., dar nu putea iesi. Ii era teams sa nu intepeneasca<br />
pe drum. Abia a doua zi, doctorul incuviintase sa<br />
se duca ou o masina, bine invent, numai pans la redactie<br />
i de soot° sa se intoarca tot asa. Nu, nu. Nu se va<br />
Intampla nimic panA maine", se consola Toni: Isi aprinse o<br />
%igare si sootoci prin colbul bibliotecii unde gasi baladele lui<br />
Francois Villon. Deschise cartea. Pe prima pagina erau<br />
scrise cat va tuvinte dela Madeleine. Madeleine, care locuia<br />
in at saselea etaj in casa veche depe Rue de Belfort,<br />
.Madeleine cu care se jucase in copilarie, prin lunca Siretutu'<br />
si care se intorsese scum trei ani dela New-York,<br />
tuide fiusese secretara unei reviste conduse de Paul °audel...<br />
0 serie de amintiri in legatura cu aceasta veritabila<br />
parisiana rulau pe ecrauni mintii lui turburate, dar nu<br />
izbuteau sa astampere incontinua izvorire a gandurilor ascisme<br />
si mereu permanente in constiinta lui. Sfarsi prin a<br />
arunca volumul din marts. Dupa o ors de sbucium lua<br />
o pastila de b<strong>ro</strong>mura, incercand sa adoarma.<br />
In time ce el se lupta cu somnul care intarzia sa vina,<br />
Lulu ajunsese pe soseaua izolata pe care tiu mai trecea nisi:<br />
o vietate. 0 singura marina, cu farurile aprinse, trecu<br />
tures pe langa ea. Mergea mereu si plangea. Nici nu se<br />
.uprise la portita casei in care petrecuse ou Toni clipele<br />
oele mai fericite. Se pomeni pe campul gol, calcand prin<br />
tnoina si no<strong>ro</strong>i. Zapada se topea si apa incepuse sä umple<br />
soseaua. Ea nu shntea ca-i intra tideala in pantofi, nu<br />
vedea ca lasase strazile in urma, nu banuia ca la fiecare
230 60 SCIIIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGTNA EVREEASCA<br />
pas ar putea-o sugruma cineva... Mergea inainte, mereu<br />
inainte, prin noaptea de pAcura, dela care astepta parca<br />
unica izbAvire, unica solutle: s'o inghitti. Deodata se izbi<br />
de un copac secular. Atunci se desmetici. Langa copac<br />
era lacul, mai mult o mlastind (aici 15i aduse aminte de<br />
cuvantul lui Toni: mlastina) si de partea cealaltA a soselii<br />
era o carciuma. Carciuma la care chefuiserA, lark)<br />
sears, ei doi, strAnsi unul langa altul, indragostiti. Si lacul,<br />
lacul la care priviseed cu nesatiu, melancolici, imbratisati,<br />
fericiti... Dar primavara aceea e indepartatA; parcA nu ar<br />
fi fost niciodata. Si lacul e scum o mlastina, o mlastina<br />
de care, cu cat vrei sa scapi mai repede, to afunzi tot<br />
mai adanc. Pared asa ii spusese, Puiu... Puiu care nu o<br />
mai iubeste... De ce sa traiascA Toni in murdarie... 5i<br />
murdaria era &Ansa... Da, da... adevarat: o murdarie Asta<br />
era! Nimic mai mult! La ce serveste o viata ca a ei? Bolnava,<br />
cu inima slabita, cu viata fara <strong>ro</strong>st, mereu tremurand<br />
la gandul zilei de maim, trend din capriciile barbatilor<br />
si<br />
pentru capriciile lor... Si, Intel) zi, cAnd nimeni nu to<br />
mai vrea, ajungi pe t<strong>ro</strong>tuar sau poate lute= port, intr'un<br />
bordel... Brrl<br />
Carnea ii tremura... Inteo zi e una, intrialtA zi e alta...<br />
Intotdeauna se gaseste un motiv... Cu case ani in urmA,<br />
se indragostise de un grec care o iubea si voia s'o is de<br />
sotie. Parintii baiatului s'au opus, au ridicat-o cu politia<br />
din acel oras si au expediat-o acasa.<br />
A plans, a bocit, dar la ee au folosit toate staruintele?<br />
Grecul a inebunit. Mai e si azi internat la ospiciu. Mama<br />
baiatului sufera scum inzecit. Era un tanar superb...!<br />
dar pe atunci avea numai 17 ani. Un copil Inca zburdalnic.<br />
Lacrimile se uscau mai repede . Dar scum, scum, i s'a infundat!...<br />
De aici simte ca nu va mai scapa... Rautatea<br />
lumii si<br />
destinul hain s'au strans imprejurul ei ca un oerc<br />
de fier care o strange, o insangereaza, o inabuse I Pula!<br />
El,
ISAIIA RACACIUNI<br />
Puiu! Se izbeste cu pumnul in piept si geme! Nu paste<br />
crede ea nu it va mai revedea, ca nu va mai fi mangaiata<br />
de mane lui band... Caci era bun, Puiu, era... Vina era 0<br />
ei! Cum de-a avut indrazneala sa se ap<strong>ro</strong>pie de el, cand<br />
s-tia bine ca inainte 11 cunosouse pe cel'lalt?! Era insa nepkisatoare<br />
si zapacita ca iuresul unui cancan; Toni o purificase,<br />
o readusese la alte sentimente, faeuse din ea un alt<br />
om... Un om gata sa creada in ceva, in cineva... Si arum,<br />
and credea; gata I Un picior in spate si du-te I Du-te<br />
in noaptea, uncle societatea to lasa sa umbli ca un caine<br />
raios 5i -ti<br />
da peste labs de cateori incerci sa apesi pe clanta<br />
unei usi de oameni cinstiti.<br />
Uruitul oblonului dela carciuma o trezi din rneditatie.<br />
Domnule, domnule, un moment!<br />
Lulu batu cu pumnul in oblon. Carciumarul, intrigat,<br />
ridica oblonul, deschise usa.<br />
Poftim!<br />
Rom ai?<br />
Am.<br />
Numai sa beau putin si plec imediat.<br />
In carciuma luminata de o lamps cu gaz, Lenuta infra<br />
impleticindu-se, dar izbuti sa salveze aparentele. Se scotoci<br />
in poseta. Gasi o moneda. Erau ultimii bani dela Toni.<br />
Un pahar cu <strong>ro</strong>m.<br />
Un pahar?<br />
Da.<br />
Carciumarul o privi pe sub sprineenele stufoase $i, dupe<br />
ce cantari din ochi valoarea monedei, ii oferi un pahar<br />
cu <strong>ro</strong>m, mijlociu. Lulu arunca moneda pe masa si ceru<br />
pentru rest cateva tigari. Romul si tigarile erau cei doi tovarasi<br />
nedespartiti ai vietii ei sdrentuite. 0 sdreanta! Asta<br />
era! Hai, no<strong>ro</strong>c, sdreanto! Si dadu pe gat continutul paharuluil<br />
De patru, cinci ori, se opri, dar bau tot <strong>ro</strong>mul.<br />
Gatul ii era ars, mintea ii era impainjenita.<br />
23)
232 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Build searal<br />
Noapte buns, domniwara.<br />
Carciumarul se vita lung dupa dansa, se minuna de<br />
aceasta neve<strong>ro</strong>simila §i tarzie aparitie, dar sfar§i prin<br />
ida din lumped i a inchide up, la auzul glasului cicalitor al<br />
nevestei, care it striga din interiorul locuintii.<br />
Mla§tina, mla§tina!" ciocanea un gand de calau in<br />
mintea femeii! Fumand tigara dupa tigara, rataci cateva<br />
ore pe marginea lacului...<br />
Din cand in cand, revenea ca un leit -motiv, intr'o situfonie<br />
macabre, numele Puiu" §i atunci izbucnea iar §1<br />
iar intr'un plans neuman ce-i scutura toate fibrele<br />
Deodata, arunca po§eta pe mal, inchise ochii §i se pravali<br />
in ape...<br />
Lacul era adanc. Nimerise un loc rau, un loc fatal.<br />
Malul in care se balacise Toni, ii va astupa gura, ochii,<br />
narile: ei, baletistei murdare, menita din leagan pentru<br />
malul mlastinei... Aceasta ii era razbunareal<br />
A doua zi, in zori, carciumarul a fost primul care a<br />
descoperit popta pe mal §i un trup umflat, plutind pe<br />
apele verzui $i<br />
impure ale lacului .<br />
a
EUGEN RELGIS<br />
poet - <strong>ro</strong>mancier sociolog<br />
Biografia<br />
Nasout la Iasi, in 2 Martie 1895. Absolvent al licealui din<br />
Piatra Ne,amt. A audiat catva timp la Facia natea de filosofie din<br />
&more 6ti si ourgaile scoalei de arhitectura.<br />
In literature a debutat ou vollumul Triumlul netiinlei, in 1913.<br />
La Iasi a editat in 1920, publicatia lunara Umanitatea". Imprejuna<br />
as Ion Pas a scos revista Ougetiul liber", in anal 1927,<br />
iar intre 1929-1930, singur, Umanitatea".<br />
0 mare parte din lucrarile sale s1 mai ales cele despre umanitarism,<br />
au fost talmacite ap<strong>ro</strong>ape in toate limbile ea<strong>ro</strong>pene..<br />
Parte din ele au aparat in traduce. in iunele state americane.<br />
A tradus si pre,kicrat opere literare si de sociologie ale diferitor<br />
scriitori streini.<br />
Colaboreaza la revistele din Tara, fund tot °data si un asiduu<br />
eolaborator la publicatiile streine.<br />
Colaborari<br />
Ziarele $i revistele: Opinia, Adevaral. Aida llama, Socialism!,<br />
Seam, Viilorul, Ramps, F<strong>ro</strong>nds, Absolatio, Umanitalea, Vitrina<br />
ie5ano, Sbaratortul, P<strong>ro</strong>grestal social, Universal literar, Vieata<br />
'toga, Adevaral lilerar 51 artistic, Flacdra, Ciandirea, Adam, Omni
234 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
liber, Lumea Evree, rata Romaueasea, Cagelal liber, Umaairarismal,<br />
Romania literara, puntea * Fi Ide$, Vremea, Sinai, Sanlier,<br />
Cavantal liber.<br />
Opere:<br />
Triamfal nellintri (fantezii), Goldner", Iasi, 1913.<br />
Nebunia (poeme), cu 15 desene de autor, Bucuresti, 1915.<br />
Co loana printre mini (esseuri), Anoora", 1921.<br />
Umanitarismizl ci Internationala Intelectualilor, Viata<br />
Romaneasca", 1922.<br />
Peregrindri (calatorii), Socec", 1923.<br />
Petre Arbore (<strong>ro</strong>man), trei volume, Umanitatea", 1924.<br />
Umanitarism si socialism, Branisteanu", 1925.<br />
tMelo,diile tdcerii (poeme in p<strong>ro</strong>za), Cu ltura Universals ",<br />
1926.<br />
Poezii (1914-1920), Cultura Universals ", 1926.<br />
Umanitarismul biblic, Viata Romaneasca", 1926.<br />
Glasuri in sardind (<strong>ro</strong>man), Branisteanu", 1927.<br />
Internationala pacifism, Umanitatea", 1929.<br />
Calle pdcii, Umanitatea", 1930.<br />
Bulgaria necunosaild (calatorii), Vremea", 1932.<br />
Prieteniile I i Ali<strong>ro</strong>n (<strong>ro</strong>man), Cugetarea", 1934.<br />
Umanitarism si Eagenism, Vegetarismul", 1934.<br />
Eu<strong>ro</strong>pa cea tir.tnra,<br />
Santier", 1935.<br />
Soare ritsare (schite japoneze), ed. II, Bibl. pentru tor.<br />
Liieraiara rdzboialai si era wad, ed. II-a, Bibl. Universala".<br />
Dramari in spirald (calatorii), Bibl. Dimineata".<br />
Prelucrari:<br />
G. F. Nicolai: Biologia rcizboialui, ed. II, Viata Romaneasca",<br />
1926.<br />
E. Armand: Istoria sexualistd a amanitigii, Umanitatea",<br />
1932.<br />
Stefan Zweig: Marie Antoinette, ed. III, Cugetarea",<br />
1934.
EUGEN RELGIS 235<br />
Traduced:<br />
Selma Lager Itif: Vechial come, Branisteanu", 1928.<br />
Stefan Zweig: Touche, ed. II, Cugetarea", 1934.<br />
Stefan Zweig: Amok, Cugetarea", 1934.<br />
Emil Ludwig: Coa leicatorii Ea<strong>ro</strong>pei, Cugetarea", 1934.<br />
Emil Ludwig: Fiat outdid, Cugetarea", 1935.<br />
Emil Ludwig: Convorb4/ at Masaryk, Ougetarea", 1935.<br />
Emil Ludiwg: Hindenburg, Cugetarea", 1935.<br />
Stefan Zewig: Noapte lantastial (nuvele), Cugetarea",<br />
1935.<br />
Stefan Zweig: Erasmus, ed. II, Nationala-Ciornei",<br />
1935.<br />
Iacob Wassermann: A treia existenftl a lui Joseph Nerkhoven,<br />
Nationala-Ciornei", 1935.<br />
F. W. Nietzche: A$a vorbit-a Zarathusta, Bibl. Caminul".<br />
In preparatie:<br />
Eu<strong>ro</strong>pa de masine, capitale 5i figari.<br />
MARTE<br />
TA 1pi de-otel. Cu fiecare pas<br />
striveste musu<strong>ro</strong>aiele umane.<br />
In urmA, cimitire ravasite<br />
inainte: orawinflacarate, ogoare parjolite.<br />
El n'are cap: I o guru intre umeri.<br />
Bale <strong>ro</strong>si tasnesc dintre masele<br />
ce taie'n douti capete, ca oul;<br />
$i pulpe grace, sAnii Mini Cu lapte,<br />
si burti cu prunci oe-si asteptau so<strong>ro</strong>cul,<br />
si fete palpitand ca porumbeii,<br />
si tineri rupti ca pAinea, tescuiti<br />
ea strugurii in laba-i de granit...
236 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIG1NA EVREEASCA<br />
Inghite tot: §i oase §i cristaluri,<br />
clopote, tablouri si statui,<br />
carpi §i mic<strong>ro</strong>scoape $i motoare.<br />
El sfarma tot: cu'n punm turte§te-un si<br />
rastoarnd turnuri, sparge catedrale,<br />
scuftmda transoceanice §i scurma,<br />
Cu ghiarele-i ourbate, prin oomori<br />
de veacuri adunate in muzee<br />
on agernute <strong>ro</strong>dnic prin campii,<br />
pe paji§ti, prin gradini §i in paduri...<br />
El trece peste graniti uragan<br />
ce macina milioanele de vieti;<br />
le'nvarte§te'n t<strong>ro</strong>mbe pan'la cer<br />
sau le piseaza'n mlastini si'n prapastil.<br />
El gaurege-un munte, cu calcaiul<br />
oraKle devin morman de tanddri.<br />
Tot ce atinge, se usuca, arde,<br />
plesne§te, se faramd, se tope§te.<br />
E praf, cenu§A, putregai, venin<br />
e hada sterpiciune,<br />
e moarte fare chip §i fard <strong>ro</strong>st...<br />
Cud el nu are cap --I<br />
e doar o gura,<br />
un trup gigantic ce mere" se umflii<br />
mereu, ca §i an cancer colcaind...<br />
Plesiosaur orb §i ne'nfranat,<br />
cresout peste popoare, de milenii,<br />
§i care devoreaza, devoreaza...<br />
Suflarea lui trasne§te: pieptu-i vast<br />
dudue §i fulgere arunca.<br />
Din porii toti duhorile sbucnesc,<br />
inabu§a §i <strong>ro</strong>d
EUGEN RELGIS 237<br />
$i fac din ochi frumo$i pu<strong>ro</strong>i prelins<br />
gi terciu dintr'un creer genial.<br />
In juru -f, norii negri de lacuste<br />
$i de himere'n zumzet de helice;<br />
mongri epileptici, trepidanti;<br />
scorpioni, paianjeni, flare imbatate<br />
balauri, caracatite, mic<strong>ro</strong>bi<br />
crescuti miriadari ca un vartej.<br />
Cump lita hoards -a Urii $i a Mortii<br />
it insoteste in alaiu fe<strong>ro</strong>ce:<br />
0 trend de o<strong>ro</strong>ri $i de dezastre<br />
dealungul gi dealatul unei lunii<br />
pierdute 'n nopti de suit,<br />
in orizonturi viermanoase,<br />
in zile calcinante<br />
cari otravesc pamantul, aerul $i apa...<br />
Vulcanic, el alearga peste tari,<br />
sore dintr'un continent in altul<br />
si pururi, devoreaza;<br />
urla $i scrasne$te<br />
jucand intr'un picior;<br />
scuipa, urineaza, vomiteaza<br />
deasupra 'nebunitelor no<strong>ro</strong>ade,<br />
ca sa le'nghita iara$i, g<strong>ro</strong>haind<br />
$i sa cuprinda-apoi planeta toata,<br />
cu brat de fier St<br />
coapse de jaratec<br />
isbind, i'ntr'o betie deliranta,<br />
cu sexul ulcerat un catapult<br />
ce 'mpragie semintele-i sterile<br />
in maruntaele'nsangerate ale Terrei.<br />
(Umanilarismul).
238 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
GLASURI IN SURDINA<br />
fragment<br />
,..Fluizi fierbinti curg prin trupul plapand, sbucnind<br />
din adancimi nebanuite. Ard, $i ca limbi de flacari feline,<br />
it ling durerile; ard, si ca ventuse sorbitoare de seva,<br />
se infig durerile; ard 5i ca biciuiri de fier in<strong>ro</strong>5it, 11<br />
fulgera durerile... Acalmii, inabu5itoare ca aerul torid dinaintea<br />
furtunilor. Si far incep feitinul bestiile launtrice, mai<br />
vorace, mai urlatoare. Sc <strong>ro</strong>tesc prin tainitele inimei 5i<br />
isbesc ca in porti za vorite. Serpi se strecoara prin piept,<br />
it mu5ca printre coaste. Ghiare resfirate it sgarie prin<br />
pantece si<br />
parica un pumn coltos urea inspre gat: apasa,<br />
sd<strong>ro</strong>be5te, inabu5a...<br />
Zile 5i nopti, plapandul trup se svarcole5te intre perine;<br />
sudorile agoniei ii b<strong>ro</strong>boneaza. Se chirce5te, de destinde<br />
se rasucesc membrele, in cari vibreaza nervii, ca ni5te<br />
coarde racaite de arcu5uri satanice. Vedeniile se invartejesc<br />
in ochii mariti, cand incandescenti, cand stin$i. Te<strong>ro</strong>area<br />
Mortii-fara-sat, a negrei Necunoscute, it impietrege uneori:<br />
e cuprins de gerul neantului ce se devoreaza pe sine insu5i.<br />
Ura sarcastica a materiel care vrea sä se risipeasca in<br />
pulbere sterila, ii ranjege prin chipuri in<strong>ro</strong>5ite de valvatai<br />
gigantice. Alteori, fantomele stint topite in nuance livide,<br />
in valuri putrede cari curg prin odaia intunecata de storuri.<br />
Dar, in plapandul trup, viata vrea sä traiasca. Freneticele<br />
instincte de conservare, neistovitele rezerve ale fortei<br />
creatoare slavesc anarhia deslantuita. Ca sub prabu5iri de<br />
avalan5e, se framanta trupul; insa, ca grauntele de cle5tar,<br />
ce rezista oceanului furtunatic pentruca are in el o picatura<br />
din apa lui, asa e faptura insufletita de o und5 a<br />
vietii universale.<br />
Si curg durerile prin sangele infectat, curg flacarile<br />
printre organe. Delireaza Patimirea umana... Delireaza in<br />
rugi bolbo<strong>ro</strong>site, in vocale prelungi, frante de horcaeli.
EUGEN RELGIS 239<br />
lidesea, cuvinte de dragoste amintesc momentul fatal al<br />
sarutului de frate:<br />
Ermil, tad,... n'am vrut sa to Iovesc,... tad.., Ermil,...<br />
ti-am dat calutul,... te-arn stirutat ca sA nu mai plangi...<br />
Si bestiile launtrice mu5ca 5i sgarie 5i rup, imbiltate<br />
de viata supta, dar nesecata. Se ingramadesc valurile fierbinti<br />
spre cap; isbesc sub tample ca furibunde ciocane;<br />
injecteaza ochii cu lacrimi sangerii gf<br />
apasA in creerul<br />
fraged. Ca un arc se curbeaza trupul fremtittitor 5i<br />
fierb in craniu blestemele mortii. Apasa . apasa mai<br />
ales in urechile cari vajaie 5i tuna ca pravaliri de cascade...<br />
Un racnet, ca o eruptie suprema; un racnet al vietii care<br />
nu vrea sti fie nimicitg, 5i timpanele plesnesc sub lovituri:<br />
par'ca se revarsa prin ele Area-plinul valurilor<br />
fierbinti, se risipesc durerile, se distrama o<strong>ro</strong>rile mortii prin<br />
urechile ranite...<br />
Sciildat in sudori, plapandul trup recade, descordat,<br />
printre albele perine rava5ite.<br />
* *<br />
*<br />
Noaptea pustietatilor instelate si-a gasit adapost in<br />
odaia bolnavului. Si-a strans prin unghere aripile ostenite,<br />
s'a prins ca liliecii de faldurile perdelelor, s'a cuibarit prin<br />
cadre 5i etajere 5i zace langu<strong>ro</strong>asa intre brate de fotoliu.<br />
In aerul caldut, suflarea ei potolita vibreaza de betia eterului<br />
§i de feeria stelelor. Aci, in odaia suferintei umane, . ea<br />
palpita cu armoniile ei, cu binecuvantarile 5i miragiile ei.<br />
Timpul fara masura, de-afara, cadenteaza aci dubs in<br />
pendula: picura clipele vremelniciei terestre, ca boabe<br />
cristaline intr'un lac intunecat. Iar in palida aureola a candelii<br />
atarnate intr'un colt, palpae flacara, ca o steluta ratacita,<br />
palpae suav, ca sufletul in plapandul copil care<br />
doarme...<br />
Mama vegheaza landa intaiul ei nascut. Nebiruita, ea<br />
it prive5te. Putin aplecata spre el, cu mainile impreunate,
240 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
ea it invalue cu balsamul iubirii ce isvoraste din inima ei<br />
calita in dureri. II invalue cu duiosia ei, p<strong>ro</strong>funda ca<br />
noaptea din jur; cu adorarea ei de nascatoare <strong>ro</strong>bita nouei<br />
sale intrupari; cu sacrificiul tutu<strong>ro</strong>r tentatiilor i bogatiilor<br />
p5mtintene... II invalue cu vointa ei de mantuire ca int<strong>ro</strong><br />
magica naframti a invierii. Ii insufla p<strong>ro</strong>pria-i viata prin<br />
ochii ei extatici 9i<br />
respirarea ei ferventa se amesteca cu<br />
suflarea timid a copilului.<br />
Mereu vegheaza Mama... In linistea noptii, ea aude<br />
pulsul copilului. Asculta viata, care se infiripeaza iarasi<br />
in ragazul somnului. Asculta, in el, p<strong>ro</strong>priile ei pulsatii<br />
si ruga ei mute rasund totusi in incaperea umbrita. Rasuna<br />
Ca o implorare, ce-i totodata o slavire a indulgentei ceresti.<br />
Pre lung, ca murmurul padurilor sacre, ca ecourile inteun<br />
templu stravechi, se revarsa ruga ei, prin ochii umeziti,<br />
prin suspinul trudnic.<br />
Mereu vegheaza Mama... Chipul sleit al fiului o atrage<br />
cu fascinarea adorarii. Incet, se-ap<strong>ro</strong>pie de el: sa-i dea<br />
sarutul dant, sä pecetluiasca pe obrajii pali mantuirea...<br />
Se apleaca asupra lui. Dar prea-plinul iubirii Owed,<br />
fierbinte, din ochi. Lacrima cade intre buzele copilului..<br />
Un fior strabate trupul firav; un oftat ridica pieptul care<br />
se umple de vigoare si lacrima e sorbita ca un leac<br />
suprem. Ochii baiatului se deschid, lent, privind par'ca departe<br />
in tainele vietii sale noui. Iarasi se unesc pleoapele,<br />
inchizand sub ele imagine aplecata deasupra-i, chipul<br />
P<strong>ro</strong>videntii sale tamaduitoare, care se fixeaza etern in spiritul<br />
s5u, ca o stea in infinit...
AL. ROBOT<br />
poet<br />
Biografia<br />
Nascut la Bucuresti, in Ianuarie 1916. Studii liceale in Bucuresti.<br />
A debutat la revista Dumineca Universului", de sub con -<br />
.ducerea lui V. Voiculescu.<br />
Fost redactor literar al ziarului Rampa".<br />
In 1932 a tiparit volumul de poeme Apocalips terestru.<br />
In revistele saptamanale ,, Vremea" si Cuvantul liber", a<br />
publicat in anul 1935, o serie de reports* literare, din delta<br />
Dunarii si de pe litoralul Marti Negre.<br />
Colaborari:<br />
Ziarele si revistele: Rampa, Facia, Dumineca Universului,<br />
Freamatul Vremii, Ulise, Via la literard, Meridian, Azi, Cuvdnitil<br />
.liber, Reporter, Revista Fundatiilor Regale, Vremea.<br />
Opere:<br />
Apocalips terestru (poeme), C<strong>ro</strong>nicarul", 1932.<br />
In preparatie:<br />
Somnul singuratalii, versuri.<br />
=
242 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
PRIVELISTE<br />
S'a culcat o floare ca un flutur<br />
Si-am patruns in zi ca 'ntr'un navod<br />
Langa portile cu mult no<strong>ro</strong>d.<br />
Am uitat desagii sa mi-i scutur.<br />
Ho lde marl i§i freamata pacatul.<br />
$tiu cum ramele au dat seminti.<br />
Cai le cre§teau fagaduinti<br />
Si 'ntorceau pe dupa soare satul.<br />
S'a crapat namiaza cu pastaia<br />
Si i§i coace-aripa sborul crud.<br />
Rastigne§te inima bataia,<br />
Cu porumbul din poveste ud.<br />
(Revisit: Fundaiiilor Regale)<br />
ACORDURI PENTRU PRINTESA TRUPULUI<br />
Viori i§i descarcara strigarile de pleava<br />
Si sulita ogirii se inchidea in fier.<br />
Un rau i§i deslu§ise plecarea cu otava,<br />
Varsand infati§area- unui al doilea cer.<br />
Ti-am sarutat purpura cu sangele pe discuri,<br />
Iar dansul tau, printesa, l'am apucat in dinti<br />
Si nou pe lira psalmul to pedepsia din piscuri,<br />
Cu ranile pastrate in hoitul meu de print.<br />
A incaput in Cara amurgul ca o ciurda,<br />
Cu teasta lamurita de fluer §i caval.<br />
Subt casca incepuse o melodie scurta<br />
$i barba suverana a craiului vasal.
AL. ROBOT 243<br />
Din cithera campia to descanta bucolic<br />
$i-o urma-ti prinse talpa ca un picior de cerb,<br />
In carnea to pacatul chemase melancolic<br />
Veherul coapsei albe a sceptrului de Serb.<br />
Luna venia din surla cu cantecul in mat*<br />
Pe doua tate lumea cregea singuratati.<br />
Printesa poftei mele iii despletia 'n fantana<br />
0 goliciune calda vanduta prin cetati.<br />
SOMN<br />
Cand apele aduna 'n hambarul Ior cetatea<br />
Si flautul pe maluri imbatranege 'n gura,<br />
0 salcie pletoasa iii bea singuratatea,<br />
Adapostind odihna de cai 5i de trasura.<br />
UB bot de fan necheazA salbatec in fantana<br />
Si vizitiul soarbe din fluier un semnal;<br />
Os, san 5i bici ii cade in moartea din Wand<br />
Si langa el rasufla adanc un somn de cal.<br />
Cu umbra ruginita, uitata prin paduri,<br />
Cand noaptea iii arunca obrazul prin izvoare,<br />
Stejarii se indoaie cu ghinda sub securi<br />
Sl<br />
maim lui o cauta cu caini de vanatoare.<br />
I5i strange surugiul sudoarea lui fierbinte<br />
Si iii desparte somnul de armasarii morti;<br />
Ciolanele a5teapta ca nige moa5te sfinte,<br />
SA cada niiezul noptii cu cheile din porti.<br />
(Apocalips terestru).<br />
(Revista Fundatillor Regale).
244 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
SERRA CA 0 DURERE<br />
Sears ca o durere prin oasele padurii,<br />
Trece prin rasul galben al granelor subtiri<br />
Si isi incurca umbra prin fanul ud si moale<br />
In care-asucla jocul fierbintilor iubiri,<br />
Cand oameni calzi si aspri patrund in fete goale.<br />
Ore le fug prin tusea padurii ca o haita.<br />
Deasupra, sborul negru al corbilor se vaita<br />
$i simti cum vrea sa intre in moarte pan'la fund.<br />
Ape le smulg din lung ate un semn <strong>ro</strong>tund.<br />
Un cerb isi uita botul in apa somno<strong>ro</strong>asa<br />
Si-si catara salbatec nelinistea pe stanci.<br />
Taranii dorm alaturi de vaile adanci<br />
Si-o ghinda cade intre suspinul for si coasa.<br />
Cu cina care fierbe in oale de pamant<br />
Si-o tulbura flamanzii in strachini si in linguri,<br />
Se scoala 'n cimitire, osul mahnit $i slant,<br />
Rupt noaptea din stramosii, tristi, risipiti si singuri.<br />
Umbrele duc in spate un sac sau o cocoase<br />
Sau poste o povard de scarba si tristete.<br />
Codrul arunca 'n ele cu mere padurete,<br />
Ca niste sani de fats, cazuti dintr'o cama$a.<br />
APARITIE<br />
Cu sanii scosi din cea$ca fierbinte-a unui ceai,<br />
Rasare in oglinda odaii, Butterfly.<br />
Prezenta ei danseaza pateticA $i goalli<br />
$i formele <strong>ro</strong>tunde sunt coji de portocala.<br />
Cand iese din oglinda, fragila Cio-Cio-San,<br />
Isi face hara-kiri pe cesti de portelan.<br />
(Inedit).<br />
(Inedit).
A<br />
RONETTI-ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng><br />
poet -<br />
dramaturg<br />
Biografia<br />
Nascut in anul 1853. A studiat un timp in streinatate, dupd<br />
care a revenit in tars, stabilindu-se la Roman.<br />
Intre anii 1868-1872, a scris in ebraica in diferite periodice,<br />
printre cari si Hamagid", semnand Moise Roman.<br />
Un timp a fost pedagog si preparator pentru limba germana,<br />
la institutul Urechia" din Bucuresti.<br />
In literatura <strong>ro</strong>maneasca a debutat cu scrierea satirica Domnal<br />
Kanitverstan, in anul 1877. Publics dupa aceea fragmentul<br />
Telegraful, in Reforms" lui Valintineanu.<br />
Editura librariei Szo llosg" ii tipareste in anul 1878, in<br />
volum, poems in trei canturi Rada.<br />
Urmeaza cu fragmente dintr'o mare poemd intitulata: hears.<br />
In ,,Convorbiri literare", almanahul Dacia" al lui Caragiale Si<br />
calendarul Rasaritul".<br />
In saloanele criticului Titu Maiorescu, infra in legaturi de<br />
prietenie cu I. L. Caragiale si activeaza ambii alaturi de Eminescu,<br />
la ziarul Timpul".<br />
La <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng>" face sa apart volumul: Dotal animal, care<br />
cuprinde o seams de articole in legatura cu p<strong>ro</strong>blema evreeased.<br />
A functionat un timp ca translator de limbs germand in
246 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
ministerul de externe, retragandu-se in urma la mosia Davideni-<br />
Neamt, unde se dedica agriculturei.<br />
La finele anului 1900, da la iveala drama in 4 acte Manasse,<br />
a card premiere a avut Joe In Teatrul National din Iasi,<br />
in seara zilei de 12 Martie 1901; <strong>ro</strong>lul prim fiind detinut de<br />
artistul Gh. Caryl. La nationalul bucurestean, Manasse s'a reprekentat<br />
o lurid in sir, incepand din 4 Februarie 1905. Aceste reprezentatii<br />
au fost onorate de familia regala.<br />
Drama Manasse a fost tradusa in idis de poetul Iacob Sternberg<br />
$i jucata la teatrul evreesc din Cernauti. In traducerea Jut<br />
I. Kupperman a fost reprezentata In teatrul Jignitza din Bucuresti.<br />
La St. Louis (America), Manasse s'a jucat in transpunerea englezeasca<br />
a lui L. Leonard, sub namele: New lamps and old.<br />
In limba italiana a fost talmacit de D. Benedetto de Luca.<br />
In Ianuarie 1904 cu prilejul sosirii la Iasi a lui Catulle<br />
Mendes, Ronetti-Roman a adresat un imn in p<strong>ro</strong>za Frantei liberatoare,<br />
imn publicat in numarul unic inchinat literatului<br />
.<br />
parizian<br />
(Catulle Mendes", 9 Ianuarie 1904).<br />
Pbria in preziva mortii, a colaborat la ziarul Opinia"<br />
dela Iasi.<br />
A murit la Iasi, in noaptea de 7 Ianuarie 1908.<br />
Din opera lui postuma, s'a tiparit: in ziarul Opinia" din<br />
15 Ianuarie 1908; Latifundille, un fragment dintr'un studiu agrar<br />
neterminat. In revista Flacara" de sub directia lui Const. Banu,<br />
au aparut in anii 1913 -1914, unele fragmente poetice. 0 scrisoare<br />
in legatura cu Manasse a fost publicata de M. Schwarzfeld,<br />
in ziarul Egalitatea' si o a doua in Curentul nou", revista<br />
criticului H. Sanielevici. In ziarul Mantuirea" unde opera<br />
lui de debut a fost cornenteM intr'o serie de foiletoane de Barbu<br />
Lazareanu s'a rep<strong>ro</strong>dus in doua namere consecutive, polemica<br />
intitulata: Domnal Kaniiferstan.<br />
Colaborari<br />
Ziarele $i revistele: Ilamagid, Re forma, Romania liberd,.<br />
Timpul, Caudle Mendes, Opinia, Egalilatea, Mantuirea, Convorbiri<br />
lilerare, Anna, pentrn Israelifi, Revista lilerard ci $ttinfificd.<br />
Flacara, Curenlul nou.<br />
Opere:<br />
Doinnul Kanitverstan, Szollose, 1877.
RONETTI-ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng><br />
Radii (poems) ed. I, Szollosy", 1878, ed. II, Alca lag",<br />
1914.<br />
Doull innsuri, ed. I, <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng>", 1893, ed. II, Socec",<br />
1912.<br />
Manasse (drama), ed. I, I-I. Steinberg", 1900.<br />
A D I 0<br />
P<strong>ro</strong>scris, gonit din Cara mea,<br />
Plec in strainatate,<br />
Si crima-mi e ca to -am iubit,<br />
0, sfanta libertate.<br />
Cu foc in inima-am lucrat<br />
L'a tarii inaltare,<br />
Si ca rasplata, ma gonesc<br />
Ai mei in departare.<br />
Pe buza-mi larde un blestem...<br />
Sa blestem? N'o voiu face!<br />
In ura am trait aci<br />
Dar voiu sa plec in pace.<br />
Bade, in traista sa-mi pui<br />
Vechi cantece de jale:<br />
Marirea tarii voiu visa<br />
Cantandu-le pe cale;<br />
Caci un popor ce cants -ass<br />
Tot ce e bun si mare,<br />
Mult timp pe umeri de atlet<br />
Nu va purta povare!<br />
Decat sa pears -un neam intreg<br />
Pentru eternitate,<br />
Ce a stiut sa simta-adanc<br />
Mareata libertate,<br />
247
248 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Mai lesne stelele se sting<br />
Si'n noapte firmamentul<br />
Mai lesne muntii se sd<strong>ro</strong>besc<br />
Se sdrumeca pamantul I<br />
Baete, sa-mi culegi un crin<br />
Ce candid infloreste:<br />
Ma voiu gandi la tars mea,<br />
Cand crinul vestejeste;<br />
Si ca un sacru suvenir<br />
De-a mosilor mei oase,<br />
Sa-mi pui pamant din ale for<br />
Morminte glorioase;<br />
Si-alege-mi calul cel mai bun,<br />
Cu aripi la picioare:<br />
Trecand in zbor din loc in loc.<br />
Uit, poate, ce ma doare.<br />
Fa iute... nu.. fa mai incet,<br />
Fa, draga, cum iti vine.<br />
Acum, iubitilor, Ira las...<br />
Ba nu, va duc cu mine!<br />
Va duc" in peptu-mi un odor,<br />
0 dulce mangaere;<br />
Voiu relua, la voi gandind,<br />
Speranta si putere.<br />
Dar cand °data va suna<br />
Ceasul de desteptare.<br />
Cand va patrunde on -ce duh<br />
Gandul dc razbunare;<br />
Cand voile 'si vor povesti,<br />
De veselie pline,
RONETTI-ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng> 20<br />
Ca fratii no5tri au zd<strong>ro</strong>bit<br />
Obedele straine;<br />
Si cand nalta-veti un altar<br />
La sfanta libertate...<br />
Sa va ganditi ca cineva<br />
Zace 'n strainatate.<br />
Si sa-1 chemati, ca sa serbam<br />
0 dulce revedere,<br />
Cand se serbeaza 'n vai 5i munti<br />
A tarii inviere I<br />
M<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>ASSE<br />
ACTUL IV.<br />
fragment<br />
(Rada).<br />
M<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>ASSE<br />
Lea! Si neascultarea are margini. Unde te afli? In<br />
ce casa egi? 0 fata in casa unui barbat strain! In ce lume<br />
erai sa intri? Cuno5ti tu lumea ceea, tu ovreica? In lumea<br />
ceea duhul urii se coboara din cer 5i arde din pamant 5i<br />
scapara din ochii oamenilot. Ura nimicitoare, in contra !ma,<br />
in contra ta, in contra a tot ce e ovrei. Omoara un om,<br />
daca ispasegi pacatul, ti se iarta. Nage-te ovrei, 5i dud<br />
ai fi ingerul lui Dumnezeu, nu, asta nu se iarta. Tu nu<br />
5tii. Ai fost crescuta in cask pazita 5i build de sagetile<br />
otravite ale urii. Tu nu 5tii cum dor. Dar intreaba-ma pe<br />
mine, cerceteaza cenusa celor morti, cite5te pe fata celor<br />
vii, 5i cand urla vantul, pleaca-ti urechia, asculta bine,<br />
5i vei auzi gemete de ovrei. Eu nu stau aicea numai ca<br />
bunicul tau. Sunt judecatorul tau. Prin gura mea te chiErna<br />
tot neamul tau obidit, iti vorbesc in numele dumnezeului<br />
parintilor tai de care vrei sa te lepezi.
250 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
LELIA<br />
Eu nu ma lepad de dumnezeul parintilor mei. Un<br />
dumnezeu stapanege $i un soare luce$te peste toti oamenii,<br />
numai ca fiecare spune ea e dumnezeul lui si soarele lui.<br />
Cerul ne trimete binele: Lumina $i <strong>ro</strong>ua $i ploaia <strong>ro</strong>ditoare.<br />
Ura nu vine din cer. Ura cre$te in inimi inguste departe<br />
de soare. Zeii sunt buni, oamenii sunt raj. Noi femeile, $i<br />
mai ales noi femeile ovreice, trebue sä ducem solia iubirii<br />
in lume, sä $tergem urmele blestemului vechi care desparte<br />
pe oameni.<br />
Cand eram copila, ma luai pe genunchi, bunicule $i-mi<br />
spuneai cuvinte intelepte, isvorate din adancul vremurilor.<br />
Din gura d-tale, bunicule, am auzit, ca on unde se aduna<br />
doi oameni buni, Dumnezeu este cu ei si-i binecuvanteaza,<br />
va fi $i cu noi amandoi $i ne va binecuvanta iubirea. Fi<br />
bun sf bland cu aline si d-ta, bunicule.<br />
M<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>RSSE<br />
Bun si bland! Iti par rau si crud. Pasarica sarmana<br />
azuta din cuib. Crezi ca peste tot e asa de cald. Nu e<br />
cald. Lumea ceea e rece pentru tine. Fiindca s'a gasit unul<br />
care sa-ti vorbeasca dulce, ai uitat Ca e$ti ovreica. Nu to<br />
uita la vorba. Vorba e iubire, fapta e ura. Copila ratacita<br />
in bezna noptii I Vezi o licarire si<br />
crezi ca e vatra primitoare.<br />
Sunt ochi de lup lucind de lacomie dupa prada. Ce crezil<br />
ca iube$te el in tine? Mintea ta cea limpede? Inima ta<br />
cea buns ovreiasca? Nu I<br />
Esti frumoasa, Lea. Dumnezeu ti-a dat mo$tenire fruniusetea<br />
mamelor noastre strabune. A$a de frumoase $i de<br />
mandre se plimbau reginele noastre pe coastele muntelui<br />
Zion. E$ti frumoasa, Lea, pricepe, asta-i! Vrea frumusetea<br />
ta, e lacom de carnea ta, de carne! (Ridicti pumnii panel la<br />
inaltimea ta'mplelor). Doua mii de ani de came ovreiasca<br />
si tot nu s'au saturat! Au scuipat-o, au calcat-o in picioare,<br />
au svarlit-o la fiare, au ars-o pe rug $i au pi<strong>ro</strong>nit-o pe cruce,
RONETTI-ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng> 251<br />
au chinuit-o in tot 16.'1 iadul pe pam'ant si tot nu<br />
e deajuns! Acum incep s'o strice pi cu sarutarile lor. Rupe-o<br />
de pe tine carnea asta inflorita, rupe, sluteste-te.<br />
(Lelia face o mi$care de g<strong>ro</strong>azli). Nu, copila drag& am<br />
pacatuit, Dumnezeu sa ma ierte. Fii frumoasa Lea. infloreste,<br />
copila draga, cum ai inflorit pana acuma; dar scapa-te-,<br />
scapa-te. Vezi Lea, cand zid'irile cetatii cadeau sub loviturile<br />
vrajmase, mame ovreice cu pruncii for in brate se<br />
svarliau in foc, numai sa scene de dusman. Tu o ai mai<br />
usor. Pleaca de aice, vino ell mine, vino, scapa-te!<br />
LELIA<br />
Manche si curate au fost mamele cele ovreice. Cu o<br />
mare iubire in suflet, au intrat mai bine de vii in flacari,<br />
de cat sa duca o viata injosita grin sila minciuna. Bine-<br />
cuvantata este amintirea for si mie-mi sunt sfinte. Cad si<br />
eu ing<strong>ro</strong>zita de injosire, sila si minciuna, era sa aleg moartea<br />
drept scapare. Si daca am fost mai fericita de cat ele,<br />
i daca mi-a ramas o poarta deschisa in spre viata hotararea<br />
nu mi-A fost usoara. Nimeni nu rupe lesne tainicasi<br />
sfanta legatura de ascultare $i supunere ce-1 tine strans lipit<br />
de-ai sai si mai putin femeea. Dar cerul care rrii-a sadit<br />
a tot puternica iubire in suflet, si a carui voce rasuna in<br />
pieptul fiecarui om, cerul a vorbit si in sanul meu: Asculta-te<br />
pe tine, acolo-i mantuirea".<br />
M<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>ASSE<br />
Cerul? Astfel nu vorbeste cerul. (0 apacil de i rat $i-o<br />
1rage inainiea statuei Venerii). Uita-te incoace, is uita-te.<br />
Eri mi-ar fi fost ru§ine de batranetea mea si de tineretea<br />
t a sa ti-o ark. Acuma uita-te. Iata de unde vine<br />
vocea care ti-a vorbit. Asta e icoana lumii in care vrei sa<br />
intri. Desfranare goal& viata de trup fara suflet. Barbatul<br />
Inebuneste, cand nu poate avea o femee; $i femeea cand ii<br />
si<br />
vine ferbinteala, lasa pe tats, pe mama pe tot ce e<br />
St
252 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
scump 5i pe tot ce e sfant, 5i alearga dupa barbat. Tapi<br />
5i capre I Fugi din lumea asta cat mai este vreme. Intoarce-te<br />
Inapoi. Caci daca ne parase5ti pe noi, on unde te<br />
vei duce, 5i oriunde vei fi, blestemul parasirii iti va urmarii<br />
pa5ii. Te vor ocoli ai tai 5i vor fugi de tine ai lui.<br />
Hula 5i dispret de o parte, ura 5i batjocura de alta. Viata<br />
hut e o petrecere. Vin ceasuri grele. Moartea bate la u5a 5i<br />
desperarea la inima. Unde-ti vei pune capul obosit, copila?<br />
La cine vei gasi o simtire midi'"? Cerul nu-ti va trimite<br />
mangaere 5i la oameni vei intinde privirea in zadar.<br />
Vei rataci strains, parasita, vei muri in jale 5i disperare<br />
5i nici dincolo nu vei gasi pace.<br />
LELIA<br />
Port pacea Inca in mine, n'o caut in afara. Lumea mea<br />
btu o las, in alta nu intru. Stau la marginea a doua lumi 5i<br />
le unesc in iubire. De la cer nu cer nimica ce nu-mi va da<br />
singur in harul lui. Peste oameni voi revarsa eu raze de<br />
fericire, cat voi fi fericita. Si daca mi-e scris in cartea vietiii<br />
§i daca e menit de soarta, ca neno<strong>ro</strong>cirea sa fie tovara5a<br />
zilelor mele, chinul meu ma va invata sa pricep mai bine<br />
durerea altora 5i voi fi cu atat mai smerita, mai buns,<br />
mai induratoare. D-tale'ti fac rau bunicule, 5tiu, te iubesc<br />
cu atat mai mull. Si daca iubirea 5i durerea d-tale nu-mi<br />
pot indupleca gandul, nimeni 5i nimica nu-1 mai vor schimba.<br />
In zadar sunt staruinti 5i rugaminte. Din calea mea eu nu<br />
ma xi bat.<br />
M<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>ASSE<br />
Perduta! Perduta! 0! Voi merge pe mormantul Sarei,<br />
ma voi pune cu fruntea la pamant, 5i voi striga: Sara,<br />
Sara! Lea, copila noastra, e perduta pentru noi. Perduta<br />
pe lumea asta, perduta pe lumea cealalta. Eu n'oi mai<br />
vedea-o cat tine viata 5i amandoi nu vom mai vedea-o cat<br />
tine moartea. Perduta, perduta! ...
LAZAR AINE<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>U<br />
(Lasar Schein)<br />
1859-1934<br />
filolog - folklorist<br />
Biografia<br />
Nascut la Ploesti, in 23 Aprilie 1859. Scoala primary 51<br />
gimnaziul Sf. Petru si Pavel, la Ploesti; liceul Matei Basarab<br />
din Bucuresti si clasele VI si VII in particular.<br />
Prime le lucrari de ordin istoric si biografic, precum Si studii<br />
de filologie, le publics in Anuar pentru Israeliti", redadat de<br />
M. Schwarzfeld. Aci tiparesie si traduceri din eselstul filosof<br />
James Darmesteter si istoricul H. Graetz. Colaboreaza intre timp<br />
la ziarul Fraternitatea" si Analele istorice Iuliu Barasch". La<br />
aceste publicatii semneaza: Eliezer ben Moe, Ben Mope, Lasar<br />
Schein si Lazar M. 5dineanu.<br />
Studii de filologie si folklor, a ft:cut sa apart in situ!<br />
1883, in revista Columna lui Traian" de sub conducerea lui Bi.<br />
P. Hasdeu si in Revista pentru Istorie, Filologie si Arheologie",<br />
a lui Grigore Tocilescu. In Convorbiri literare" a dat la lumina<br />
urmatoarele studii: lidovii sau Talarii sau Uriapii ; Legends<br />
moierului Manole la Grecii moderni si Zilele Babei Si Legenda<br />
Dochiei. In revista ,,Analele literare", a publicat traduceri din<br />
Charles Dickens.<br />
In anul 1887 si-a luat licenta in Mere In Universitatea din
254 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Bucuresti, cu teza: Incercare asupra Semaslologiei Umbel <strong>ro</strong>mane,<br />
care a obtinut premiul Hiller al Universitatii.<br />
Doctoratul in litere si filosofie si 1-a suslinut la Lipsca in<br />
anul 1889. Les jours d'emprunt ou les jours de la Vieille este<br />
titlul tezei de doctorat, aparuta in revista Romania" de sub<br />
directia lui Gaston Paris. limp de doi ani a studiat la Paris<br />
si Lipsca, limbile: bulgara, seleaa, aibaneza, rusa, greaca si turca.<br />
Revenit in Cara a fost insarcinat de Bogdan Petriceicu Hasdeu<br />
sa suplineasca la Facultatea d2 litere catedra de filologie cornparativa.<br />
Lectia inaugurals a tinut-o in ziva de 16 Octombrie<br />
1889, despre: Lluguistica contemporand saa coala<br />
neo-gramaticalti,<br />
A functionat ca p<strong>ro</strong>fesor de limbs latina la gimnaziu 5i<br />
de germana In scoala nor rain suaerioara.<br />
A fost nutnit apoi de ministrul C. Arian la catedra universitara<br />
de Istoria Romani lor 'Ana la Alihai Viteazul", unde a<br />
functionat pana la 15 Noembric 1090.<br />
0 parte din prelegerile thaile la Facultate, formeaz5 volumul:<br />
Raporturila lntre gramaticd si logics, aparut in anul 1891. In<br />
acelas an p<strong>ro</strong>nunta la Ateneul Roman o conferinta despre: Ion<br />
Heliade Radulescet ca gramatic si lilolog, aparuta apoi in volum.<br />
La concursul deschis de Academia Romana in 1893 i se<br />
premiaza manuscrisul: Basmele <strong>ro</strong>mane, pe care-1 tiptireste Academia<br />
in editura ei. In anul 1896 ds la lumina : Dictionarul<br />
universal at limbei <strong>ro</strong>mane, retiparindu-1 in case editii consecutive,<br />
ultima in 1929.<br />
Din cauza refuzului de-a i se acorda cetatenia, paraseste<br />
In anul 1901 tam si se stabileste la Paris. In urma cu un an<br />
Meuse sa apart studiuL in trel volume: Inlluenfa orientalli asupra<br />
timbal si cultural <strong>ro</strong>mane, opera incununata la Paris in auul<br />
1902 de Institutul Frantei cu premiul ,,Volne9" si de Societatea<br />
de linguistics din Paris.<br />
La Paris publica in revistele de specialitate, studii asupra<br />
limbei si literaturei populare <strong>ro</strong>mane. Timp .de doi ani tine un<br />
curs gratuit despre: Folkloral balcanic in raporfurile sale au mi-<br />
&rile antice, la Scoala de Inalte Studii din Paris, sectiunea stiintelor<br />
istorice si filologice.<br />
Printre lucrarile editate in Franta sunt si L'Argot ancien,<br />
carte scoasa in 1907, care a obtinut dela Institutul Frantei, premiul<br />
Volneg" si in anul 1912: Les sources de l'argot ancien, onorata<br />
de Academia Franceza cu premiul Saintour".
LAZAR 5AINE<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>U<br />
A fost unul din cei mai marl comentatori ai operii si cu deosebire<br />
ai limbii lui Rabelais.<br />
Lucrarile date la iveala in decurs de trei decenii in Franta<br />
$i studiile risipite in reviste, erau semnate Lazare Sain&n.<br />
Autor a1 unor manuale scolare <strong>ro</strong>manesti de curs secundar:<br />
al dictionarelor scolare germane si <strong>ro</strong>mane si al unei gramatici<br />
elementare a limbei latine.<br />
A murit in ziva de 11 Mai 1934 si e inmormantat in cimitirul<br />
Montparnasse din Paris,<br />
Colaborari<br />
Ziarele $i revistele: Fraternitatea, Aparatorul, <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng>, Anuar<br />
pentru lsraelili, Analele istorice luliu Barasch, Coldmna lui Traian,<br />
Convorbiri literate, Atheneul Ronan, Revista pentru istorie, 11-<br />
fologie<br />
si arheologie, Analele literate, Romania, Revista noun,<br />
Foaie pentru tote, Revista literara, Romania literara, Revista penint<br />
politica, literature, stiinta ,si arta, Nona Revista Ronyina.<br />
Franceze:<br />
Le Temps, Romania, Me=htssine, Revue de synthese hictorique,<br />
Memoires de la Societe de Linguistique de Paris, La Tradition,<br />
Revue des Traditions popalaires, Revue de Phistoire des<br />
Religions, Revue internattonale de Sociologie, Revue du XV I-e<br />
siecle.<br />
Opere:<br />
Moise Mendelsohn (studiu biografic), ed. II, Hajoetz",<br />
1880.<br />
Elemenfe furce$1i in limba <strong>ro</strong>mans, Bucuresti, 1885.<br />
lelele (studiu de mitologie comparata), Academia Romiina",<br />
1886.<br />
Incercare asupra semasiologiei limbei <strong>ro</strong>mane, Bucuresti,<br />
1887.<br />
Sludiu 'dialect° logic asupra graiului evreo-german,<br />
Bucuresti, 1889.<br />
Linguistica contemporami .sau $coala neogramaticaM,<br />
Bucuresti, 1890.<br />
Raporlurile mere Gramaticet $i Logic& Socec", 1891.<br />
loan Eliade Radulescu ca gramalic $i filolog, Bucuresti,<br />
1892.<br />
255
256 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Istoria Filologiei <strong>ro</strong>mane, ed. II, Socec", 1895.<br />
Basmele <strong>ro</strong>mane (studiu comparativ), Bucure§ti, 1895.<br />
Autorii <strong>ro</strong>mani moderni, ed. III, Bucure#i, 1895.<br />
Influenea orieniala asupra limbei 61<br />
culturei <strong>ro</strong>mane,<br />
3 vol., Socec", 1900.<br />
0 cariera filologica (memoriu autobiografic) Storck",<br />
1901.<br />
Cum se critics la not in eara, Samitca", Craiova, 1901.<br />
Diceionar universal at limbei <strong>ro</strong>mane, ed. VI, Scrisul<br />
Romanesc", Craiova, 1929.<br />
ant didactice:<br />
Gramatica elementary a limbei latine; Mitologie clasica;<br />
Diceionar german-<strong>ro</strong>man; Diceionar <strong>ro</strong>man-german; Texte<br />
latine cu vocabular latin-<strong>ro</strong>man pentru liceu.<br />
In francezil:<br />
Les jours d'emprunt ou les jours de la Vieille, Paris<br />
1889.<br />
L'Eeat actuel des etudes de Folklore, Paris, 1902.<br />
La Creation meiaphorique en franfais et en <strong>ro</strong>man,<br />
2 vol, Paris, 1905-1907.<br />
L'Argot ancien, Paris, 1907.<br />
Les Sources de L'Argot ancien, 2 vol., Paris, 1912.<br />
L'Argot des tranchees, Paris, 1915.<br />
L'Histoire naturelle et les branches connexes dans<br />
l'oeuvre de Rabelais, Paris, 1921.<br />
Oeuvres completes de Rabelais (partea filologica), Paris,<br />
1912-1922.<br />
La Langue de Rabelais, 2 vol., Paris, 1923.<br />
P<strong>ro</strong>blemes litteraires du XVI-e siecle, Paris, 1927.<br />
Les Sources indigenes de l'Etymologie Iranfaise, 3 vol.,<br />
Paris, 1925-1930.<br />
L'Influence de Rabelais, Paris, 1930.<br />
Histoire de mes ouvrages, Paris, 1930.<br />
Etudes d'Etymologie franraise et <strong>ro</strong>mane, Florence-<br />
Geneve, 1936.
LAZAR SAINE<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>U<br />
UNIVERSALITATEA POVESTILOR<br />
Int<strong>ro</strong>ducere la BASMELE ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>E.<br />
A lost odatd... suns inceputul tipic al naratiunilor fabuloase<br />
la popoarele cele mai diferite. In toate timpurile<br />
§i in toate zonele, omul a simtit o fireasca pornire a se<br />
transporta intr'un trecut indepartat, in lumea ideals a basmului.<br />
La rasele primitive povegile constitue partea cea<br />
mai insemnata a capitalului for intelectual; fantasticul le<br />
p<strong>ro</strong>cura explicarea fenomenelor naturei §i, ascultand la basme,<br />
salbaticul uita monotonia vietei §i tot cu ele vanatortil<br />
pustiului ig indulcege singuratatea noptei.<br />
Pretutindenea, in culmea civilisatiunei ca $i in cultura<br />
cea mai embrionara, bunicile §i mamele, desmearda primii<br />
ani ai copilariei cu plasmuirile<br />
.... unei lumi, ce nu mai este,<br />
Lume, ce gandia in basme si vorbia in poesii.<br />
Si farmecul, care a incantat copilaria noastra, nu inceteaza<br />
odata cu dansa. Inchipuirea omului din popor se<br />
scalds neincetat, inviorandu-se, in isvorul nesecat al povegilor.<br />
Ele formeaza ap<strong>ro</strong>ape unica distractiune intelectuala<br />
in viata taranului din on ce timp i din on ce loc.<br />
Ele implinesc, in cercul for modest, acelag <strong>ro</strong>l, ce-1 jc Ica<br />
<strong>ro</strong>manul i novela in societatile culte.<br />
Distanta, altminterea, intre ambele, nu-i a§a de mare<br />
cum s'ar parea, i cate-va din p<strong>ro</strong>ductiunile imaginatiunei<br />
poporale. Tragedia ingratitudinei filiale i a devotamentului<br />
filial, care se numqte Regele Lear, a imprumutat'o Shakespeare<br />
dintr'un basin raspandit §i cunoscut multor popoare.<br />
Cele doua mai p<strong>ro</strong>funde creatiuni ale poesiei moderne,<br />
Hamlet §i Faust, se intetneiaza pe traditiuni poporale. Si<br />
Schiller, in ultimii ani ai vietei, cand spiritul sail creator<br />
ajunse la deplina maturitate, exclama cu dor : Dati-mi,<br />
dali -mi basme §i aventuri cavaleregi, caci ele contin tot<br />
ce-i frumos i mare".<br />
257
258 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Ora5eanul §i sateanul sunt de o potriva avizi de miraculos,<br />
5i unuia 5i altuia le place a se transports in regiunile<br />
necunoscute ale fantasiei §i all creia acolo un fel<br />
de patrie ideal& in care nedreptatea pamanteasca, este<br />
compensate printr'un simtemint de justitie universal& prin<br />
triumful binelui asupra raului si prin superioritatea inteligentei<br />
asupra fortei brutale.<br />
Dar la Cara mai ales se poate constata insemnatatea literaturei<br />
orale ca elemernent de distractiune. Acolo, cu inceperea<br />
ploilor, in timpul toamnei, flacai 5i fete, barbati<br />
§i Naftali se aduna §i alunga uritul vremei cu povegi 5i<br />
ghicitori. Pe cand tinerii glumesc §i fetele tore, moneagul,<br />
care a vazut 5i OW multe, iii imp<strong>ro</strong>spateaza amintirile<br />
5i uimege pe ascultatori cu istorisiri din vremile batrane.<br />
Asemenea intrulocari poarta nume diferite, dupe lecalitati:<br />
cel mai general e 6..zeitoare<br />
§i clads, numita pe<br />
aiurea (in judetul Ialomita) prairie si opaif. Le intalnim<br />
pretutindenea, in Rusia sub numele de besyeda §i in Bretania<br />
sub acela de /aorta (filanderie) 5i veillona, corespunzand<br />
astfel 5ezatorilor si furcariilor noastre.<br />
Anton Pan a descris in cutori vii 5i reale, in O 5eratoare<br />
la tars sau Povestea lui Mo5-Alb", acele adunari<br />
intime dela tars, cand calatorul vede pe inserate:<br />
Un foc mare di fete inconjurat,<br />
Care din sat se strinsese la ezeitcare in furci<br />
Si din Blume, basme, risuri, hohotea ca niste curd.<br />
Si pe cand spunea la ghicitori:<br />
Vine la dinsele un batran,<br />
Care se ptirea ca este un prea desghejat <strong>ro</strong>man<br />
Si care ele-1 chemase sä-le spue la povesti,<br />
Fiind-ca el Stia carte si-alte basme batranesti.<br />
Fete le dace -1 lazura, incepura a-1 numi.<br />
Zicand: bed si mos Neagu veni a ne muljami.<br />
Dupe ce sezu batranul, una, care indruga,<br />
Incepa cu lingusire a-i zice si a-I raga:
LAZAR SAINE<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>U 259<br />
Mosicule, stiff prea bine, cd not toate te iubim<br />
Si ca pe un tats tocmai te ave:n si te cinstim.<br />
De aceea tot-deauna te chemdm la $ezatori,<br />
Sa ne spat vre o poveste $i niscai-va ghicitori,<br />
Fd bine dar s'astd s2ard, fdra a te supara,<br />
Cu ghicitori on cu basme iardsi a ne indatord.<br />
El raspqnse: Draga tatei! eu stiu lucruri batrane.5ti,<br />
Si ca batran nu-mi prea piac2 ghicitori copilaresti;<br />
Dar ca sa vd implinesc voia, izni voi ldsa placul meu,<br />
Va voi spune, dar stiu bine c'o sa le desleg tot eu.<br />
Intr'unul din cele mai frumos povestite basme de Ispirescu<br />
.Insiete margaritari", asistam de asemenea la o<br />
sezatoare, dar de asta data intr'o case boereasca:<br />
Nu trecii mult dupe aceasta si boerul facia clacd, adunard<br />
pe toti copiii ii fetele din sat, ca sa insire margaritare.<br />
Se duse si baba cu copiii sai. Acolo la sezatoare, unde<br />
se stransera toti de vorbib la verzi si uscate, spuind la<br />
glume si la ghicitori, sta ui feciorul de boier. El se in-<br />
tamplase in aces zi sa fie cu voe Nina si zise: Stiti ce?<br />
copii! De cat sa flecariti la Blume si la cate nagode toate,<br />
mai bine spune(i -vd fie -acre basmul sdu. Toti intr'o glasuire<br />
primira de buna cugetarea boerului. Si spusera unii una,<br />
altii alta, papa ce veni si randul copiilor babei, ca sa-si<br />
spue. si ei basmul lor".<br />
Ovid a facut in ale sale Metamorfose" un admirabil<br />
tablou, . cum dumnezeestile tesatoare adunate in sezatori<br />
asculta cu drag minunatele povestiri:<br />
Fiicele lui Mingas, despretuind serbarile lui Bachus,<br />
lucreaza in incaperile lor: ele tore lana, invirtesc fusul<br />
sub degete, fac tesaturi gi<br />
dau mereu de lucru <strong>ro</strong>abelor lor.<br />
Una din ele, petrecand firul printre degetele-i subtiri, zice<br />
su<strong>ro</strong>rilor: Noi, pe can inteleapta Pallas ne retine aci,<br />
sa usuram Cu diferite cuvantari lucrul folositor al manelor<br />
noastre. Sri spunem pc rand cafe o poveste, ca sa nu simtim<br />
lungimea timpului". Su<strong>ro</strong>rile se invoesc si o raga sa in
260 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREERSCA<br />
ceapa mai intai. Ea se gandeste, ce basmu sa spue printre<br />
cele multe, ce cunoaste SA povesteasca oare despre zeita<br />
Derceta, care se pomeni cu trupul acoperit cu solzi si infun,<br />
data de atunci in baltile Siriei? sau povesti-va, cum fiica ei,<br />
prefacuta in pasare, isi petreca ultimii ani pe turnuri inalte?<br />
cum zana Nais, cu cantecul $i cu erburele-i vrajite, a prefacut<br />
Bath in pesti muti, pans ce ea insasi suferi aceeasi<br />
schimbare? cum in slarsit, arborele, ce purta poame albe,<br />
poarta negre, de cand fit st<strong>ro</strong>pit cu sange? Aceasta poveste<br />
ii place, fiind-ca e putin cunoscuta, si pe cand lana<br />
se prelungeste in fir, ea incepe sa" istoriseasca trisia intamplare<br />
a iubitilor neno<strong>ro</strong>citi, a lui Piram $i a Tisbei... Ea<br />
spune, si minunata poveste incanta pe tovarasele ascultatoare.<br />
Unele neaga intimplarea, allele zic ca zeii cei adevarati<br />
toate le pot. Dupa ce tacura, veni 51 randul Alcitoei,<br />
care incepa ast-fel sa povesteasca..."<br />
Citind frumoasele versuri ale anticului poet, ne vin in<br />
minte cuvintele lui Eminescu:<br />
Vreme trece, vreme vine,<br />
Toate 's vechi si noua toate...
H. S<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>IELEVICI<br />
sociolog - critic - biolog<br />
Biografia<br />
Nascut la Botooni, in anul 1875, unde a urmat liceul<br />
Laurian. Studii universitare.<br />
A activat in miscarea socialists, din prima tinerete, colaborand<br />
la P<strong>ro</strong>letarul" din Botosani, numb unic si la publicatiile<br />
,,Munca", Lumea Noua" si Lumea Noua literary si stiintifica"<br />
sub pseudonimul Hassan. Aceeas semnatura a pastrat-o si in<br />
paginile revistei ,,Povestea Vorbei" din anii 1896-1897.<br />
In cursul anului 1900 a dat In iveala in ,,Noua Revista<br />
Romana" a p<strong>ro</strong>fesorului Radulescu-Motru, al carei prim redactor<br />
a fost; studii critice, reunite in volumul Inceredri [Harare, aparut<br />
in 1903.<br />
A fondat in Noembrie '1905, la Galati, imprettnn cu Const.<br />
Graur si Mihai Pastia, revista ,,Curentul nou", pe care a condus-o<br />
si dela care s'au desprins o parte dintre colaboratori in frunte<br />
cu G. Ibraileanu, intemeind la Iasi Viata RomAneasca".<br />
In anul 1903 si-a inceput colaborarea la aceasta revista, in<br />
paginile careia a publicat ani de-arandul; cercetari biologice Si<br />
studii critice si de sociologie.<br />
leoane /ugare, in care a descris viata agricultorului din<br />
tinuturile Dob<strong>ro</strong>gei, a fost premiatti de Academia Romana.<br />
In revista stiintifica de la Iena: ,,Anatomischer Anzeiger",
262 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
a aparut cu un studii ch: ant<strong>ro</strong>pologie. In paginile <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng>ui<br />
iiterar", a semnat studii critice despre opera lui Romain Rolland<br />
si Panait Istrati.<br />
La vie des mammiferes et des hommes /ossiles, este titlul<br />
unei vaste si p<strong>ro</strong>funde lucriiri stiintlfice, edItata in 1926, despre care<br />
au scris nume<strong>ro</strong>si oameni de stiintii din strAinatate.<br />
Editura <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng>" i-a editat printre alte scrieri, in anul<br />
1935; intaiul volum din studiul de ant<strong>ro</strong>pologie si cercetare al<br />
raselor, intitulat: In slujba Satanei?!...<br />
Fost director al scoalei comerciale din Galati si p<strong>ro</strong>fesor do<br />
germanii si francezii in diferite licee.<br />
Colaborator al ziarului <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng>", in al carui foiletoane a<br />
semnat studii de literatura $1 de criticil; cercetari stiintifice din<br />
domeniile sociologiei 51 ale biologiei si polemici literare.<br />
Colabordri:<br />
Ziarele si revistele: P<strong>ro</strong>letarul, Munca, Lumea Nouti, Lumea<br />
noua literary si stiinfifica,<br />
<st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng> de Joi, Avantul, <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng>,<br />
Dreptatea, Revista pentru politics, literatura, stiinfa si arta, Povestea<br />
vorbei, Noua Revisit) Romdn?1, Curental nou, Viafa Romdneascd,<br />
Floarea albastrliSpicul, Flacara, Convorbiri literare,<br />
P<strong>ro</strong>gresul Social, Adevarut literal si artistic, Realitatea ilustrata.<br />
Opere:<br />
Opinia publica eu<strong>ro</strong>peana ci rhestiunea evree in Romania,<br />
Bucuresti, 1901.<br />
Inceratri critice, Bucuresti, 1903.<br />
Le travail de la mastication est la cause de la brachycifalie,<br />
Bucuresti, 1903.<br />
Icoane fugare, ed. II, Socec", 1920.<br />
Noi studii critice, Socec", 1920.<br />
P<strong>ro</strong>bleme sociale si psihologice, Socec", 1920.<br />
Poporanismul reac(ionar, Socec", 1921.<br />
Clasicismul p<strong>ro</strong>letariatului, <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng>", 19211.<br />
La vie des mammiteres et des hontntes foss;les, Bucuresti,<br />
1926.<br />
Noi p<strong>ro</strong>blenze literare, pnlitice ci socials, Ancora", 1927.<br />
Studii critice, ed. III, Casa Scoalelor", 1927.
H. S<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>IELEVICI 203<br />
Atte cercetdri critice $i jilosolice, Cartes Romaneasca",<br />
1928.<br />
Cercelari critice ,i lilosofice, ed. III, Culture Nationale<br />
", 1928.<br />
Literaturd $i giintii, <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng>", 1930.<br />
Alte orizonturi, <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng>", 1933.<br />
In slujba Satanei?!..., vol. I, <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng>", 1935.<br />
La Montmorency, Biblioteca Dimineata".<br />
In tren, Biblioteca Dimineata".<br />
Familia Low Ion, Biblioteca Dimineata".<br />
Civilizatie, Biblioteca Dimineata".<br />
Traduceri:<br />
Blasco Ibanez: Caliitoria until <strong>ro</strong>mancier in land 'timely<br />
<st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng>", 1933.<br />
Kleist von Heinerich: Logodna din Domingo, Bib Hoteca<br />
pentru toti".<br />
CLASICISMUL PROLETARIATULUI<br />
fragment<br />
Contrastul acesta dintre Unchiul Anghel §i Mo$ Precu<br />
se poate pune intruclitvl pe socoteala deosebirii dintre ores<br />
si sat, pedeoparte, dintre muntean si moldovean, pedealta<br />
parte. Si orasanul, si munteanul, sunt mai seriosi, mai practici,<br />
mai constienti de ceiace vor, decat sateanul si moldoveanul.<br />
Pricina hotaritoare 'insa, trebueste cautata in psihologia<br />
de clasa.<br />
Istrati se adreseaza p<strong>ro</strong>letariatului apusan.<br />
Pe cand in clasa stapanitoare, fiecare bucata de cozonac<br />
pe care o obtine eineva, este rupta de la gura altuia; si<br />
cu cat are cineva mai putine scrupule, cu atata ajunge mai<br />
sus; si in conditiunile de azi ale vietii politice si economice,<br />
nici nu este cu putinta conducdtorilor de popoare sii lie<br />
seamd de norme etice; p<strong>ro</strong>letarului, din contra, month<br />
capacitatea, harnicia, onestitatea ii pot fi de folos, si mai
264 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
presus de toate, solidaritatea de clash. Pe tand fiecare<br />
burghez iti va spune intre patru ochi, ca omul e o gorila,<br />
ea scopul vietii it formeaza placerile materiale, tot restul<br />
nefiind decat pura conventie socials; in viata p<strong>ro</strong>letariatului,<br />
din contra, ca a oricarei clase in ascensiune, placerile morale<br />
joaca un <strong>ro</strong>l hotaritor. Toata lumea stie in Apus,<br />
ca nu exists public mai atent, mai respectuos, mai recunoscator,<br />
la teatru, la concert, la conferinta, decat<br />
cel muncitor. Si preferintele lui merg deadreptul Cate<br />
operele clasice. Patura lueratoare este constienta de menirea<br />
ei de a prelua candva conducerea culturii; si cu cats ravna<br />
se pregateste pentru acest <strong>ro</strong>l, arata infloritoarele universitati<br />
populare din capitalele apusene. Ganditi-va de cats tenacitate<br />
a avut nevoie vagabondul Istrati (baiat de carciuma,<br />
placintar, lacatus, caldarar, mecanic, hamal, servitor, omsandwich,<br />
pictor de firme, zugrav, fotograf, etc.) ca, fara<br />
sa fi deschis vreodata o gramatica, sa -$i formeze un stil<br />
francez, despre care ziare pariziene an afirmat ca e mai<br />
bun decat al multor scriitori de azi... (Eu citesc frantuzeste<br />
de 35 de ani si cand i-am scris odata lui Salomon<br />
Reinach o lungs scrisoare, mi-a spus: scrii foarte bine: nu<br />
spui decat exact ceiace vrei sa spui; dar... nu-i frantuzeste).<br />
Ault m'a impresionat, ba chiar m'a turburat, splendida<br />
conciziune a stilului: observatie ascutita, gandire precise,<br />
gravate lapidar; caci a rilscolit in sufletul tneu conflicte<br />
tragice din (recut.<br />
Sunt, nu numai democrat, dar socialist. Daca am pledat<br />
in favoarea adeviiratului capitalism, este fiindca insasi doctrina<br />
soacialista ma 'nvata, to la not <strong>ro</strong>lul capitalismului, nu<br />
numai ca nu-i sfarsit, dar abia incepe. Totusi in prima<br />
noastra miscare soacialista, vedeam multe lucruri care-mi<br />
repugnau p<strong>ro</strong>fund: g<strong>ro</strong>solanie, trufie, sentimentalism ranced,<br />
cinism sub aere sacerdotale, solticarie ciocoiasca si de<br />
necrezut spirit de casts $i erarhie feudala. P<strong>ro</strong>lixitatea
H. S<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>IELEVICI 265<br />
ordinara a scrisului lui Gherea, vicleniile sale de bakiu<br />
pentru a ascunde totala sa ignoranta, judecata superficialA<br />
si stramba, ma raneau antic; mai mult ma atrageau stilul<br />
ales si concis si gandirea clara si precise a lui Maiorescu.<br />
MA 'ntrebam, dace in slifletul meu stint cu adevarat democrat...<br />
Nu stiam atunci, ceiace stiu azi, cA prima noastra<br />
miscare socialists a fost in fond, o miscare de reactiune<br />
a unor elemente rurale, in contra capitalismului incepator.<br />
Defectele pe cari le observam, erau toate rurale. In curand<br />
gogoasa socialists se uses, se deschise $i dAdu drumul<br />
fluturelui poporanist. Cand aparu pe arena literara Mihail<br />
Sadoveanu, am reactionat violent: mi se pArea cA-mi cere<br />
cineva sa ma hrAnesc mancand zilnic o oca de marnaliga,<br />
putin peste sarat, putina branza iute, o ceapa un castra-<br />
vete acru... De sigur, mancari sunt si astea (mamaliga, intovarasitA<br />
de alimente concentrate, e foarte buns), dar pentru<br />
stomacul oricarui om cultivat ar avea douA cusururi: 1-ar<br />
irita 5i 1-ar incarca. Desigur, oarecari calitati literare are<br />
Si<br />
Sadoveanu: limbri curgatoare si fireasca, memorie vizuala,<br />
putere de viata, iubire de nature, intelegerea sulletelor simple,<br />
cunoasterea vie(ii taranului <strong>ro</strong>man (pe care insa, cred<br />
c'o diformeaza). Dar cu atata nu ajunge cineva scriitor<br />
insemnat. Lipseste puterea de concentrare, spiritul artistic,<br />
inaltimea de gandire, sensibilitatea morals, alte cateva<br />
insusiri, tot atat de hotaratoare. Am cetit silit, pentru a<br />
le judeca, multe din operele lui Sadoveanu; altmintrelea<br />
insa, ar putea sa mai scrie 'Inca o surd de volume, niciodata<br />
nu mi-ar da in gaud sa citesc vre-unul. Cum Sadoveanu<br />
este reprezentantul literar en litre al micii burghezii rurale;<br />
cum clasa aceasta are pe de o parte, nume<strong>ro</strong>si fii intre intelectualii<br />
Orli, iar pe de alts parte a fost la un moment<br />
dat staruitor curtatii de toate partidele, atacand pe<br />
Sadoveanu m'am pus in conflict cu toed tara... Si atimci<br />
iar m'am intrebat, (lath' stint en_ admiral democrat,<br />
Si<br />
Si
266 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
odata ce psihologia mea e atat de diferita de a democratiei<br />
$i a poporului".<br />
Azi, cetind pe Istrati, mi se lumineaza mintea $i vad<br />
ca, sub sugestia mediului, eram cat pe ce sa confund eu<br />
insu-mi democratia cu mamaliga. A, nu, domnilor! P<strong>ro</strong>letarul<br />
apusean nu se hrane$te cu mamaliga, ci cu bucate bune $i<br />
concentrate; el, n'are economiile burghezului, nici luxul lui,<br />
dar de mancat, mananca tot a$a de bine... P<strong>ro</strong>letariatul<br />
nu urmdre$le sil coboare cullura la nivelul inculgilor, ci sa<br />
ridice pe inculti la nivelul cullurii.<br />
El intelege, ca preluand civilizatia, sa n'o imputineze,<br />
ci sit* mai adauge la dansa. Mehring, Bernstein, Jaures,<br />
Kautsky, Marx, Engels, sunt savanti $i intelectuali de primal<br />
rang. Stilul lui Kautsky, prin ascutita lui conciziune, poate<br />
servi de model p<strong>ro</strong>zei $tiintifice. Istrati scrie atilt de concentral,<br />
?mat, hotlfrit fiind si7 rezum pe Unchiul Anghel",<br />
n'am Visit un singur cuvant pe care sa-1 pot llisa. Nu-i<br />
simptomatic? P<strong>ro</strong>letarul vagabond a invatat frantuze$te din<br />
clasicii francezi; In calitatile stilului $i ale gandirii sale,<br />
el se intalneste cu scriitorii cei mai rafinati ai veaciirilor<br />
dinainte de revolutia franceza... Respir uprat, la gandul,<br />
ca pentru a fi socialist on democrat, nu-i nevoe sa to<br />
cobori, sa renunti la rafinarea milenara, a cugetarii $i<br />
a simtirii, pentru a incepe evolutia de In inceput, cu plebea<br />
amorfa...<br />
Cand a aparut Sadoveanu pe arena literara, boemi de<br />
cafenea, $i p<strong>ro</strong>sti, $i epuizati, publican elucubratii bolnave<br />
intr'o limbs clo<strong>ro</strong>tica, lipsita de once vizualitate. Prin contrast,<br />
calitatile lui Sadoveanu, isvorate din substanta nervoasa<br />
neatacata, imp<strong>ro</strong>spatara atmosfera, aducand bucurie<br />
de viata, de$i ne disciplinata de norme etice. Istrati are 0 el<br />
calitatile de temperament ale lui Sadoveanu, dar are in plus<br />
finetea sensibilitatii $i ascutimea inteligentii, cari pot da<br />
celor dintai nimerita Intrebuintare...
Dr. E. SCHWARZFELD<br />
islorlc<br />
Biografia<br />
Nascut Ia Iasi, in 7 A%artie 1855. Absolvent al liceului din<br />
Iasi. Doctor in drept si in stiintele politico-administrative dela<br />
Bruxelles.<br />
A inceput sa publice in Curierul de Iasi", redactat de Th.<br />
Balasan si in saptamanalul litera<strong>ro</strong>-politic Vocea aparatorului"<br />
de la Iasi.<br />
In anul 1874 a fondat in Iasi publicatia saptamanala de<br />
literatura ,,Revista Israelita". Intre anii 1881-1885 a condus la<br />
Bucuresti, ziarul Fraternitatea". La Prezentur din Bacau<br />
colaborat cu beletristica. In ,,Anuar pentru Israeliti" redactat de<br />
M. Schwarzfeld, a publicat mare parte din studiile sale istorice,<br />
referitoare Ia evreii din Romania si uncle scrieri literare.<br />
In coloanele ziarului Egalltatea" a semnat schite literate;<br />
nuvele si traduceri din domeniul istoriei evreilor, dupa Dr. Iuliu<br />
Barasch si Ernst Renan. Nuvele si <strong>ro</strong>mane istorice a talmacit in<br />
foiletonul acestui ziar, din diferiti scriitori streini.<br />
Impreuna cu un grup de ziaristi si publicisti evrei, a fost<br />
expulzat din tail in ziva de 17 Octombrie 1885 si s'a stabilit la<br />
Paris, unde a devenit director al societatii I. C. A.<br />
Sub pseudonimul Edmond Sincents, a dat la Peal& in 1901<br />
4
268 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
cartes Les lugs en Romanic, in care rastoarna susjinerile Jul<br />
Rosetti-Verax, in chestia evreeascii din lucrarea La Roumanie<br />
et les lugs.<br />
Uniunea Evreilor Pamanteni", iI editeaza in anul 1914 studiul<br />
istoric Din istoria evreilor, in care trateaza despre: Impopularei<br />
reimpopularea si intemeierea tfirgurilor si a targusoarelor 1$<br />
Moldova. In acelas an trimite din Franja ziarului Egalitatea"<br />
documentate studil despre istoricul evreilor din Romiknia, prig care<br />
raspundea p<strong>ro</strong>fesorului N. forge, in cele sustinute la Academia<br />
Rom Onti, in chestia evreeasca.<br />
A murit la Paris, in zlua de 25 kale 1915.<br />
In numtirul 1 din revista pentru studli judaice Sinai",<br />
de la Iasi, de sub conducerea doctorului M. A. Ha levy, i s'4<br />
tiparit un studiu postum, intitulat: Pagini din Istoria Evreilor fir<br />
Romania: Evreii In Moldova in secolul at XVI-lea fi at XVII-lea;<br />
extras dintr'o lucrare in manuscris, din care au aparut unele<br />
fragmente in ziarul Egalitatea".<br />
ColaborAri:<br />
Ziarele si revistele: Curierul de Iasi, Vocea apariltoralui,<br />
Apariitorul, Posta <strong>ro</strong>mand, Fraternitatea, Prezentul, Rev:sta Israelitii,.<br />
Anuar pentru Israelifi, Sinai.<br />
Opere:<br />
Chestia $coalelor israelite, C. P. Conduratu", 1878.<br />
<st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng> asupra revoltei dela Bustu<strong>ro</strong>asa, St. Alihailescu",<br />
1885.<br />
Radu Porumbaru $i isprizvaff sale la fabrica de harlie,<br />
St. Mihailescu", 1885.<br />
Befivul (nuvela), Wiegand", 1893.<br />
Prigonit de soarttl (nuvela), Wiegand", 1893.<br />
Gtingavul (nuvela), Wiegand", 1896.<br />
Inimi sd<strong>ro</strong>bite (nuvele), Wiegand", 1894.<br />
Polcovniceasa (nuvela), Wiegand", 1895.<br />
Dou4 nuvele, Wiegand", 1896.<br />
Les lulls en Roumanie, Londra, 1901.<br />
Din istoria evreilor, ,,Uniunea Evreilor Patnanteni", 1914.
DR. E, SCHWARZFELD .26g<br />
Traduceri:<br />
Ernest Renan: Judaism/ ca rash 5.i cs religie, St.<br />
Mihailescu", 1885.<br />
Isidore Loeb: Isforicul AlianIei israelite universale, St,<br />
Iiiihnilescu", 1885.<br />
D. Kohn: Turnul Straton (<strong>ro</strong>man istoric), St. Mi-<br />
hailescu", 1885.<br />
Ludwig Philippson: Mariana (nuvela istorica), Egalitatea",<br />
1889.<br />
Zadoc Kahn: Isidore Loeb, Wiegand", 1893.<br />
Isidore Loeb: Evreii, (ochire istorica, literara, etnografica-<br />
si statistica), Egalitatea", 1894.<br />
Dr. Iuliu Barasch: Itinerar in Cracovia, Galifia, Moldovd<br />
$i Muntenia, in anii 1841-42, Egalitatea", 1894.<br />
A. Levy: Ochire asupra istoriei evreilor din Saxonia,<br />
Egalitatea", 1895.<br />
Dr. M. Lehman: Rezidentul regal (<strong>ro</strong>man istoric), Egalitatea",<br />
1895.<br />
DIN ISTORIA EVREILOR<br />
INTRODUCERE<br />
'raffle <strong>ro</strong>mane n'au fost nici odata in de ajuns populate..<br />
.Nevoia de a inmulti numarul locuitorilor s'a simtit de la<br />
intemeiarea lor. S'ar putea afirma ca din ziva descalecarei<br />
lor pane la.a doua jumatate a veacului al XIX-lea, autorita-,<br />
tile si particularii, in special p<strong>ro</strong>prietarii de mosii puneau<br />
Coate fit joc spre a atrage, pe domeniile lor, o populatie<br />
cat se poate mai nume<strong>ro</strong>asa. Pe langa ca cele doua cari eraui<br />
la inceput, mai de tot pustii, invaziile Tatari lor, Polonejilor,<br />
Ungurilor, Turcilor si ale Cazacilor, le pustiira rind pe rind<br />
si silira pe locuitori sa is drumul bejeniei. Cand navalirile<br />
straine se 'facura mai rare, ramasera elementele naturei,<br />
cari devastara sate si ogoare, targnri si targusoare, apoi<br />
veniau lacustele, cari duceau foametea pe aripile lor, ciuma,<br />
.
2Z0 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
care secera oamenii cu nemiluita si-i facea sa-si iee Imes<br />
in cap.<br />
In fine, cand gi hoardele straine gi elementele naturei<br />
dadeau lumei rAgaz, invoind chiar belsugului sä se<br />
reverse peste cele doua fad sau a unuia din ele, se abttea<br />
ciuma morals, Von' cu satelitii lui, cu boierii 5i cu dregatorii<br />
br6pareti, can storceau locuitorilor maduva din oase,<br />
rupeau seapte piei de la acelas contribuabil sau de la acelas<br />
dobitoc si ridicau panti gf cenusa din vatra. Si atunci oamenii<br />
isi luau lumea in cap, se desterau pe intrecute,<br />
trecand hotarul pe un pamant unde natura gi dregatorii se<br />
aratau, !Jana' la un punct, mai induratori.<br />
Desterarile 5i bejeniile aducand un gol si mai mare<br />
in tara pustie, mosiile I i perdeau din valoare din lipsa<br />
de brate, iar Domnul iii vedea scazand veniturile din lipsa<br />
de dajnici. P<strong>ro</strong>prietarii de mosii, boierii si mandstirile, se<br />
gandiau dar la chipul cum sä readuca pe fugari sau sa<br />
impopuleze silistile pustii, 5i atunci se intemeiara sloboziile.<br />
Anume, ei obtineau un hrisov Domnesc, care le invoia<br />
de a'si aduce sau readuce oameni de peste hotar, gi<br />
acesti<br />
oameni erau scutiti de dari pe un timp mai mult sau mai<br />
putin indelungat.<br />
Hrisoave, care incuviinteaza intemeiarea de slobozii Tie<br />
intampina 'Inca din--veactil al XV-lea si le gAsim tot mai<br />
numa<strong>ro</strong>ase in secolele urmatoare, al XVI-lea, al XVII-lea<br />
si al XVII-lea. Ele sint date boierilor, manastirilor, mit<strong>ro</strong>politilor<br />
si episcopilor pentru impoporarea pamanturilor ce<br />
le stapanesc. Conditia principals era ca oamenii ce-i asezau<br />
pe aceste pamanturi, sa nu fie luati dintre locuitorii scrisi<br />
in tablele Visteriei, adica sä nu fie dajnici din tars, d mai<br />
Vartos straini, oameni de peste hotar, de orice lege, de orice<br />
limb6 si de orice credit*. Cei chemati spre a inlpopula sau<br />
reimpopula satele, puteau fi, prin urmare, nu numai oameni<br />
de natie strait* ci Inca de orice religie: crestini orto-
DR. E. SCHWARZFELD 271<br />
doc$i, catolici, p<strong>ro</strong>testanti, luterani, calvini, evrei 5i pagani.<br />
Nu se cauta la limba 5i la credinta omului, ci la harnicia<br />
lui. $i nu era vorba numai a se atrage plugari, ci inca supraveghietori,<br />
me$tepgari, slugi, cad luara mai tarziu numele<br />
de scutelnici, poslu$nici $i breslqi, $i cari erau exclusiv in<br />
serviciul boierilor $i al manastirilor.<br />
Fire$te, evreii, cari venira sa se a$eze in sate 5i sa<br />
le impopuleze, erau marginiti la numar. Ei nu erau agricultori,<br />
5i daca se ocupara, mai tarziu, cu arendarea mo$iilor,<br />
nu ei insu$i le cultivara; dar devenira carciumari, luara<br />
oranzile sategi, cari Pura chiar desemnate mai apoi cu<br />
numele de ora-nde jidovegi", imposesuiau morile, vadurile,<br />
podurile peste BO, cazanurile de fabricat rachiu si velni-<br />
tele, precum si<br />
diversele otcupuri cari tineau de p<strong>ro</strong>prietate,<br />
si de care lumea avea nevoie, ca 5i de plugari $i de salahori.<br />
Evreii erau asemenea me$te$ugari, de can mo$ierii,<br />
p<strong>ro</strong>prietarii, aveau mare nevoie. In fine, tot ei luau in<br />
posesie iazurile cu pege $i aduceau nume<strong>ro</strong>ase servicii, ce<br />
nu le puteau face populatia cregina, mai practicand si<br />
putinul negot, de buna seama prirnitiv, de care satele aveau<br />
nevoie.<br />
Un <strong>ro</strong>l $i mai important it jucara evreii in impopularea<br />
5i reimpopularea ora$elor, ba chiar in intemeiarea targurilot-<br />
5i ale targu$oarelor.<br />
Ca 5i pentru sate, Domnii dadeau hrisoave pentru a<br />
atraq:. populatia in ora5e $i in ora5ele vechi 51 pentru<br />
intemeiarea de centre noue. Este foarte reg<strong>ro</strong>tabil ca s'a<br />
publicat, pans acum, a$a de putine date asupra targurilor<br />
§i<br />
targusoarelor din Romania. Te prinde mirarea ca nici<br />
Academia Romana, nici guvernul, nici primariile nu au<br />
gasit de cuviinta a le da la lumina zilei $i a fixa originea<br />
$i trecutul lor. Dar ceiace intristeaza $i mai molt pe istoric<br />
e ca Societatea geografica" din Bucure5ti, care a luat<br />
initiativa 5i a dus la capat intocmirea Dictionarelor geo-
2/72 613 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
grafice ale judetelor, nu si-a dat osteneala de a cont<strong>ro</strong>ls<br />
cele scrise de<br />
autorii dictionarelor asupra oraselor, nici<br />
a face apel la cei in drept, spre a stabili, acolo unde era<br />
cu putinta, data intemeierii targului si conditiile in care<br />
fusese intemeiat, impopulat si reimpopulat. Ba, constati<br />
faptul anormal ca nu se indica macar data infiintarii targusoarelor,<br />
care dateaza de la o epoca relativ foarte scurta.<br />
Astfel vom cauta in zadar anul fondarei unor targusoare<br />
ca Bacesti, Bara, Buhusi, Bujor (Galasei), Codaiesti, Damienesti,<br />
Domnesti, Draguseni, Foltcsti, Hoceni, Murgeni.<br />
Parincea, Plopana, Poieni, Puteni. Si cu toate aceste autorii<br />
Dictionarelor geografice ar fi gasit, spre pilda, in Uricar,<br />
obarsia oraselului Draguseni, iar pentru altele Si -ar fi putut<br />
p<strong>ro</strong>cura, cu atat mai usor, stirile de la p<strong>ro</strong>prietarii targiusoarelor,<br />
cu cat intemeiarea for nu se urea mai sus ca 50 sau<br />
60 de ani de la data in care dansii si-au intocmit scrierile lor.<br />
Cu toate aceste, siliti sintem a recurge la aceste Dictionare<br />
geografice, acolo unde nu avem alte isvoare la dispozitie.<br />
Pe aceste isvoare, pe putinele documente publicate pana<br />
acum, precum si pe un numar de acte inedite, a ca<strong>ro</strong>r copii<br />
le posed, ma voiu baza spre a intocmi lucrarea de fata.
Biografia<br />
M. SCHWARZFELD<br />
folklorist - istoric - publicist<br />
Nascut la Iasi, in Decembrie 1857. Absolvent at lieeului<br />
din Iasi. A audiat cursurile Facultatii de litere, urmand catva<br />
Limp si Facultatea de medicina din Bucuresti.<br />
A debutal cu schite literare in Revista Israelite" redactat<br />
de Elias Schwarzfeld la Iasi, intre 1874-1875, unde a semnat<br />
-cu initialele: colaborand apoi la Buciumul Roman", care<br />
.aparea la Iasi sub conducerea lui Th. Codrescu.<br />
Intre anil 1877-1879 a dirijat Ana tele Societatii istorice<br />
luliu Barasch"; iar intre 1877 -1893 a redactat .Anuar pentru<br />
Israeliti", dedicat istorici si literaturii judaice, unde a scris:<br />
nuvele, incercari si studii folklorice; cercetari istorico-biografice<br />
si o. serie de schite ret<strong>ro</strong>spective asupra ,evenimentelor curente.<br />
privind evreii din Romania.<br />
In Contemporanul" lui loan Nadejde, in Revista Olteanti"<br />
de sub conducerea lui Traian Demetrescu si alui G. D. Pencioiu,<br />
in Sezatoarea" lui Artur Go<strong>ro</strong>vei si inArhiva stiintifica si literara<br />
din Iasi" a publicat studii entice despre poezia populard<br />
<strong>ro</strong>mana, schite de folklor si polemici literare privind poezia<br />
Iui Vasile Alecsandri.<br />
A adunat carticelile de practici si ap<strong>ro</strong>pouri ale lui Ci-
274 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
libi Moise, tiparind in 1881 lucrarda intitulatd: Cili Moise,<br />
vestitul din Tara Romaneased, care confine: scntente, povele,<br />
glume, satire si portretul en biografia filosofului popular. A<br />
doua editie a acestei cart a aparut in anal 1901, iar cea de-a<br />
treia in Bibl, p. tot!" in 1936,<br />
In Aprilie 1890 a fondat ziarul sAptAmanal Egalitstea".<br />
pe care -1 redacteaza si conduce pand in prezent.<br />
Cercul Libertatea" i-a editat in 1919 un vast si documentat<br />
studiu asupra vietei Si operei doctorului Iuliu Barasch,<br />
care euprinde intreaga activitate a naturalistulni <strong>ro</strong>man si extrase<br />
din operele lui.<br />
A scris sub diferite pseudonime. In Fraternitatea" a iscant<br />
Pleegeana, nume sub care publics si in Egalitatea". Mai<br />
semneaza Ben Bril si en initialele At. S.<br />
In manuscris posedd o colectie de p<strong>ro</strong>verbe, ghicitori, anecdote<br />
si zicale, dintre cari unele an apArut in Anwar pentru<br />
Israeliti" si ziarul Egalitatea",<br />
Colaborari.<br />
Ziarele si revistele: Fraterniiatea, Prezentid, Ega Wake, Cnrierul<br />
Israelit, Bacinmul Roman, Revista Israel III,<br />
Perdapl, Arhiva<br />
sociefelta literare ,st $iiintifice din Iasi, Ana tele societWil<br />
isioniCe Julia Barasch, 5ezlitoarea, Conlemporanal, Revista Olken&<br />
Lamea Israelita, Pessak, Lamm Evree.<br />
Opere:<br />
Practica si ap<strong>ro</strong>pourite lui Cilibi Moise, ed. I, Samitca",<br />
Craiova, 1881, ed. II, Cucu", 1901, ed. III, Bibl_<br />
pentru toti", 1936.<br />
Ochire asupra istoriei evreitor din Romania, Wiegand",<br />
1887.<br />
Dr. Iuliu Barasch, (schita biografica), Wiegand", 1889_<br />
Vasile Alecsandri (cercetare critics), Samitca", Craiova,<br />
1889.<br />
Poesiile populcre colectia Alecsandri, ed. rev. Contemporanul",<br />
Ia§i, 1889.<br />
Vast le Alecsandri son Meterul drege-strict!, Rev. 01teana",<br />
Craiova, 1889.
M. SCHWARZFELD 275<br />
Excursiuni aitice asupra istoriei evreilor din Romitnia,<br />
Wiegand", 1889.<br />
Montente din istoria evreilor in ,Romania, Wiegand".,<br />
1889.<br />
Un sal de amintire (studiu), Wiegand", 1890.<br />
Dyad istorio.lre din viata lui Cuza- Vodif, ed. V, F.<br />
Lazar", Craiova, 1890.<br />
Evreii in literatura populara <strong>ro</strong>ntanci si universald, Wie<br />
gaud", 1892.<br />
Betsmul cu pantoful (studiu de folklor), Wiegand",.<br />
1893.<br />
Intrunirea publicii a evreilor din Capitald (discursari),<br />
Wiegand", 1893.<br />
Evreii in literatura for popularri (studiu), Universala",<br />
1898.<br />
Dr. luliu Barasch (omul si opera), Libertatea", 1919.<br />
Traduceri:<br />
Leopold Kompert: Christa si Leca (<strong>ro</strong>man), Egalitatea",<br />
1891.<br />
Max Nordau: Sturm socialrc $i economics a evreilor,<br />
Bibl. Idealul", 1910<br />
POESI1LE POPULRRE COLECTIA ALECS<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>DRI<br />
CONSIDERATIUNI ESTETICE<br />
Colectia Rlecsandri, privita dintr'un punct de vedere<br />
estetic, are ea acea insemnatate, ce i se atribue? Confine<br />
ea in adevar, cum se mai crede Inca, cele mai perfecte<br />
modele din po2sia populara <strong>ro</strong>mans?<br />
Toti acei cari au urma-it cu d-agoste si osardie adevarata<br />
tot ce s'a publicat in acest gen al literaturei s'au
276 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ()REGINA EVREEASCA<br />
putut convinge, ea avem multe poesii $i variante mai complete<br />
$i mai frumoase, de$i uncle stint, p<strong>ro</strong>babil, clinteo<br />
data mai recenta.<br />
Aceea ce mentine credinfa, ca poesiile din (-arctic<br />
Aleesandri sant superioare tutu<strong>ro</strong>r eelorlalte, e cif le-a lased<br />
prea putin din aderaraul for caracler popular. Aceasta va<br />
parea unora ceva paradoxal, dar e a$a.<br />
Este $tiut ca gustam $i apreciem lucrarile de arta in<br />
conformitate cu educatia literara capatata; ca vom preferi<br />
§i gusta intotdearina mai bine un gen literar cu care ne-am<br />
familiarizat, inaintea unui alt gen cu al. caruia particula-<br />
ritati trebue intai a ne deprinde. Si in adevar, poesia<br />
populara difera de cea de salon; se deosebege de ca $i<br />
in fond $i in forma. Poesia populara are versuri de o<br />
frumusete naturala, insa nu cioplite dupa anurne regula;<br />
in ea gasim chiar versuri nerimate, uncle rime devine cantaretului<br />
o sarcina. Rime le nu se cauta, dace nu curg de<br />
la sine inspiratului poet popular, el trece peste ele, nu<br />
jertfege fondul, formei; lui e sa spire tot ce are in cuget<br />
$i in inima, a$a cum o are. Simtul sau poetic it calauzege<br />
la forme $i expresiuni alese, la comparatiuni plastice,<br />
cari nu pot totdeauna atinge 5i rivaliza cu perfectitufea<br />
poesiei de salon, cultivate de veacuri $i trecuta prin pant)<br />
unui spirit superior )ntr'un moment de inalta inspiratie.<br />
Este drept ca poesia populara are avantajul, ca zeci $i sutc<br />
de spirite contribue involuntar, prin inspiratie, la schinibarea,<br />
complectarea 5i perfectionarea ei, dar toti cati contribue<br />
la acest p<strong>ro</strong>ces de transformare, nu pot pune de la ei,<br />
ceea ce n'au: simtaminte ce nu le sunt p<strong>ro</strong>prii, idei cc le<br />
sunt straiue, forme ce nu le stint familiare; ei nu pot s4<br />
inlature cuvinte $i expresii cari au pentru ei destula sensibilitate<br />
poetica $i nici un cuvant ca sa le considere drept<br />
eomune sau in afara de eticheta si<br />
bonton. Versurile aptoape<br />
uniforme, mai toate dupa tipic, $i de o masura scarti,
M. SCHWARZFELD<br />
rimeIe ce se repeta mereu, sunt atatea defecte... in alaturare<br />
cu poesia de salon. instinctiv poti ajunge departe, Inca<br />
mult mai departe cand spiritul e educat si-si insuseste ceea<br />
ce cu incetul a sporit capitalul intelectual al omenirii, sums<br />
ideilor si a cuno5tintelor ce formeaza superioritatca yeacului<br />
actual asupra veacurilor irecute; cand calauzit de regule,<br />
la care spiritul uman a lucrat de veacuri, cunostintele<br />
s'au fixat prin observatia celor mai vaste inteligente.<br />
Poesia de salon se distinge prin varietate, mladiere,<br />
eleganta, preciziune $i o abundenta de idei 5i vederi noun;<br />
cea populara mai de loc reflexive, prin tablouri vii<br />
.gingase, luate chiar din contactul zilnic cu natura 5i descrise<br />
cu o simplicitate seducatoare.<br />
Poporul neputand iesi din cercul cuno5tintelor, observatiilor,<br />
credihtelor $i ideilor p<strong>ro</strong>prii, din lipsa de culture<br />
naiv in exprimare, e si naiv si restrans in fond.<br />
Tot ce gase5ti inteinsa, zice un eminent cunoscator<br />
al poesiei popalare universals, apartine vietei vigu<strong>ro</strong>ase si<br />
respb a aerul naturei. Poesia populara si adica cea curata,<br />
adek arata, e ca mi<strong>ro</strong>sul florilor din lunci ca 5i cantecul<br />
pasarilor din padure, pornind de In un shntamant puternic<br />
intern, da de stire desprc el 5i se intoarce tot la el. De1aci<br />
fa,mecul si vraja ei: de aci influenta ei covarsitoare asupra<br />
unei raturi poetice si asupra desvoltarii simtului poetic".<br />
Chestia e numai sa ne deprindem a o gusta si<br />
aprecia. Pentru a:ei <strong>ro</strong>se cari citesc poesia populara numai<br />
4e petrecere si din intamplare, data poesia de salon nu<br />
admite repetiri, ele nu le plac nici in poesia populard, desi<br />
iii an aci intelesul si gratia lor; tot astfel nu le pot placea<br />
ersorile lasate fare rime, substantivele fare calificative 5i cuvintele<br />
si<br />
expresiile ce nu corespund in destul sensibilitatii<br />
for poetice.<br />
Suprimarea exresiva a repetirilor; gramadire de callfiralive;<br />
scbimbdri de i'orbe; siluirea versurilor is rime;<br />
277<br />
§i
273 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
interceddri de versuri sau vorbe, Carl suprindi monolonia;<br />
addugiri de idei, vederi $i sinztdminte p<strong>ro</strong>prii d-lui Alecsandri,<br />
ializ ce a indus pe multi la e<strong>ro</strong>are $i i-a facia sa<br />
p<strong>ro</strong>clante colectia d-sale superioard tatu<strong>ro</strong>r celorlalte colec(ii,<br />
pi<br />
avand drept norms poesiile mege$ugite $i ciopartite ale<br />
lui Alecsandri, ca poesii astfel spuse de popor, negre$it<br />
ca a trebuit sa se creada, ca a survenit o decadere a spiritului<br />
popular.<br />
Daca ne educam gustul pentru genul popular $i nu-i<br />
cerem ceea ce nu ne poate da, atunci repetirile inceteaza<br />
a fi suparkoare $i le preferim unei concentrdri nt-stc$Itg:t..<br />
In adevar, d. Alecsandri iii ingadue sie insii$i in poesiile<br />
sale, lucrate in genul popular, mai multe repetiri sau täraganari<br />
deck celor populare p<strong>ro</strong>priu zise. Insa a concentra<br />
versurile cu orice pret, iatd ce pare a fi fost deviza<br />
Alecsandri la corigiarile aplicate colectiei sale. Din aceasta<br />
clorinta d. Alecsandri elimineazd din unele poesii bucati<br />
intregi, cari adesea ar fi marit frumusetea lor. Atat de<br />
departe a mers la unele cu concentrarea, ca ahia le-a mai<br />
pastrat sensul; de par'cii le-a lucrat din memorie, de parica<br />
poesia pouplara i-a servit numai ca terra...<br />
EXCURSIUNI CRITICE ASUPRA<br />
ISTORIti EVREILOR DIN ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>IA<br />
DATIVE, CREDINTE $1 OBICEIURI<br />
Datinele, credintele $i obiceiurile se considers ca linie<br />
de demarcatiune intre neam si neam. Dar oricat de milt<br />
ar diferi intre ele, impreuna-vietuire, contactul zilnic $terge<br />
cu incetul deosebirile si<br />
opereaza o desavarsita ap<strong>ro</strong>piere.<br />
Cine ar putea sa afirme, ca Evreii de azi sunt in fel<br />
ca Evreii de eri? Numai until care nu cunoa$te istoria<br />
culturii lor. Chiar in mijlocul intunecimei $i barbariei evului-mediu,<br />
dud Evreii furs fortati a duce un traiu deo-<br />
de<br />
d -lui
Al SCHWARZFELD 279<br />
sebit, inchisi in ghetto", vedem rnanifestandu-se inflt4ente<br />
straine asupra obiceiurilor, credintelor gf datinilor Tor.<br />
E lucru firesc ca in tarile unde Evreii au trait mai Tiber,<br />
mai putin rau vazuti $i in mai intime relatii de afaceri $i<br />
de vecinatate, influenta mediului sa fi fost mai puternick<br />
mai hotaratoare; sa-$i fi asimilat acolo un mai mare numar<br />
de dative, obiceiuri $i credinte.<br />
.Cazul acesta cats sa fi avut loc in Principatc.<br />
Sunt batrani in Plmti, cc povestesc despre vremi apucate<br />
de ei, cand Evreii i$i petreceau Sambe intinzand<br />
hora mare la sunetul unei cobze... Acest obiceiu fiind o<br />
vadita calcare a prescriptiilor religioase, Rabinii din Ploesti<br />
au staruit pentru suprimarea lui, cum si a &tor obiceiuri<br />
tot asa de putin potrivite cu sfintenia Sambetei, dar nu<br />
reu$ira decat cu incetul. Negre$it, acest fapt e destul de<br />
elocvent. Dace obiceiuri ireligioase au putut prinde radacini,<br />
cu atat mai mult cele ce nu intrau in coliziune cu.<br />
dogme.<br />
Credinta in decantece, contrarie religiei mozaice, e<br />
destul de raspandita la Evrei. Ceeace insa merits cu deosebire<br />
a fi relevat e, ca in descantecele Evreilor din Romania<br />
figureaza unele formule consacrate in limba <strong>ro</strong>mans. Dovada<br />
de influenta unei intime relatii. Cat de superpusa :<br />
credinta in descantece la Evrei, se vede deacolo, ca Romanca<br />
ce cheama pe descantatoare rar se gande$te la medic,.<br />
pe cand Evreica cheama intai pe medic $i apoi cearca $i<br />
puterea descantecului.<br />
Simplicitatea patriarhala a Romani lor, in trecut, se reflecta<br />
$i in traiul de odinioara a Evreilor de aci.<br />
Este ob$tege stint, ca poporul Evreu a fost, $i mai este<br />
pana la un punct, unul din cele mai ospitaliere. Rar un<br />
Evreu din generatiile trecute sa se fi pus la masa fare<br />
unul sau mai multi orchim" (oaspeti). Acesta era un<br />
obiceiti atat de inradacinat $i in Moldova, ca hanurik! se
260 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
considerau ca un ce de prisos in orase. Ba, se afirma ca., in<br />
,V lam( primul han si hirt (deschis circa la 1835) gasi o<br />
rep<strong>ro</strong>bare generala, caci se considera ca o lovitura data unui<br />
vechiu si sfant obiceiu, ce capatase putere de lege: ca once<br />
calator sa gaseasca adapost si hrana in sanul unei familii,<br />
ca sa-si mai uite necazurile drumului si lipsa a for sal.<br />
Tata acum ce zice Dimitrie Cantemir despre ospetia <strong>ro</strong>mans<br />
din inceputul veacului al XVIII: Primirea for de oaspeti,<br />
cave o arata catra cei nemernici 5i drumeti, este foarte<br />
vrednica de lauds, caci macar ca sunt prea saraci, din<br />
prieina ca se afla megiesi cu Tatarii, insa nici odata nu este<br />
sa nu dee oaspetului salas, si mancare, tiindul in dar trii<br />
tile impreuna cu dobitocul sau, si pre cel nemernic it<br />
primesc cu fete vesile, ca si cand ar fi frate, sau alts rudenie<br />
-a tor, si unii asteapta at masa (Dana la septe ceasuri din<br />
2i, si ca sa nu manfince singuri, trimit pre slugi pe la<br />
cai, ea sa cheme la masa pe cati drumeti ei vor intampina".<br />
Trecand la obiceiuri p<strong>ro</strong>priu zise, la datine si credinte,<br />
vorn gasi puncte comune acolo, unde ne-am fi asteptat<br />
mai putin.<br />
La nunte, ne spune tot Cantemir, sunt obicinuiti sa<br />
gioace mai nainte de cununie in ograda sau si in drum<br />
si adeca cu doua randuri, unit! (le Inirbati pi<br />
altid de<br />
jemei".<br />
,,...Nimic nu socotesc mai de rusine, decat a se vedea<br />
parul capului la vre o femee cu barbat sau vaduva, Si este<br />
tea mai mare gresala a descoperi la vedere capul vve unii<br />
femei. Insa fecioarele socotesc rusine sa-si acopere capul<br />
. macar cu cat de suptire panza, pentru ca goliciunea capului<br />
o inteleg semn de feciorie".<br />
Cine n'ar crede-, ca e vorba ad de Evrei si, sa se<br />
noteze, ca poporul de jos mai pastreaza acest din urma<br />
obiceiu, in mare parte, cu sfintenie.
MIHAIL SEBASTI<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng><br />
<strong>ro</strong>mancier - critic<br />
Biografia<br />
Nascut in Octombrie 1907, la Braila. Absolvent at liceului din-<br />
Braila. Licentiat in drepi al Universitatii bucurestene, studii dedoctorat<br />
in stiinte economice si drept public la Paris,<br />
A debutat in 1927, cu foiletoane critice la ziarul Cuvantal",.<br />
al carui redactor a fost Vinci in anal 1933.<br />
In 1934 a aparut cu <strong>ro</strong>manul De doff(' mii de ani, cu o<br />
prefata de p<strong>ro</strong>fesorul Nae Ionescu, directorul ziarului Cuvantul",<br />
Continutul acestei prelate a starnit o polemics literara si doctrinara,<br />
la care a raspuns cu lucrarea: Cam am devenit Antigen.<br />
tiparita in 1935.<br />
Din 1935 redactor si c<strong>ro</strong>nicar literar al ziarului Rampa".<br />
In revista sdptamanala Vremea", a semnat c<strong>ro</strong>nici &sere cartea<br />
franceza.<br />
Colaborari<br />
Ziarele 5i reistele: Cuvantul, 5tiri din lamea evreeasrd,<br />
Ramps, Universal literar, Raboj, Tiparnita literard, Azi, Contimporanul,<br />
Vitrina literard, Romania literara, Reporter, Revista<br />
Fandafillor Regale, Studio, Vremea, Index.<br />
Opere:<br />
Fragmente dinintn earful gash', Cartea cu semne", 1932.
82 60 SCRIITORI. ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I .DE ORIGINA EVREEAScA<br />
Fe'nei (<strong>ro</strong>man), ed., I, Nationala-Ciornei", 1933, ed.<br />
II, 1934.<br />
De dotal mil tde ani (<strong>ro</strong>man), Nationala-Ciorner, 1934<br />
Cum am devenit izuligan, Culture Nationale ", 1935.<br />
Or4u/ cu salaimi (<strong>ro</strong>man), Universala-Alcalag", 1935.<br />
Traduceri:<br />
Roger Vercel: Ctipitan Conan (<strong>ro</strong>man), Nationala-<br />
Ciornei", 1935.<br />
In preparatie:<br />
Ronzanut <strong>ro</strong>memegc, studiu critic.<br />
DE DOUA MN DE <st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I<br />
fragment<br />
Cu cat ma gandesc mai bine, cu atata 1ntalnirea de<br />
Sri din tren mi se pare miraculoasa. Omul acela scund, viu,<br />
cu privirea nelini5tita, cu tresariri ciudate in mijlocul vorbei,<br />
ca in mijlocul unui somn agitat, omul acela ingramadit<br />
tie pachete in coltul compartimentului de-a treia, era Ahasverus<br />
in persoana.<br />
In primul moment, cand a intrat pe u5e precedat de<br />
tloua geamantane 5i urmat de alte vreo trei, plus nenumarate<br />
pachete mari 5i mici, p<strong>ro</strong>st legate in foi zdrentuite de ziar,<br />
in acest prim moment, am simtit o subita furie impotriva<br />
lui.<br />
fine 1-a mai adus gi pe asta". Tocmai ma felicitasem<br />
de a fi gasit un loc atat de bun, intr'o zi ca asta, in<br />
rplina vacanta de Craciun, intr'un tren asaltat de studenti<br />
gi militari plecand in p<strong>ro</strong>vincie, cand iata-1 pe ovreiul asta,<br />
ducand dupe el o intreagh gospodarie, deschizand larg u5a<br />
ca sa intre tot frigul inauntru, dandu-mi deoparte valiza,<br />
calcandu-mi galo5ii, trantindu-5i paltonul peste al meu gi<br />
imbulzindu-se apoi pe band, intre mine 5i vecinul meu,
MIHAIL SEBASTI<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng> 283<br />
cerandu-si iertare dirt ochi, dar nu mai putin tenace in<br />
hotarirea lui de a -si cuceri un, loc, in numele biletului de<br />
tren, pe care it Linea demonstrativ intre degete.<br />
Era o aparitie comics si toata lumea suradea, ceeace<br />
.am incercat sa fac si eu, cu destula sila, caci pe deoparte<br />
mi-era mils de ridicolul lui, dar pe de alts parte asi fi<br />
suferit crunt, daca asi fi fost banuit de simpatie pentra<br />
el. Nu pot sa-mi explic bine de ce, dar aveam un ciudat<br />
sentiment de complicitate, de care simtiam nevoia urgenli)<br />
sa ma dezic. Mi-am cautat in graba agenda si m'am aratat<br />
foarte adancit in socoteli, absent dinteodata la tot ce se<br />
petrecea langa mine. Dar it urmariarn pe nefericitul meu<br />
vecin cu coada ochiului.<br />
Se calmase, sigur de pozitia ocupata, si trimetea acum<br />
in recunoastere priviri speriate in jurul lui, fixand cu atentie<br />
pe fiecare tovaras de compartiment si oprindu-se inteun<br />
sfarsit la mine, nu definitiv linistit in ce ma priveste, dar<br />
adresandu-mi oricum un inceput de suras cordial: semri<br />
ea ma recunoscuse.<br />
Asta m'a infuriat odata mai mutt. Mi se !Area ca<br />
privirea aceasta, intentia aceasta de familiaritate, ma soliclarizeaza<br />
cu el, cu ridicula lui aparitie, cu incomoda lui<br />
prezenta.<br />
Am ridicat capul si<br />
1-am fixat fio<strong>ro</strong>s, ca sa priceapa ca<br />
flu vreau sa am de aface cu el. Simtiam ca voi muri de<br />
jena, daca-mi va vorbi.<br />
Dar dusmania mea nu 1-a dezarmat, cad m'a privit<br />
mai departe, clatinand din cap si clipind des.<br />
Nu trebue sa to superi, tinere. Ovreiul e un om cu<br />
pachete. Cate necazuri, atatea pachete.<br />
L-am iubit dinteodata pentru cuvintele acestea si m'a<br />
cuprins un val de rusine pentru cat de polt<strong>ro</strong>n fusesem cu<br />
el si cu mine, 1,ncat am simtit nevoia sa ma pedepsesc imediat,<br />
exemplar.
284 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
I-am raspuns pe loc cu o brusca vioiciune, intr'adins<br />
exagerata, vorbind tare, ca sa ma auda toti calatorii din<br />
compartiment si sa inteleaga ca na ma jenez de batranul<br />
acesta incomod, ca recunose in el un prieten, ca accentul<br />
ovreesc nu ma supara, ca de ghetele lui pline de zapada<br />
putin imi pass, ca pachetele lui insolente nu ma deranjcaza,<br />
ca dimpotriva totul mi se pare obisnuit si nu inteleg ce<br />
ar putea fi comic aici si de cine s'ar putea rade<br />
Batranul vorbia <strong>ro</strong>maneste curat, cu usoare inflexiuni<br />
de ovreiu moldovean si atunci printr'un efort asupra mea<br />
m'arn silit Sd vorbesc si eu cu acelas accent intrehator, luat<br />
din idis, ceeace nu mi s'a intamplat niciodata pana atunci -dar<br />
hotarasem sa ma pedepsesc zdravan, caci lasitatea mea<br />
dela inceput simtiam ca trebue rascumparata.<br />
Banuesc ca batranul meu Ahasverus a inteles jocul la<br />
care ma supuneam de buns voie, cad avea un .perrnanept<br />
zambet de ingaduinta, pe care 11 plimba asupra mea, ca<br />
pe o pata de lumina a unei mici lampi de buzunar.<br />
Lass asta, lass asta 'Area sa spuna zambetul lui -eu<br />
nu-ti cer atat de mult. Eu te cunosc si stiu ca nu<br />
esti nici asa de rau cum ai vrut sa fi adineauri, nici asa<br />
de bun cat vrei sa fi acum. Eu sunt pornit la drum lung<br />
si ce vrei sa fac en cu pietrele care mi se arunca saa cu<br />
mainile care mi se intind, eu care n'am vreme nici sa le<br />
primesc, nici sa le raspund, fiindca vezi, undeva, tare departe,<br />
sunt asteptat, stint mereu asteptat si trebue sa merg<br />
intr'acolo, chiar daca ar fi sa nu ,ajung niciodata?"<br />
Zambia cu aceasta neincredere, cu aceasta clatinare din<br />
cap si am inteles ca inteadevar eu nu pot face nimic pentru<br />
el, iar ceilalti nimic impotriva Iui.<br />
Mi -a spus ca se numeste Abraham Sulitzer, spre deziiuzia<br />
mea, cad pentru integritatea simbolului trebuie sa<br />
se- cheme deschis Ahasverus.<br />
Cu ce te ocupi? I-am intrebat. Ce faci?
MIHAIL SEBASTI<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng><br />
Ce face tin ovreiu? Umblu.<br />
Raspunsul i se parea suficient.<br />
Abraham Sulitzer umbla: asta ii e meseria. E negustor<br />
de carti ovreesti. In duzina de valize, cufere si pachete, pe<br />
care le tariste dupe el, duce tot soiul de carti: biblii, tal-'<br />
muduri, comentarii, istorii hassidice, povesti din ghetto,<br />
poezii ebraice, literature idis...<br />
El face legatura intre tipografiile din Germania sau<br />
Polonia si cititorii ghettoului moldovean. El cunoaste toate<br />
targurile Bucovinei, in care se mai invata serios carte,<br />
toate casele basarabene in care se gandeste serios pe un<br />
text talmudic, toate sinagogile de mahala in care se mai<br />
comenteaza o p<strong>ro</strong>blema de cugetare judaica. El poarta in<br />
amintire un catalog general al tutu<strong>ro</strong>r manuscriselor si<br />
tipariturilor ebraice, care se afla in tare, stie anume in ce<br />
targ, stie in ce case. Inchide ochii si iti poate spune cine<br />
anume stapaneste cutare rarisim exemplar din Megillat Ef a"<br />
a lui Sabbatai Kohen, lituanianul, carte tiparita la Amsterdam<br />
in 1651. Se gandeste o clips si iti spune precis ce<br />
rabin, de unde si cum, iti poate da lamuriri despre mares<br />
disputa asupra talmudului dela Barcelona din 1240, sau<br />
dela Tortoza din 1413...<br />
Le stie pe toate, le are pe toate adunate, sub fruntea<br />
lui ingusta, dincolo de ochii acestia, care clipesc marunt si<br />
cautator.<br />
Carti, manuscrise, autori si p<strong>ro</strong>bleme, de care aufd<br />
acum intaia data, cuvinte stranii, nume din alte veacuri;<br />
date dintr'o istorie pe care nu o banuiam Abraham Sulitzer<br />
le poarta cu el, vii, tot atat de vii astazi in mintea<br />
cui le-a scris si cugetat. El traeste in actualitatea lor, in<br />
pasiunea for permanents si zadarnic au trecut peste aceste<br />
adevaruri cateva sute de ani, zadarnic s'a schimbat fata<br />
pamantului, zadarnic s'au topit in neant atatea timpuri,<br />
aceste vechi lumini tot prezente sunt, aceste vechi pa-<br />
285
286 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
timi tot tulburatoare.<br />
Jar Abraham Su litzer le poarta pe toate drumurile,<br />
in slujba eternitatii lor.<br />
I-am cumparat o biblie in idis cu poze pentru bunica-mea<br />
si o istorie nemteasca a lui Saps Zwi pen,<br />
tru mine.<br />
Aveam impresia ca se desparte greu de ele: pared<br />
di se intreaba daca nu le da pe maini rele.<br />
NOTA LA UN ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng> ENGLEZ<br />
.fregmente<br />
Nu cred ca se poate face un mare <strong>ro</strong>man, cuprinzator<br />
.le viata, de mad pasiuni si de mari catast<strong>ro</strong>fe, fare curajul<br />
(de a merge putin orbeste in inima vietii, din instinct, fera<br />
ezitari, fara rezerve, cu pretul ridicolului, al gafei sau al<br />
p<strong>ro</strong>stului gust, dar nu cu senzatia de a trai nemijlocit intre<br />
pamenii pe care ii creezi. Acest curaj explica resursele <strong>ro</strong>-<br />
manului rus gt,<br />
in bunii parte, pe ale <strong>ro</strong>manului englez.<br />
rar<br />
un curaj pe care literatura fyantuzeasca 1-a avut foart<br />
poate niciodata.<br />
Exists totdeauna intr'un <strong>ro</strong>man francez la Balzac chiar<br />
o zone de raceala intre autor si e<strong>ro</strong>u, o sticla izolatoare<br />
intre autor 5i drama, care face categoric demarcatia in actut<br />
4e creatie. Aceasta Jisoara dar precise departare este farS,<br />
f,ndoiala distanta luciditatii. Ea marcheaza fictiunea; ea<br />
indica limitele dintre artist §i arta, ea it desolidarizeazA<br />
pg <strong>ro</strong>mancier de <strong>ro</strong>man. Simt mereu in ap<strong>ro</strong>ape toate car*<br />
frantuzesti ochiul panditor al celui care a scris, E o pre<br />
cents<br />
strains, pc care nici o arta, cat de subtila, nu o poate<br />
kuprima. complect. E o prezenta care poate fi instructive,<br />
pasionanta, revelatoare, dar care nu inceteaza niciodeter de<br />
9, fi strains. Ea deplaseaza axa operei putin in alga. de<br />
opera, ceea ce strica integritatii ej. Acest ochiu care semteaza<br />
cartea, de dincolo dg ea, este totdeauna o primejdioasa
MIHAIL SEBASTI<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng> 2NI<br />
indiscretie. Caci <strong>ro</strong>rnanul e un gen facut pentru ingenuitatea<br />
noastra, pentru copilA<strong>ro</strong>asa noastra putinta de a crede 1*<br />
fictiune, de a ne lasa convinsi de realitatea ei. Tot ce turburl<br />
aceasta incredert e un atentat impotriva <strong>ro</strong>manului, este<br />
o negare a lui. Romanul solicits naivitatea noastra: i se<br />
adreseaza direct. Dar nimeni nu este mai banuitor deck un<br />
naiv; intaiul truc surprins este sfarsitul irevocabil at mitului.<br />
* *s<br />
Romanul englez este, si in structura lui epics i iii<br />
psihologia lui, realist de un realism minutios, atent<br />
strict. Totusi nici o alts literature nu are atat de mutt sensul<br />
feeriei.<br />
Nu ma gandesc numai la cartile de imaginatie (Swift,<br />
Daniel de Foe) si<br />
nici la gustul britanic pentru povestirilei<br />
utopice (vesnic pasionante dela Thomas Morus la Butler<br />
.sau, mai recent, Huxley).<br />
Dar in <strong>ro</strong>manele cele mai exacte, cele mai reatiste,<br />
288 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCit<br />
tanul candid al povestirii. L-am cetit acum vreo patru:<br />
ani, intr'o veche traducere franceza si ii spunea, daca tin<br />
bine minte, La 'liaison de In g<strong>ro</strong>ve. Nu-i cunosc titlul englezesc<br />
si nici nu stiu unde ar putea fi gasit, dar dacadati<br />
intr'o zi peste aceasta carte, n'o pierdeti. Este cu totul<br />
curioasa in opera lui Meredith si to intrebi de unde vineaceasta<br />
briza de poezie <strong>ro</strong>mantioasa, de unde, daca nu din<br />
ceea ce numeam gustul pentru feerie?<br />
0 intreaga familie de carti descind din aceasta aptitudine<br />
de a transfigura lucrurile mici si de a descifra visul<br />
in faptele cele mai plate.<br />
Este o familie de carti pure, simple, candide, care fac<br />
fats intr'un categoric contrast, <strong>ro</strong>manelor de sexualitate<br />
si de tensiune.<br />
Nu se poate o mai puternica opunere decat intre cele<br />
doua su<strong>ro</strong>ri B<strong>ro</strong>ute, <strong>ro</strong>manul Emiliei (nattering Heights)<br />
find o carte nebuloasa, agitata si febrila, in timp ce <strong>ro</strong>manul<br />
Charlothei (Shirty) este o poveste calms si<br />
egala.<br />
Aceasta din urma carte pat<strong>ro</strong>neaza o lungs serie de <strong>ro</strong>mane<br />
simple, curate, strabatute de un fir de emolie <strong>ro</strong>mantics,<br />
pe care numai literatura engleza si-1 mai poate<br />
permite.<br />
Ati cetit Invitatia la vals" a Rosamundei Lehman?'<br />
De acolo se poate vedea cat de putin trebue pentra un<br />
miraool, cand ai ochii exercitati cu recunoasterea miracolelor.<br />
Englezii cunosc acest exercitiu...<br />
(Revisla Fandatiilor Regale, 1935)
Biografia<br />
GEORGE SILVIU<br />
poet<br />
Nascut la Focsani, in anul 1899. Licentiat in drept al Facultatii<br />
din Bucurestl.<br />
Primile versuri le-a publicat in Fluerasul", revista pentru<br />
copii, condusa de Florian Cristescu.<br />
A scris piesa pentru copii Ciu /ulici, reprezentata la Teatrul<br />
National din Craiova in Noembrit 1925 si pe scenele tutu<strong>ro</strong>r tea-<br />
Irelor nationale din tail. Impreuna cu Adrian 'Mania, a publical<br />
Motanul incoltat, teatru pentru copii. Sub pseudonimul Mo$ (frigate<br />
..Slatosu a Mout sa apara volumul de versuri Flori $i 'taint!.<br />
Fost coodirector al cotidianului de sear& Ultima Ora".<br />
Redactor politic al ziarului Lupta".<br />
Colaborari<br />
Ziarele Si revistele: Dimineata, Adevliral, Dreplatea, Sodalismul,<br />
Curierul Israeli!, Rampa, Ultima Ore, Lupta, Sburalorld,<br />
Fluera,sal, Convorbiri literare, Universal literar, Lumea copillor,<br />
Colidianul literar, Allizttinea, Universal copiilor, Flacdra, Revista<br />
copillor $i a tinerimei, Cade lanare, ()null fiber, Adevaral literar,<br />
Gendirea, Cugetul libel, Opozi(ia, Magazind, Realitatea ilustrata,<br />
Vida literati', Cuviintal fiber, Eu<strong>ro</strong>pa.
290 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Opere:<br />
Flori fi f luturi (versuri), Ancora", 1922.<br />
Moianul incaltai (teatru), Gandirea", 1923 (in colaborare<br />
cu A. Mania).<br />
Ciujulici (teatru), Universur, 1927.<br />
Intrangeri (versuri), Tiparnita", 1934.<br />
Paisie Psaltui spline (versuri), Fundatia pentru titeratura<br />
si arta Regele Ca<strong>ro</strong>l II", 1935.<br />
Traduceri:<br />
F. Nietzche: Dilirambe care Dionysos, Bibl. p. toti"..<br />
Georges Duhamel: Odaia ceasornicalui, Biblioteca Dimineata".<br />
NELINISTE<br />
Era tarziu 5i<br />
fratii toti dormeau,<br />
Doar greerii pecetluiau tacerea;<br />
In lume, poate, amortea durerea...<br />
Miresme tari de brad spre schit pluteau.<br />
Stam singur scrijilind stangaciu din peana..<br />
Metehne 5i obraze omenesti,<br />
Treceau pe dinainte-mi, in cale§tir<br />
Domnite cu tristetea prinsa 'n geana,<br />
Tot sufletu-mi parea ca s'a prelins<br />
Ca untdelemnul smuls de-un val de apa...<br />
Vedeam cum peana slova neagra scapa:<br />
Ca un luceafar slova s'a aprins!<br />
(Paisie Psaltert spurzej
GEORGE SILVIU<br />
DESNADE JDE<br />
Stai linistit... -e mi cer matinal<br />
durerea scum impragle pace<br />
soare grijuliv prin ferestre opace<br />
patrunde, bland, in spital...<br />
Gand, corabie fara carma,<br />
is -ma cu tine;<br />
suntem singuri $i himeni nu vine,<br />
trupul, fruct cazut intre gliimpi de sarma...<br />
Atata got<br />
si doar e revolutie in strada ;<br />
stai linistit...; cine se ridica sa vada<br />
cade sfar$it, gemand, mototol!<br />
Stai linistit... poate azi, Poate maine,<br />
vom auzi c$ e mai multa dreptate,<br />
sau, ne vor imprisca la zid, Irate,<br />
pentru fratie,<br />
pentru libertati,<br />
pentru paine f<br />
Stai linistit... Povestea e minunata;<br />
pfina nu to ridici, nu cazi 1<br />
Omul trebue sa creada in maine, in azi,<br />
$i sa sufere ca mine, cu niciodata...<br />
(Infrangeri)<br />
TEOFIL<br />
In mlastina din vale se 'ntregeste<br />
Sub raza lunii, ochiu aprins de foc,<br />
Si dinspre codru in sagalnic joc<br />
Rrd flacari pe comori, cand noaptea create...<br />
291
292 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
In mlagina, din schit dorm palm frati,<br />
Si 'n codru 5apte zac cu limba scoasa<br />
Veghiati de-o radacina scorbu<strong>ro</strong>asa,<br />
Visand comori de galbeni ing<strong>ro</strong>pati...<br />
IeH, Teofil, in mica noastra turma<br />
Cel mai copil 5i mai nevinovat,<br />
Zari o umbra 'ntoarsa la crivat<br />
Ce se topi in noapte, fara urma...<br />
Veni 'n chilia mea ca aiurit<br />
Vorbea de foc, de aur, de craiese,<br />
De candela-i ce tainic se stinsese,<br />
Si tremura, de moarte ispitit...<br />
--<br />
I-am dat povata linistii $i pacii<br />
Si bland, in brate, iertator I-am string;<br />
El, domolit, la pieptul meu a plans...<br />
Azi, dupa bratul uscativ al cracii<br />
Iii petrecuse o curea, incat<br />
Se legana 'ntre ra'nuri, fruct de tins,<br />
In ochi holbati cu <strong>ro</strong>5 $i cu lumina,<br />
Cu limba cat un, pumn sucita 'n gat...<br />
In toamna cu tristeti 5i cu framanturi<br />
II vad 5i -scum pe bietul Teofil<br />
Pe-al carui crqtet tanar de copil,<br />
Ploua cu galbeni leganati de vanturi<br />
I..<br />
(Paisie Psaltul spume)
Biografia<br />
G. SPINA<br />
poet - publicist<br />
Nascut la Iasi, in Septembrie 1896. Absolvent al liceului din<br />
Iasi. Licentiat in drept al Facultatii iesene.<br />
A debutat la Rampa" cu poeme in p<strong>ro</strong>za, in anul 1912. Impreuna<br />
cu I. Ludo a redactat la Iasi in 1913, revista Absolutio".<br />
Tot in Iasi a facia sa apara ziarul Vointa" si revista Scanteia".<br />
Un sir de ani a fost redactor la cotidianul de dupe' amiaza<br />
Opinia" dela Iasi, redactand intre timp publicatia de literature<br />
si arta Complex". A fondat si condus la Iasi ziarele Avantul"<br />
Si Editia speciala".<br />
La Bucuresti a figural ca redactor la ziarele Miscarea",<br />
Desteptarea" si A. B. C."<br />
Din 1935 redactor politic al cotidianului Zorile".<br />
Colaborari<br />
Ziarele si revistele: Rampa, Seam Opinia, Voinfa, foul socialist,<br />
Socialismal, Aglaia!, Editia speciald, !Apia sociala, Miscarea,<br />
Informatia, Desteptarea, A. B. C., Zorile, Absolutio, Scenteia,<br />
Versuri ci P<strong>ro</strong>rti, Complex, C<strong>ro</strong>nica, Union& lea, Hatikvah,<br />
Culls; Umanitarismul, Comedia, Cavan till liber, 5antier, Reporter,<br />
Adam, Admiral literal si artistic, Eu<strong>ro</strong>pa.
294 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Opere:<br />
Senzaliile inutile (balade), Fibsolutio", 1914.<br />
Evreii in Nem:tura d-lui lonel Teodorennu, Bibl.<br />
ciala Adam", 1934.<br />
In preparatie:<br />
Biserica prirftre blok-hausuri, poezii.<br />
PE-ACEEASI LINIE...<br />
Inconjurati-mi fruntea cu spini de vreti si'n coast&<br />
infigeli -mi o lance adanc sa ma patrunda,<br />
o stavila incerce gandirea mea fecunda<br />
si drept rasplata dati-mi ocara si /*pasta.<br />
T<strong>ro</strong>ene marl de patimi, aidoma cu serpii,<br />
ziditi-le inalte, in jurul meu, 5i 'n cale<br />
aprindeti focul urii in be de masalale;<br />
tot eu raman pe culme si voi, cazutii, sterpii.<br />
Cad km venit aicea sa tulbur si sa suf.&<br />
impovarat ca Atlas de tot namolul Terrei,<br />
sa nu fiu <strong>ro</strong>b odihnei ci sluga a durerii:<br />
de-aceea'mi creste ga-ndul ca printre b<strong>ro</strong>aste-un nufaJ.<br />
Imi stiu inaintasii, cu toti invinsi de' gloats,<br />
sunt: P<strong>ro</strong>metheu, Spartacus $i omul bland Isus...<br />
Ca dansii ridica-voi lumina mai presus<br />
si tot ca dansii sti-voi<br />
ca truda mi-e furata.<br />
Voi framanta eu singur amarul intristarii<br />
Si cand zd<strong>ro</strong>bit ca dansii ma voi schimba 'n (drat*<br />
voi presimti ea lumea cohortele iii mana<br />
pe dira care-am tras-o cu sangele 'ndurarii.<br />
(Ad :pn )<br />
So-
G. SPINA 29.5<br />
STARE CIVILA<br />
Eu m'am nascut cind strugurii in vie<br />
luceau satui sub sarutari de hind,<br />
cand ageptau sä depene currund<br />
fecioarei Toamne care sta anvie.<br />
Eu m'am nascut in cea mai blanda lurid<br />
cand crisantemele '7u:emu sd vie<br />
$i cand, scapata par'cd din sclavie,<br />
viatura toatd-i darnica $i buns.<br />
Eu m'am nascut in linigea cetatii<br />
ce fu candva domnescul scaun Moldovei<br />
$i<br />
Ieagdnul adevarat al slovei...<br />
De -aceea sunt o Maga bunatatii<br />
si 'n suflet port oricand o mangaiere<br />
pentru cei slabi, cei goi, cei in durere.<br />
(Biserica Priatre blok-hansari)<br />
BALADA MUNCEI<br />
fragment<br />
Venise copila in noapte, $i-mi spuse:<br />
Sä nu mai gandegi la stele apuse,<br />
Ia luna aprinsa trecand printre nouri,<br />
la vantul ce-$i chiamd glasu 'n ecouri,<br />
la flori $i la <strong>ro</strong>ux, la mare $i lebezi,<br />
ci scutura visul din aripi mai repeal.<br />
Te chiamd Viata s'o canti in poeme<br />
sculptate in ritmuri de grele blesteme,<br />
sa-i canti trupul aspru strivit intre straturi,<br />
sa 'ncerci tu, o clip& cu versuri sä saturi<br />
pe cei cari 'n noapte ii vezi ca mai sufar...<br />
Preschimba-ti faptura in floare de nufar.
926 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Priveste multimea inchisa in porturi,<br />
fara sa-i pese de multele corturi<br />
ce panzele navii deschid spre tarie;<br />
pe dansii albastrul nu-i mai imbie,<br />
nici soarele <strong>ro</strong>su, ce 'n bae de sange<br />
spre seara, pe dansii, cu lacrimi ii plange.<br />
Striviti apar in docuri purtand pe umeri sacii,<br />
in cari e inchisa samanta stransa 'n lanuri,<br />
pe punti ce'si misca trupul, se-opresc privind in zark.<br />
Si stand astfel, cu nimbul ce-1 pune amurgitul,<br />
pe fruntea for brazdata de chiaurile foamei,<br />
isi amintesc, sarmanii, de cel care-a fost Atlas.<br />
Pe-aeestia des<strong>ro</strong>beste'i de huma care'i strange,<br />
arata-le inaltul si marile intinse,<br />
si chiama'i dupa tine in drumul spre lumina;<br />
prefa-te 'n calauza ce duce 'n urma'i turma,<br />
in piatra dupa care deschid minerii noaptea,<br />
si<br />
fii-le cantaretul in zilele revoltei.<br />
Coboara-te in mina cu mii de vieti hranita,<br />
trezeste adormitii din patul for de piatra,<br />
i pune-le in mans ciocanul sa loveasca<br />
nu 'n stanca ce pe dansii adesea se plavale.<br />
Te du prin fum de fabrici sa canti inlantuirea<br />
<strong>ro</strong>bitilor ce sufar in sali de atelier,<br />
desteaptaii la viata $i-arata-le comoara<br />
pe care numai bratul puternic o inchide...<br />
(Sensafiile inutile)
Biografia<br />
ADOLPHE, STERN<br />
(Avner Stern)<br />
1848-1931<br />
p<strong>ro</strong>zator talmacitor<br />
Nascut in 14 Noembrie 1848, la Bucuresti. A urmat gimnaziur<br />
Lazar si liceele Sf. Sava si Matei Basarab din Bucuresti. Doctor<br />
in drept dela Lipsca.<br />
In 1867 a publicat in traducere <strong>ro</strong>maneasca, poemul C/opotar<br />
de Schiller. A urmat cu traduceri din Shakespeare: Hamlet,<br />
Julia Cesar si Regale Lear. Cu ample prefele referitoare la Shakespeare<br />
si la teatrul din vremea reginei Elisabeta a Angliei, au<br />
aparut apoi: Antonia n Cleopatra, Coriolan, Macbeth $i Negustorn!<br />
din Venetia.<br />
Impreuna cu Benjamin Franklin Peixotto, consulul Americeiin<br />
Romania si dr. Leopold Stern, a fondat in 1871 ziarul Rumanische<br />
Post".<br />
Din <strong>ro</strong>mane.ste in germana a tradus si publicat in Bukarester<br />
Salon" redactat de catre I. Bettelheim, o serle din poeziile<br />
Jul Vasile Alecsandri, versuri de Cesar Boliac si povesti de I.<br />
Slavici si a facut textul german al Melodiilor <strong>ro</strong>mdne, tiparite la<br />
Leipzig, cu muzica de Cohen Lanaru: Adio, ClIntecul spaniol,<br />
Cantecal Margaritei, Dona de brad, Braga mea, Floarea Oceamaul;<br />
Soare de iarna, Stele si Vezi to vulturul de Alecsandri;.
208 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASC/I<br />
Framoasa e viafa de G. Bengescu-Dabija si Tes yeox de Frederic<br />
Dame.<br />
Tahnaciri din poetul italian Giosue Carducci a publicat in<br />
<st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng> literar Si artistic", Curierul Israelit" si Mantuirea".<br />
In revista Roma" condusa de Rami<strong>ro</strong> Ortiz a tiparit un ciclu<br />
din poeziile lui Giovani Pasco li si Gabriele d'Annuzio. A transpus<br />
Iieduri din Schubert, armonizate pe note si versuri <strong>ro</strong>manesti.<br />
Poeme a talmacit din Goethe, Heine $i Carmen Sylva. In revista<br />
Adam!' a dat traduceri in versuri din Wilhelm Midler.<br />
In domeniul juridic a fAcut sa apnra Codicele <strong>ro</strong>mane, cuprittsand<br />
adnotari sub fiecare articol, din jurisprundenta <strong>ro</strong>mans, franneza<br />
si geneveza.<br />
In manuscris a lasat o vests opera: traducerea dramei lui<br />
Lessing, Nathan der Weise $i talmaciri complecte ale comediilor lui<br />
Shakespeare: Vista rine; nogi de Sdnzenie, Romeo $i fulieta, Fartuna<br />
si Nevestele vescle din Windsor. In ultimii lui ani lucra la<br />
revizuirea traducerii sale Ovidiit dupa Alecsandri Si la un Dictionar,<br />
,<strong>ro</strong>man-german. Tot in manuscris a ramas si vol. III din Insemliari<br />
din viafa mea, din care a publicat unele fragmente.<br />
A fost primul avocat evreu din Romania. Un timp a find<br />
-cursuri de drept international 5i privat la Scoala libera de stlintet<br />
politice si administrative din Bucuresti.<br />
Decenii dearandul a stet in capul institutiilor can au dus<br />
lupta pentru emanciparea evreilor din tarn. A fost unul dintre<br />
intemeetorii Uniunil evreilor pamanteni", devenita apoi Uniunea<br />
evreilor <strong>ro</strong>mani", pe care a prezidat-o. Fost deputat.<br />
A murit in ziva de 18 Octombrie 1931, la Bucuresti.<br />
Colaborari<br />
Ziarele si revistele: Fraternitolea, InIrairea, Rumeinische Post,<br />
Curierul Israelit, .5tiri din lamea evreeascd, Mantairea, Reita$terea<br />
.noastrei, Lumen Israelitii, Ilustratia, Revista Israelitd, Roma, <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng><br />
literar $i artistic, Dreptal, Sinai, Adam, Rameinische Revues<br />
Bukarester Salon<br />
Opere:<br />
Codicele <strong>ro</strong>ntane adnotate, partea II, ed. II, FF. Stein.<br />
berg", 1892,<br />
Codicele <strong>ro</strong>nljne. adnotaie, partea,. I, ed, 111, Socw",<br />
1906.
ADOLPHE STERN 299<br />
Din viata anal an-ea-<strong>ro</strong>man, vol. I, P<strong>ro</strong>gresul", 1915.<br />
Insemndri dih viala mea, vol. II, Libertatea", 1921.<br />
Traduceri:<br />
Frederic de Schiller: Clopotal (poems), I. Weiss",<br />
1867.<br />
W. Shakespeare: Regele Lear, l. Weiss", 1881.<br />
Julia Cesar, ed. II, Socec", 1922.<br />
Antonia si Cleopatra, Socec", 1922.<br />
Corio tan, Socec", 1922.<br />
Hamlet, ed. III, Cu ltura Nationals ",<br />
1922.<br />
W. Shakespeare: Macbeth, Culture Nationala", 1922.<br />
Negustorul din Venetia, Culture<br />
Nationale ", 1923.<br />
INSEMNARI DIN VIATA MEA<br />
fragmenle<br />
La Pesterea. Am ascultat chemarea ,,Varfului cu dor".<br />
Alaltaeri, in faptul zilei, Badea Coman dela Poiana Tapului,<br />
<strong>ro</strong>man de$tept $i voinic; prieten vechiu al muntilor si. al<br />
drumurilor pe cari le bate de atatia ani, a adus caii si<br />
pe la orele 8 suntem adunati, vreo 20 de 1110, barbati<br />
femei, baieti $i fete. Incalecatul se face cu tipete $1 rasete,,<br />
$elele de lemn acoperite cu covoare toale, nu fail<br />
In $i<br />
ajutorul lui Nea Coman $1 al tovarasilor sai, cari ne insotesc<br />
pe jos $i tin de capestre caii celor mai frico$1 dintre<br />
noi. Calaretii scapa mereu $1 cauta scarile, se dating in<br />
pa, se balabanesc $i sunt aruncati inainte spre oblancuri.<br />
Bietul Coman are de furca. In sfar$it suntem toti calare<br />
ti in lung $ir urcam itrada Postei, la manastire, ale careia<br />
mozaicuri scanteie in molcoma lumina a diminetii. In culled<br />
bisericii lume multa. Trupa cu muzica : e ziva printului
300 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
mo5tenitor, gi prin up deschisa, din intunericul, abia risipit<br />
de radii, al bisericii, vin traganate cantarile psaltilor<br />
5i plute5te fumul tamaii. Lumea se uita, z'ambind infundat<br />
gi dandu-5i coatele; la nostima cavalcade, care cauta a strabate<br />
multimea cat mai repede. E5ind din carte cotim la<br />
stanga gt curand ne cuprinde bolta raco<strong>ro</strong>asa a codrului.<br />
Dupe an scurt popas la un izvor, incepe urcu5u1. Ce cuminti<br />
stint caii! Cum iii aleg drumulI Cu ce priceputd.<br />
grije pun picioarele pe poteca ingusta 5i lunecoasa din braul<br />
muntelui! Un pas pre5it 5i to prevala in prapastie. Respiram<br />
cu totii u5urati cand de pe aceasta carare primejdioasa sosim<br />
pe prispa verde a Varfutui cu Dor, unde descalecam 5i<br />
ne a5ezam pe covoarele mu5chiului moale. Pieptul se largeste<br />
in aerul inaltimii gf ochiul se imbata de farmecul<br />
departarii 5i al tacerii. Dupe tin popas de cateva ceasuri<br />
gi o gustare imbelpgata, pornim inainte, cu privirile ratacind<br />
cand pe crestele care se gramadesc fantastic unele<br />
peste allele, ca valuri, in vibrarea vazduhului, cand in<br />
fundul vaii de unde ne yin vuete nedes1u5ite. Rasbim printr'un<br />
zavoi de brazi mo5negi, cu cradle joase de care<br />
atarna barbi lungi gi incalcite, 5i ne lasam la vale intr'o<br />
lunca, unde scantee o apa grabita. Calulii ne tree peste<br />
vadul Ialomitii, calcand incet pe prundi5u1 care sclipe5te<br />
prin apa limpede, i urcam o carare la dreapta care ne<br />
duce la Hotelul Pe5tera". Este tin Sop<strong>ro</strong>n mare de scanduri,<br />
cladit pentru excursioni5ti, cu doua incaperi, in care<br />
se afla paturi de scanduri §i fan de a5ternut. Dar o surprindere<br />
neplacuta ne a5teapta: Hotelul" e ocupat pe deaintregul<br />
de o societate de sa5i din Brasov, care nu se<br />
arata bucu<strong>ro</strong>5i de oaspeti. Cadem la invoiala 5i ne impartim<br />
odaile. A5ternem fanul 5i intindem. peste el 5alurile<br />
noastre gt<br />
ne culcarn dealatul, until langa altul, i toata<br />
noaptea odaia hohotii de ras. De somn nici vorba. In faptul<br />
zilei e5im in poiana plina de miresme 5i racoare; ne
ADOLPHE STERN 301<br />
spalam in apa limpede a isvorawlui, mancam cate ceva gi<br />
apoi pornim inainte. 0 potecuta stramta face colanul stancii<br />
inalte din stanga 5i auzim vuetul caderii de apa, tot mai<br />
ap<strong>ro</strong>ape. Cotind putin ni se arata o spintecatura in cloud<br />
ziduri de stanca, 5i din stanga, sus, vedem sivoiul Ialomitei<br />
pravalindu-se in vale, bubuind gi mugind, 5i cazand inspumat<br />
in colcotul cazanului din fund. Ne oprim cu sfiala in<br />
fata maretiei acestei priveligi. Mai cotim la stanga gi, pe<br />
neageptate, ni se arata o terasa 5i langa peretele gancii<br />
un 5ir de chilii. Un singur calugar, indoit de mijloc 5i<br />
ga<strong>ro</strong>bv de ani, a caruia barbs alba parcal trage spre<br />
g<strong>ro</strong>apa, 5ade nemi5cat pe o banes. El nu pare a mai cunoa5te<br />
cele pamante5ti 5i are privirea atintita la movilele cu<br />
cruciulite, impra5tiate pe paji5te, sub can dorm tovara5ii sal<br />
sihastri. La intrarea in pe5tera sta o bisericuta, pitita in<br />
gatlejul ei, care pare o jucarie, si de acolo se intinde adancul<br />
inoptat al pe5terii. Lumina tremurata a facliilor ne<br />
descopera coloane fantastice, horbote de stalactite, ciorchini<br />
de lacrimi incremenite, doua lacuri 5optitoare, mistere de<br />
umbre 5i lumini... Dupa cateva ceasuri o tulim" iar la<br />
vale, prin Caraiman, Valea Cerbului 5i Bu5teni. Si ne-am<br />
intors la Sinaia cu trupurile obosite, dar cu suflete inviorate,<br />
mandri de greutatile biruite ale drumului gi pares<br />
u5urati de greutatea pamantului.<br />
A treia zi 21 Aprilie insula rade in beteala ei<br />
de lumina 5i verdeata. Ma scobor la Marina Grande ca sa<br />
vad sosind pe Regina Portugaliei, care pleaca insa deadreptul<br />
la C<strong>ro</strong>ta de Azur. Ma hotarasc sa ma duc 5i en,<br />
5i tocmecc o bard. Batranul Bate liere" vasle5te cu brat<br />
vanjos gi<br />
imbrance5te repede luntrea, care se leagana domol<br />
pe valuri. Drumul e incantator, pe unda opalina, sticlind<br />
sub soare. Dealungul peretilor stanco5i ai insulei,<br />
trecand pela rama5itele Bailor lui Pompei, cotim la stanga,<br />
=
302 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA. EVREEASCA<br />
5i ne gasim in fata G<strong>ro</strong>tei Azure. Venind dela un vapor italian<br />
si dela "Nixe, ancorate nu departe de intrarea pesterii,<br />
o puzderie de barci brazdeaza marea. Iata-ne la Guru<br />
Pesterei. M'aplec, barcagiul trage de lant, luntrea S2 repede<br />
si, suntem inauntru. Fantastica priveliste! Apa argintie,<br />
bolta in lumina azura, toate persoanele din barci<br />
cu fetele albastre de lesuri 1 Baieti goi stau int<strong>ro</strong> firida sl<br />
se ofera a sari in apa. Si pe cand ma uit, perdut in admiratig,<br />
and deodata vorbe <strong>ro</strong>m'anesti din bard, si zak-esc<br />
pe p<strong>ro</strong>fesorul Tocilescu cu congresistii <strong>ro</strong>mani!<br />
Ne intoarcem pe acelas drum, cu privirea spre Ischia,<br />
Neapole, Sorrent, Vesuv, in bruma albastra. Birjarul meu<br />
ma asteapta si ma duce la Hotel. Pe cerdacul meu, intins<br />
in lenea jetului, sorb mireasma aerului molcom, si simfonia<br />
de culori 5i lumini pe care amurgul o cants in zari,<br />
pane cand noaptea isi lass perdeaua de umbre si se aprind<br />
stelele in cer. Tarziu numai, ma pot desparti de aceasta<br />
minune si ma culc sub aripile oc<strong>ro</strong>titoare ale ingerului<br />
sculptat. Dar abia sting lumina, si, in mutenia camerii,<br />
incepe graiul zidurilor vechi ale Dependenten un cot<strong>ro</strong>bait<br />
in pod, un t<strong>ro</strong>snet in pereti, un tarsait de past pe<br />
podeala, un fosnet de aripi in aer, un zuruit de glasuri tanguitoare,<br />
un gafait ca de foale, ma tree sudori $i 2prind<br />
lumina: stafia pie-re indata 5i pandemoniul inceteaza.<br />
A doua zi cu vaporul Nixe am parasit insula vralita<br />
si sosii la Neapole iar pe o ploaie cu galeti. Hotarit: este<br />
scris in cartea destinului ca n'am sa vad acest oral decat<br />
pe ploaie, ceeace nu-1 face mai frumos...
Biografia<br />
A. STEUERM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng><br />
(Avram Steuerman)<br />
1872-1918<br />
poet - publicist<br />
Nascut la Iasi, in 30 Noembrie 1872. Absolvent al liceulul<br />
National din Iasi. Doctor in medicine dela Facultatea iesand.<br />
In literature a debutat cu poeme in p<strong>ro</strong>za, in saptamanalul<br />
,,Drapelul" dela Iasi, de sub directia lui I. N. Roman, semnate<br />
De la Iasi. Cariera publicistica si-a inceput-o la revista satiric<br />
,Perdaful" scoasa la Iasi de Vasile Negruzzi, fostul sau p<strong>ro</strong>fesor<br />
de gimnastica.<br />
Timp de doi ant, a condus ziarul sionist Rasaritul" dela Iasi,<br />
colaborand intre timp la <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng>" de sub directia lui Al. V.<br />
Beldiman. A desfasurat o intense activitate publicistica la ziarele<br />
,Evenimentul" si Ordinea". La cotidianul de dupe amiaza 0pinia"<br />
dela Iasi, a fost un sir indelung de ant redactor principal.<br />
La acest ziar a detinut rubricele permanente: Oameni si lucruri",<br />
,,Struna zilei" si Mici polemici".<br />
A tradus si transpus in <strong>ro</strong>maneste urmatoarele lucrari drainatice,<br />
reprezentate pe scenele teatrelor nationale din Iasi Si<br />
Bucuresti: Ullranda si Marioara de Carmen Sylva, Torquemada<br />
de Victor Hugo, Cafeneaua mica de Tristan Bernard, Don Cezar<br />
de Bazan de d'Ennery si Dumanoir, In Ian( de Paul Hervleu,
304 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Cadavral via de L. Tolstoi, Bibliotecarul de Moser si drama feerie<br />
Zdna anelor din limba germand. A scris libretul operei Petra<br />
Rare$ pe muzica lui Ed. Candella, care s'a cantat la Opera Romana<br />
din Bucuresti.<br />
Imaciri in versuri a publicat in diferite periodice din: H.<br />
Wlyslocki, Gerhard Hauptmann, Heine, Lenau, Carmen Sylva,<br />
Petofi, Sully Prudhomme, Ada Negri, Leopardi, Lahor si Victor<br />
Hugo.<br />
O mare parte din articolele sale de gazetarie si unele lucrari!<br />
literare, le-a semnat cu pseudonime. In Arhiva stiintifica 5i literal-a<br />
din Mg" a facut sd opal% in 1912, traducerea dramei Milrioara<br />
de Carmen Sy lva, iscalind A. Tres liana. A mai semnat<br />
A. de In la5i, De la la$i, Tristis, Leand<strong>ro</strong> si Rodion.<br />
Reintors cu nervii sdruncinati din rdzbolul pentru intregirg<br />
s'a sinucis in ziva de 19 Septembrie 1918, cu o fiold ,de morfina.<br />
Din lucrarile lui au ramas in manuscris: F<strong>ro</strong>ntal vesel, un<br />
volum de sonete, unele apdrute in ziare, la diferite comemorari<br />
un manuscris cu Insemndri din rdzboi si Falalild, traducere din<br />
poetesa italiana Ada Negri.<br />
Colaborari<br />
Ziarele si revistele: Drapelul, Ecoul, Lumea Nouli, Jurnalu4.<br />
Curieral de Luni, Egalitalea, Evenimental, Lumina, Rdsdrilul, Adewont,<br />
Ordinea, Noutatea, Seam, Opinia, Intrafirea, Lumea, Ram pa,<br />
Perda /ul, Evenimenlal lilerar, Lumea Noud literard $i<br />
1898, Anuar pentru Israeli'', Aderdral austral; Lumen ilastrald,<br />
C<strong>ro</strong>nica Israelitd, Instiluloral Evreu, Epigonii, Lumea Israelitd,<br />
Arta, Indrumarea, Aristizza Romanescu, Tdndrul Evreu, Cdrlicica<br />
Saptcim'dnei, Arhiva cninfilicii<br />
$i lilerard din 1a$i, Absolutio, Revista<br />
invlitalorilor, Israeliad, Spica', Umanitalea.<br />
Opere:<br />
Crestomatie din scriitorii veacului XVIII si X/X,.<br />
,,Saraga ", Iasi, 1893.<br />
Antologie din scrillorii veacului XVIII si XIX, ed. I,<br />
,,Saraga", Iasi, 1893, ed. II, 1896.<br />
Sariicie (versuri), Saraga", Iasi, 1897.<br />
O toamnii la Paris (p<strong>ro</strong>za si versuri), ed. I, Saraga",<br />
Iasi, 1897, ed. II, Vista Romaneasca", Iasi, 1928.
A. STEUERM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng> 305<br />
De recital (versuri), Bibl. Saraga", Iasi, 1897.<br />
Reflec(ii asupra ulna tratament at cancerului epitelial<br />
(teza), Dacia", Iasi, 1898.<br />
Lirice (poeme), Dacia", Iasi, 1899.<br />
Almanahul ziarului Rdsdritul" (1899-1900), Mi<strong>ro</strong>n<br />
Costin", Iasi, 1899.<br />
Ele (gazetarie). Goldner", Iasi, 1901.<br />
Cilibi Moise pe, scend (studiu critic), Dacia", Iasi,<br />
1905.<br />
Heinrich. Heine si Ed. Grenier, Lumen", 1910.<br />
Complicele lui Heine, Dacia", Iasi, 1911.<br />
Spini (versuri), Sa<strong>ro</strong>n", 1915.<br />
Postume:<br />
F<strong>ro</strong>ntal Rosu (sonete), Viata Romaneasca", Iasi, 1920.<br />
C-artea bdiatului meu (autobiografie), N. V. Stefanie,<br />
Iasi, 1924.<br />
Indepdrtdri (eseuri). Bibl. pentru toti", 1936.<br />
Traduceri:<br />
Vasile Conta: Teoria ondulaliunii unii'ersale, 2 volume,<br />
Saraga", Iasi, 1894.<br />
Vasile Conta: Bazele metafizicei, Saraga", Iasi, 1896.<br />
Sully Prudhomme: Poezil Biblioteca de popularizare<br />
Samitca", Craiova, 1896.<br />
Paul Hervieu: In lan(! Bibl. de popularizare Samitca",<br />
Craiova, 1896.<br />
Carmen Sy lva: Vreijitoarea, Bibl. de popularizare<br />
Samitca", Craiova, 1897.<br />
d'Ennery 5i Dumanoir: Don Cezar de Bazan, Bibl.<br />
Saraga", Iasi, 1897.<br />
Carmen Sy lva: Ullranda (drama), Dacia", Iasi, 1904.<br />
Rudolphe 'von Gottschall: Rahab (drama), Benelli",<br />
Iasi, 1905.<br />
Carmen Sy lva: Loiza (poem dramatic), Goldner", Iasi,<br />
1906.
306 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Carmen Sy lva: Marioara (drama), N. V. Stefaniu",<br />
I8§i, 1911.<br />
Victor Hugo: Torquemada (drama), ed. I, Depesa",<br />
Iasi, 1916, ed. II, Bibl. Universala".<br />
TATEI<br />
Ti-i ochiul stins de veghe si inima intristata<br />
Jar vremea 'n brazde negre pe fruntea ta inscrie<br />
Poema unei viete de-amar si saracie:<br />
Nici-o durere 'n lume nu-ti este ne'ncercata.<br />
Cand soarta-si rade vecinic de viata ta pustie,<br />
Tot mai adanc arzandu-ti inima de tats<br />
Cu fierul umilintii, privirea resemnata<br />
Cucernic 'nalti spre Domnul... Te simte el?... Te<br />
Te 'nsenineaz'o clips lumina rugaciunii,<br />
Uitare de-ti trimite, mahnirilor stapana<br />
Cum stapaneste'n noapte lumina irista a lunii<br />
Ali vrea si ea; cand traiul la desperari ma mans,<br />
Rugand sit* 'nsel mahnirea-mi cu farmecul minciunii,<br />
Dar gura-i inclestata ai<br />
inima-i pagana...<br />
D 0 R<br />
Betti, mica surioara,<br />
11 'nvatat abia sa scrie...<br />
Dar au pus-o ca s'astearna<br />
Un ravas catra badie".<br />
$tie ?...<br />
(Sdrileie)
A. STEUERM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng> 307<br />
Ravasel cu slove strambe<br />
Am primit din partea fetii,<br />
S'am zambit cetind intr'insul<br />
Graiul mamei, slova Betti.<br />
,,Nu sta mult imi scrie dansa<br />
Ca<br />
mi-i dor..." Am ras cu mild<br />
Ca invata de pe-acuma<br />
Vorba asta, o copila:<br />
Vre-un strain odata 'poate<br />
Fara mil'o sa zambeasca,<br />
Pe card tu-i vei scrie' n lacrimi<br />
Vorba ast' copilareasca...<br />
(0 loamnd la Paris)<br />
TOLSTOI<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>A<br />
Ai tu, despot, vr'un drept asupra mea?<br />
De haina-mi prinzi o <strong>ro</strong>sie vipusca,<br />
Simbol de sange si-mi ordoni: impusca!"<br />
Dar eu, de n'asi v<strong>ro</strong>i? de n'asi putea?<br />
Cand leul e inlantuit in cusca,<br />
E lesne 'n stapanirea cuiva;<br />
El spumega; ii vine a turba;<br />
Dresorul tine fiara subt biciusca,<br />
Dar leul nu va sta captiv in veci,<br />
Dresor trufas, pazeste-te cand treci,<br />
Tu ai cu tine fierul, el e fiara;<br />
Ii pot veni solii din alts tart<br />
Ce? Cazi pe ganduri? Tremuri si to pled?<br />
Dar daca to -ai simti ajuns de ghiaral...<br />
(F<strong>ro</strong>ntal Ron)
308 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
DOUA NEAMURI<br />
V<strong>ro</strong>ind prin versurile mele<br />
Cu doua neamuri sa ma 'mpac,<br />
La unul am luat durerea<br />
La celalt graiul sa-1 imbrac.<br />
N'a vrut intaiul sa m'asculte,<br />
Ca n'am vorbit in limba lui;<br />
Al doilea mi-a zis: ,,Durerea<br />
Nu este-a mea, de ce mi-o spui?"...<br />
(Sart Icie)<br />
IN L<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>UL DE PORUMB<br />
E cantec bland in miristi si 'n mohor,<br />
Cand lanul de a<strong>ro</strong>me imbatat,<br />
Cu spicele limbute sta la sfat<br />
Si cand matasa flutura usor.<br />
Dar tunu 'ncepe... ici, ingaimat,<br />
Colo, cu <strong>ro</strong>pot lung, asurzitor,<br />
Nu's glasiiri de belsug, ci de omor,<br />
Iar lanul schimba cantecu'n oftat.<br />
Dau foile rasunete natange,<br />
Cand pe ciocane vine de se frange<br />
Ecoul asvarlit de-otelul dur.<br />
Vin nori de turn... Din verde, lanu-i sur;<br />
Sub foi tot bobul auriu si pur<br />
A dobandit un <strong>ro</strong>su viu, de sange...<br />
(F<strong>ro</strong>ntul Rou)
A. STEUERM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng><br />
INTR'UN ALBUM<br />
Pe sanul tau un trandafir<br />
II vad cum vestejeste<br />
Si totusi pare fericit...<br />
El moarc, dar zambeste.<br />
Ca dansul oare cati n'ar vrea<br />
Pe sanul tau sa moara?...<br />
Dar numai trandafirii mor<br />
Pe trupuri de fecioara...<br />
IN TREACAT<br />
(Siirdcie)<br />
Ca sa inconjur casa unei fete (sunt case pe care<br />
le ocolesti cand ti-ar fi mai drag sa treci pe dinaintea<br />
lor...) trecui inclaratul unei cladiri imprejmuita de o<br />
gradina mare: un liceu de domnisoare asezat intr'o strada<br />
tacuta. Cine stie!... Ulicioara aceea ingusta pe care trecui<br />
astazi din intamplare cati oare o vor fi strabatand cu<br />
intentia de a-si arunca privirea in vasta gradina care adaposteste<br />
in amurgul raco<strong>ro</strong>s siluetele gingase ale atator<br />
domnisoare!<br />
Perechi, inlantuindu-si taliile sau bratele, ele strabat<br />
gradina plecandu-i fruntile sub ramurile indraznete; S2<br />
opresc razamandu-se de cate un trunchiu uscat ca sa sfatuiasca<br />
in liniste, doug cate doua, in -Wilke grupe in<br />
timp ce altele rad, alearga sau cants din gura inganand sunetele<br />
de pian ce se revarsa de sus asupra gradinii.<br />
Ce aier de toamna are gradina acum si ce contrast<br />
cu aierul de sanatate al fetelor intoarse de pe la caminurile<br />
lor, in urma vacantei de odihna si lenevie.<br />
309
310 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREFASCA<br />
Odinioara chiar o trasura cu un cal a intrat pe poarta<br />
scoalei, pe cand treceam in dreptul ei. Figura unei domnisoare<br />
zambea, alba sub voalul sur, si in timp ce ea sari<br />
zglobie din trasura, oamenii carara cu grabs cufarul pe<br />
scarf.<br />
Din ce fund de p<strong>ro</strong>vincie venea? Din ce pacinic colt<br />
al naturii sau din ce modest orasel iii aducea bagajul de<br />
carti si de <strong>ro</strong>chii in inchisoarea de buns voie ce se.chiama<br />
internat de domnisoare? Ce poiem de regrete, de iubiri,<br />
de juraminte si de despartiri inchide cufarul acela in care<br />
e cuprinsa intre pagini de carti osanda *traiului<br />
modern care supune invataturii, trudei, surmenagiului, in-<br />
carcerand-o intre ziduri de pensionat inlantuind-o de note<br />
$i carti, vlaguind-o cu nopti de cetiri si zile de emotii?...<br />
Asa ma petrece gandul irl stramta ulicioara dindaratul<br />
marei cladiri in a careia gradina perechile imbricate in<br />
haine usoare sorb placerea celor din urma primblari sub<br />
cerul liber. Iar in nourii grei, ce se *coboara $i<br />
se'ndeasa<br />
in vazduh, freamatul galban al ramuriloi despoiate invie<br />
imaginea ap<strong>ro</strong>piatelor zile albe de iarna.<br />
Atunci toate vor sta ninse, tacut, imprejurul marei cladiri.<br />
Fete le nu vor aparea in gradina, ci vor cata cu priviri<br />
de nostalgie in vazduhul sur printre florile de ghiata de pe<br />
geamuri. Iii vor desg<strong>ro</strong>pa din fundul cuferelor tainicele serisori<br />
$i, cloud cite doua, in idilice imparecheri si-le vor ceti<br />
in taina ca sa-si goneasca uratul.<br />
...Pe cand poate vre-un e<strong>ro</strong>u de ravage misterioase va<br />
calca zapada moale catand mahnit la gradina pustie, la ferestile<br />
inghetate din ulicioara pe care trecui odinioara, ca<br />
sa ocolesc casa unei fete.<br />
(Ele)
Biografia<br />
H. ST. STREITM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng><br />
eseist - publicist<br />
Nascut la Piatra Neamt, in anul 1873. A studiat fizica si<br />
chimia la Universitalile din Zurich, Berlin, Goetingen si la Polltechnica<br />
din Stutgart. La Facultatea de filosofie din Roma, a<br />
audiat cursurile de filosofie istorica Si sociologie.<br />
A debutat la Revista Olteana" de sub conducerea lui Traian<br />
Demetrescu si a lui G. D. Pencioiu. In presa zilnica a inceput<br />
sa scrie la Romanul", in ultimul lui an de aparitie, care avea<br />
ca director de Vintila C. A. Rosetti.<br />
A scos in 1908 revista saptamanala Cuvinte libere" si ziarul<br />
Prezentul".<br />
A tradus piesa lui Henri de Rothschild: !Hire etdise, reprezentata<br />
de compania Davila la Bucuresti in 1910.<br />
La cotidianul Viitorul" de sub directia lui I. G. Duca si<br />
Const. Banu, a fost prim redactor.<br />
Autor al unei cart" de instantanee, intitulata: ()amend zilfi,<br />
aparuta sub pseudoninul A!mai'ii'a.<br />
In 1930 a scos revista Observatorul politic si social".<br />
La ziarul Facia" a scris sub semnatura Omul de pe st<strong>ro</strong>de,<br />
iar la revista Reporter", a colaborat cu eseuri, pe care le-a<br />
semnat Quidam si Nees/.
312 60 SCRI1TORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Colaborari<br />
Ziarele si revistele: Romdnul, Mance:, Facia, Ziva, Curierul<br />
Israelit, Adevaral, Dreptatea, Liberalui, Secolul, Observalorul, Prezental,<br />
Viltoral, Ordinea, Luptatoral, Tara, Cuvantal nostru, Politica,<br />
La Politique, ,Ccoala Noua, Revista Olteand, Contemporanul,<br />
Cuvinte libere, Noua Revista Romans, Flacdra, Excelsior, Lumea<br />
Evree, Puntea de Fi lde$, Adam, Familia, Libertatea, Reporlor,<br />
Eu<strong>ro</strong>pa.<br />
Opere:<br />
Oamenii zilei (instantanee), Corbu", 1902.<br />
Jaures, Socec", 1914.<br />
Revizuiri, Cultura Nationals ", 1923.<br />
Intre da si nu (eseuri), Cultura Nationala", 1928.<br />
Mi se pare ed... (eseuri) Universals-Alcalay", 1934.<br />
Traduceri:<br />
A. Bebel: Femeia, Ca<strong>ro</strong>l Muller", 1895 (in colaborare<br />
cu R. Vermont).<br />
Max Nordau: Degenerare, H. Steinberg", 1924 (in colaborare<br />
cu R. Vermont).<br />
DESPRE SPERT<br />
(Studio farii intenlii si fa<strong>ro</strong> aluzii)<br />
Nu poate sä-mi intre in cap ce placere e aceea pe care<br />
o simt unii de a se te<strong>ro</strong>riza, parca intr'adins, ei pe ei cu<br />
viziuni ce to fac din om ne-om. Mai cu deosebire in mo-<br />
mentul de fats o seams de insi<br />
se intrec care mai de care<br />
ca sä descopere primejdii cutremuratoare.<br />
Toate acestea, pentru ce? Pentruca de buns seams,<br />
nici din vina sistemului social, nici mai ales din vina carmuiitorilor!<br />
se intampla sä ne bantuie de-avalma cam vreo<br />
cinci-§ase crize, care toate la un loc culmineazA intr'o zdruncinatoare<br />
criza socials, precum §i pentrucA aceasta criza so
H. ST. STREITM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng><br />
ciala, tot numai din intamplare, pe cat e de vasty ca suprafata,<br />
pe atat e de intense ca inraurire asupra spiritelor<br />
ai animate ca pulsatie. Putin numai de va mai persista stares<br />
aceasta de spirit, si ne vom neurasteniza cu totii, inclusiv,<br />
Doamne fereste, p<strong>ro</strong>fiforii si juisorii.<br />
P<strong>ro</strong>pun deci sa vorbim mai bine de lucruri amuzante<br />
ai vesele, iesind astfel timp macar de cateva clipe din fagasul<br />
gandurilor ce ne coplesesc si ne intuneca. $titi ce?<br />
Hai sa vorbim despre spert!... Nu despre spertari, ci despre<br />
spelt Spertul ca institutie, cu-geneza ei, cu traditiile ei,<br />
cu interdependentele ei, cu ciudateniile ei, cu posibilitatil2<br />
ei de viitor, cu aspectele ei unice. Spertul ca filosofie, ca a<br />
conceptie de vieata. Spertul in sine, cum ar zice un<br />
kantian scrupulos pe care ratiunea pure it intereseaza tot<br />
atat ca ratiunea practice. Inca odata, nu despre spertari.<br />
Un spirit cercetator, stiintific, trebue sa stie sa evite ocazionalul,<br />
fortuitul, specialul, personalitatile", cu un cuvant<br />
aceea ce este de nature sa dea fenomenului in studiu o<br />
infatisare limitat-subiectiva. Ma <strong>ro</strong>g, stiinta pentru stiinta...<br />
De aceea am si zis mai sus, simplu, impersonal: Despre<br />
spert...<br />
Care o fi etimologia cuvantului sped?<br />
Un scrupul de elementary seriozitate stiintifica imi interzice<br />
sa accept vreuna din acele ipoteze, sclipitoare poate<br />
dar usuratece, in care exceleaza diletantismul filologic, cel<br />
mai ispititor dar si cel mai simplist dintre diletantisme. Ant<br />
destula rabdare de a mai astepta cu determinarea acestei etimologii.<br />
Ma multurnesc deocamdata cu cateva constatari strict<br />
concrete. E strident ca sticla pisata sub pasii cizmelor grele;<br />
nu se stie de unde vine; este totul lipsit de analogii ii<br />
si-<br />
militudini la not si aiurea; face parte din plasticul vocabular<br />
de dupe razboiu; s'a substituit fare veste bunei vechi expresii<br />
de bacsis, care cu consonanta ei <strong>ro</strong>tunda, discreta,,<br />
313
314 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
lenitiva, adormitoare, de ce n'as zice onesta, ni-a leganat<br />
copilaria si tineretea.<br />
Naste intrebarea: de ce spert si nu bacsis? Cu ce a<br />
demeritat bacsisul pentru ca de azi pe maine sa fie dat uitarii<br />
ca o vechitura care nu mai e buns de nimic? De ce<br />
dislocarea asta brusca a venerabilului bacsis din toate pozitiile<br />
castigate, ca si cum ar fi avut un <strong>ro</strong>l cu totul accesoriu<br />
in formarea atator averi serioase si in statornicirea<br />
atator situatii impunatoare de respect? Oare nu mai corespundea<br />
el Indeajuns notiunii ce avea s'o exprime? Ramasese<br />
oare mai prejos de realitatea careia atata vreme-i slujise<br />
cu credinta drept denumire, sau devenise el prea incapator<br />
pentru un continut considerabil redus? Incetase el de a mai<br />
fi adecvat <strong>ro</strong>lului social ce-1 indeplinea? Dar care e, in definitiv,<br />
pacatul bacsisului ca, trecand cu suverana nepasare<br />
peste orice consideratie de state de servicii, de vechime, de<br />
pietate, 1-am inlocuit ca sonoritatea sgarietoare a spertului?<br />
Dar este oare spertul altceva si mai malt decat bacsisul?<br />
Are el ceva mai direct, mai semnificativ pentru timpul de<br />
acum? Si Baca este vre-o deosebire, M. fie ea si calitativa?<br />
Am impresia unei teribile nedreptati petrecuta Inaintea ochilor<br />
nostri. Eu unul, in bacsis mai cu seams in Inceputurile<br />
sale vedeam oarecum un fel de supliment de. retributie,<br />
un plus-salariu acordat cu draga hilma de not cetatenii,<br />
printr'o manifestare reflexa a constiintei dreptului, aceluia<br />
de care aveam vaga impresie ca nu e salarizat dupa cuviinta<br />
de stapanire. Insemneaza oare spertul mai mart decat atat<br />
on mai putin?<br />
Atatea intrebari ce se impun atentiei spiritului cercetator<br />
pasionat de exacta definire a cuvintelor. Pentru moment<br />
insa le voiu lasa deschise. Fiind inca in plina evolutie, in<br />
perioada de urcare si de crestere, spertul mai are destul<br />
pana sa capete ultimul relief. Mai avem dar timp pentru a-1<br />
znaliza in toate elementele hi<br />
origiriile sale, desi Inca
H. ST. STREITM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng> 315<br />
de pe acum are la activul lui atatea imbogatiri onorabile,<br />
atatea ascensiuni simpatice, atatea consacrari impresionante.<br />
In tot cazul, in anii din urea s'au soptit fitulte, s'au auzit<br />
multe, s'au petrecut multe care au actualizal si consacrat<br />
spertul ca unul din aspectele esential2 ale zilelor noastre.<br />
textul dar si melodia, nu numai institutia ci si numele. Nu<br />
S'a impus nu numai continutul dar si eticheta, nu numai<br />
mai cautati degeaba alts nomenclatuca! Nu va mai obositi<br />
de-a-surda ca sa gasiti ceva mai expresiv, mai caracteristic,<br />
mai cu relief. Vocabula ideals e numai una: spert. Este cuvantul<br />
care exprima adevarul sub toate raporturile: al resonantei,<br />
al conciziei, al plasticului. Ferice de acela care<br />
1-a plamadit si faurit intr'un moment de creatoare inspiratie<br />
1 0 realitate intreaga, variata, multipla, p<strong>ro</strong>teica, in exteriorizarile<br />
ei, a ghemuit-o intr'un singur cuvant, $i Inca<br />
un monosilab, care n'o fi un model de eufonie gi muzicalitate,<br />
care prin sunetul lui sticlos constitue fara indoiala<br />
un atentat simultan la adresa tutu<strong>ro</strong>r celor cinci simturi,<br />
dar care cu o fulgeratoare pertinenta evoca forma cea mai<br />
noua a influentei politice si administrative larg retribuita.<br />
Iar dace ar fi ca totusi vreodata realitatea pe care o<br />
exprima si o defineste sa dispara fara sa lase vre-o urma<br />
concreta, va fi deajuns o atenta auditie a acestei sonorita4i,<br />
indecenta poate dar si picanta, pentru ca pe loc sa se reconstitue<br />
aevea Inaintea imaginatiei urmasilor nostri, in<br />
toata splendoarea ei, ca sa nu zic in toata goliciunea ei,<br />
cum se iicea odinioara, si anume pe vremea vechiului ritm,<br />
pe vremea<br />
Noi oamenii de pe strada, creduli si cucernici, cum ni<br />
lade noua bine ca sa cari nu punem la carantina cuvintele,<br />
nu le vorbim de rau, nu le infatisam drept negatiunea,<br />
sau drept pa<strong>ro</strong>dia faptelor, ca $i. cand faptele si realizarile"<br />
sincerilor oameni de actiune nu tot in vorbe si-ar<br />
alrea izvorul si<br />
expresia, not turma cuvantatoare, curl
316 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
spre ru§inea noastra, mai credem in povestea vorbii",<br />
suntem in admiratie in fate fauritorului acesta, Wind azi anonim.<br />
Pentru not are ceva din puterea creatoare a geniului<br />
popular. Din nimic, ex-nihilo, ca toti marii creatori, a<br />
zidit un substantiv, un adjectiv, un verb, un adevarat<br />
triptic. Sped - §pertar - a §pertui.<br />
(Mi se pare ca...)<br />
INTRE DA SI NU<br />
Daca a§ fi antisemit de p<strong>ro</strong>fesie, a§ simti oarecare duio-<br />
§ie pentru evrei, ratiunea mea de a fi atarnAnd toga,<br />
direct §i organic, de prezenta lor, de numarul lor, de situatia<br />
lor.<br />
Ar fi un caz particular de recuno§tinta a stomacului.<br />
Scriitorul e in toate personagiile sale. In bate, fara nici<br />
o exceptie. Mai cu deosebire in personagiile pe care tine cu<br />
once pret sä le ridiculizeze sau sä le fats odioase. Este un<br />
mod al lui de a se rafui cu el insu§.<br />
CAci scriitorul, asemenea noua tutu<strong>ro</strong>r, se cunoage numai<br />
pe sine, data in genere se cunoage 1<br />
Nu exists lege oricat de asprA, a§ezatnant oricat de<br />
anti-social care sä nu fi fost la Inceput un pas inainte in<br />
opera de imblanzire a omului §i mai ales a societatii.<br />
Evreul, ca neam, cu sensibilitatea lui dure<strong>ro</strong>s de exagerata,<br />
suporta o singura critics, una singura dar §i cea mai<br />
crancena: Aceea ce §i-o face el singur in zilele cand, de<br />
bine ce-i merge, crede ca - §i poate permite luxul de a se<br />
flagela el insu§i §i de a -si o<strong>ro</strong>psi neamul.
Biografia<br />
GEORGE STROE<br />
economist<br />
Nascut Ia Bucuresti in Mai 1904. Studii economice la Bucuresti<br />
si Liege.<br />
A inceput sd publice la ziarul Argus", in anul 1921.<br />
In Revista Fundatiilor Regale" a facut sa apard o seams<br />
de studii in domeniul economic. In colaborare cu Gr. Trancu-<br />
Iasi a scris unele lucrari in limba francezd, privind comertul si<br />
munca <strong>ro</strong>maneasca.<br />
Fost redactor la cotidianul Ultima Ora".<br />
Colaboreaza la publicatiile din Ord si Ia unele streine de<br />
specialitate.<br />
Redactor la ziarul economic Argus".<br />
Colaborari<br />
Ziarele si revistele: Argus, Ultima Ord, Revista allied, Revista<br />
Fundatiilor Regale, Buletinul Instilutului Economic Romdttesc,<br />
Bale linul Camerei de Comer( i Industrie.<br />
Opere:<br />
Le comerce de la Roumanie, Luceaftirul", 1926 (in colaborare<br />
cu Gr. Trancu-Ia0).
318 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
La Roumanie au Travail, Luceafarul", 1927 (in colaborare<br />
cu Gr. Trancu-Iasi).<br />
Aspecte comerciale, Asoc. Romans p. P<strong>ro</strong>gresul Social",<br />
1928 (in colaborare cu Gr. Trancu-Iasi).<br />
Stabilizarea leului, Luceafarul", 1929.<br />
Solidaritatea Econonzicii, Inst. Economic Romanesc",<br />
1933.<br />
Contingentarea Importutui, Camera de Convert si Industrie",<br />
1934.<br />
0 crizd economicii atom cloud sate ani, extras, Revista<br />
Fundatiilor Regale", 1934.<br />
In preparatie:<br />
Omul care ar fi putut intlitura Revolutia francezii.<br />
MODA<br />
fragment<br />
Mustafa Kemal, gaziul din Ankara, a ridicat multe spanzuratori,<br />
pana sa inlature fesul din imbracartiintea turcilor.<br />
In schimb, ajunge ca o modista mai mare din Paris, Londra<br />
sau New-York sa imagineze o forma noua de palarie,<br />
pentru ca milioane de femei, din toate cinci contin2nte, sa<br />
asvarle deoparte palariile pe care Ile au si sä adopte noua<br />
,,creatie ".<br />
Un negustor cu imaginatie, din cine stie ce colt de<br />
lume, se hotaraste pentru o marfa noua. Comanda unui fabricant<br />
de monograme, diferitele litere ale alfabetului, legate<br />
cu cate un lantisor, de o bucata de trestie. Prima reprezentanta<br />
a sexului frumos care se hotaraste sa-si afiseze<br />
monograma, lanseaza moda. Cu stiinta sau fara. Curand, literele<br />
agatate de <strong>ro</strong>chii se inmultesc, iii schimba forma, metalul<br />
si coloarea. Doamna bogata vrea o liters de our prinsa<br />
de o bucata de chihlibar, mica burgheza se multumeste cu
GEORGE STROE 319<br />
o liters de argint legata de un lemnisor de abanos, in timp<br />
ce muncitoarea nevoiase trebue sa se multumeasca cu o<br />
liters de tabla atarnata de o frantura de scandurica.<br />
0 manicureza, dela un institut cosmetic mai de seams,<br />
greseste compozitia lacului si-1 face de coloare preainchisa.<br />
Nu-i nimic. Clienta it va primi Inca cu mai multa placere<br />
pe unghiile ei, daca i se va spune ca asa se poarta. Curand<br />
institutul cosmetic de peste drum va fi silit sa lucreze cu lac<br />
de coloare inchisa.<br />
Lacul de coloarea diafana a petalelor de <strong>ro</strong>ze trebue<br />
lasat deoparte. Toga lumea Incepe sa lucreze cu lac visiniu,<br />
albastru, violet, ba chiar negru. Moda a devenit generals.<br />
0 intamplare nefericita a facut ca podoaba capilara a unei<br />
cloamne sa-si fi pierdut stralucirea. Alearga la doctor. Nu<br />
exists deciii o singurtz' solu(ie: schintbafi-i coloarea!". Doamna<br />
asculta. Cum a fost frumoasa inainte, e frumoasa si<br />
in urma.<br />
Doua, trei zile, prietenele o clevetesc ca si -a schimbat<br />
coloarea parului. Apoi fac si ele acelasi lucru. Apa oxigenata<br />
§i amoniacul curg din flacoane, bietele cliente se plang<br />
de arsurile pricinuite de d<strong>ro</strong>guri, dar Aline de stoicism, sunt<br />
mandre ca s'au jertfit pe altarul model.<br />
De ce v'ati facut parul galben, Doamna?<br />
De ce? Asa se poarta!<br />
Doamna are dreptate: Asa se poarta".<br />
Cu acest refren am ajuns la pantofii fara parti, fara<br />
calcai si fara varfuri, la <strong>ro</strong>chiile spintecate care descopera<br />
tocmai ce trebue sa acopere, la vopsitul ochilor si<br />
innadirea<br />
genelor.<br />
Cine poarta, cum poarta, de ce poarta? Asta n'are riici<br />
o insemnatate. De altfel, nu vä osteniti sa aflapi cum s'a<br />
ajuns la adeasta mods_ E zadarnic. Nu yeti afla niciodata.<br />
Acest se" e Cu totul impersonal. E toata lumea si nu e<br />
nimeni. Suveran, despotic si necrutator el stabileste, pre
320 69 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
tutindeni o discipline ca aceea a masinelor. Nimeni nit<br />
carteste. Toata lumea it urmeaza.<br />
Acest se poarta" face cucoanele cu obrajii albi si rumeni<br />
sa vaneze cu nesat raza de soare care le inaspreste.<br />
obrazul si le da coloarea fundului de ceaun. El le da puterea<br />
sa suporte, zambitoare, ranile p<strong>ro</strong>vocate de o prea.<br />
violenta arsura. Tot el impinge pe calea pacatului fem2i12:<br />
invidioase, fetele pofticoase si barbatii slabi de ingeri.<br />
Sa ne inchipuim ca s'ar gasi, aevea, un rege sau an<br />
dictator care sa ordone supusilor sai sa-si schimbe coloarea<br />
parului, sa-si smulga sprancenile sau sa se prajeasca toata<br />
vremea la soare. Doamne, ce o<strong>ro</strong>are! Resmerita ar clocoti<br />
in adancuri si nici vorba, ca. in putina vreme, ar izbucni<br />
maturand totul in calea ei. Istoria, gene<strong>ro</strong>asa cu unii si ingrata<br />
cu 01111; ar tintui pe nefericitul conducator la stalpnl<br />
celor rai gi fare de judecata. Iar faimosul doctor Cabans<br />
s'ar simti momit sa-i inchine cine stie ce explicatie medical&<br />
nastrusnica, in ale lui mistere ale istoriei.<br />
Asa insa, chinurile gi casnele sunt suportate cu buns<br />
voe. Resmerita nu mocneste. Singura revolts e aceea a<br />
barbatilor care siliti sunt sa dea bani multi, pentru ca<br />
Dumnezeu tie ce c<strong>ro</strong>itoreasa sau modiste dintr'o tars indepartata<br />
a intrat mai adanc cu foarfecele in reverul unei<br />
haine sau a ridicat mai mult marginea unei palarii.<br />
Revolta e zadarnica.<br />
Domnilor, asa se poarial...<br />
***<br />
SA lasam filosofii, in marea for intelepciune, sa adan-<br />
ceasca aceasta taina a sufletului omenesc 5i<br />
sa-i talmacea-<br />
ceasca <strong>ro</strong>stul. Noi sa ne multumim, doar, sa schitam cat de<br />
mult a facut aceasta desarta vanitate omeneasca, atatata de.<br />
spiritul de imitatie mostenit din strabuni, pentru desvoltarea<br />
oranduirii sociale.<br />
Nu vrem sa impingem examenul prea departe. Totusi na
GEORGE STROE 321<br />
se poate sa Yra amintirn ca singura pereche de muritori,<br />
barbat si femeie, care n'a avut niciodata vieo discutie din<br />
cauza modei a fost: Adam si Eva. In raiul in care se adaposteau,<br />
din prea marea bunatate a, lui Dumnezeu Creatorul,<br />
Eva gasea din belsag flori sa -si impoclobeasch cosita. Cat<br />
despre Adam, Vara sa fi facut parte din vre-o sects de nur<br />
clisq, s2 multume3 qsa, cel putin ne povest2sc<br />
sfinte cu o biata si razleata frunza de vita.<br />
Raiul era pe vremea aceea cu adevarat rai. Eva nu<br />
trebuia sa mearga la p<strong>ro</strong>ba", iar Adam nu a$tepta, cu<br />
respiratia taiata nota cutarei sau cutarei ,,Maison X.".<br />
A venit insa neno<strong>ro</strong>cita intamplare cu $arpele Si cu<br />
rnarul. Adam $i Eva au fost evacuati din dumnezei2sca log<br />
locuinta, ca orice chiria$ de rand. Au trebuit sa pomeasc6<br />
intr'aiurea. In clipa aceea s'a pus p<strong>ro</strong>habil, pentru prima<br />
data, p<strong>ro</strong>blema modei. Nu putem admite ca. Eva s'a multumit<br />
cu orice fel de imbracaminte, cand a fost silita sa<br />
iasa in lume. Bietul Adam a trebuit sa-i gaseasca o blana<br />
cuviincioasa, care sa i se potriveasca $i la obraz $i la<br />
tinuta.<br />
Urma$ii for nu s'au multumit numai cu blana fiarelor<br />
mise. cu piatra. Nu $tiu caruia dintre ei i-a venit in minte<br />
Ica in loc sa imbrace blana animalului peste pielea lui subtire,<br />
e mai bine sa dea deoparte pielea animalului Si sa<br />
tese firele de par. A iesit o imbracaminte de toata frumusetea.<br />
Moda a prins imediat. Toata lumea a inceput sa tese.<br />
Mai intai panza, apoi stofa, catifea si<br />
cate altele.<br />
Pe masura ce secolele treceau, imaginatia oamenilor<br />
scornea imbracaminte noua. Dorinta de innoire, stradania<br />
4de a place, a ajuns, la an moment dat, o primejdie socials.<br />
Caci goana dupa panzeturi fine si dupa podoabe scumpe a<br />
facut sa sece pimp bogatilor patricieni ai lumei <strong>ro</strong>mane.<br />
Severul Caton a inteles primejdia. A facut se se vane o
322 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
lege care pedepsea cu asprime mat<strong>ro</strong>anele <strong>ro</strong>mane care purtau<br />
haine scumpe. 0 lege de scurta durata. Curand, femeile<br />
<strong>ro</strong>mane au navalit in Forum. cat de mare §i puternic a<br />
fost Senatul <strong>ro</strong>man, a trebuit totl§i sa se piece in fata<br />
vointei femeilor. Legea a cazut. Luxul a continuat nestanjenit.<br />
Ceea ce s'a intamplat la Roma, s'a petrecut §i la Atena.<br />
Jar, mai tarziu, in Franta, in Anglia, in Germania, adica<br />
in toate tarile unde puterea legislative sau executive a socotit<br />
ca are dreptul §i puterea sa pue frau risipei. Sperante<br />
de§arte. Legea nu poate schimba firea omului §i nici o putere<br />
din lume nu poate opri o femeie frumoasa sa ,doreasca<br />
o frumusete i mai mare.<br />
Moda nu e inumai la imbracaminte. Moda e in tot ce se<br />
leaga de fiinta §i sufletul omului. Ave m rnoda in literature,<br />
in artele plastice, in ocupatiile omului, in distractiile lui.<br />
Scriitorul ale carui lucrari sunt smulse astazi din mana<br />
librarilor poate fi maine un mare uitat. Nu este exclus ca<br />
pictorul, astazi atat de cautat, sa flarnanzeasca dupe o bucata<br />
de vreme, langa operele lui. Calatoriile in strainatate sunt<br />
la moda. Nu exists numar de ziar in care sa nu se gaseasca<br />
cel putin un 'p<strong>ro</strong>spect de calatorie colectiva. Nu se va intampla<br />
cu ele ceea ce s'a intamplat cu atatea §i atatea mode<br />
din trecut? Se teschide un restaurant, toata lurnea da nayard.<br />
E la moda. Maine altul va fi favoritul. Apoi altul,,<br />
altul §i iar altul.<br />
Moda e venica §i nestatornica, cunt e sl sufletul omului.
Biografia<br />
AL. TERZIM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng><br />
poet . publicist<br />
Nascut in comuna Stanisesti, jud. Tecuci, in Noembrie 1894.<br />
A debutat cu versuri la Revista copiilor si a tinerimei".<br />
in 1914. A scos in 1917 Biblioteca copiilor si a tinerimei", iar<br />
mai tarziu Gazeta tinerimei".<br />
In 1919 a fost numit inspector al artelor pentru Basarabia,<br />
facand sa apara la Chisinau ziarul saptamanal Izbanda". A<br />
luat parte si la conducerea revistei Renasterea Moldovei".<br />
Talmaciri din poezia idis a publicat in Lumen Evree", revista<br />
scoasa de I. Brucar in 1919.<br />
Fost redactor la ziarele A. B. C." si Zorile" si la ,;Vista<br />
Basarabiei" din Chisinau.<br />
Colaborari<br />
Ziarele si revistele: Soctalismul4deverul, Dimineata, Chemarea,<br />
Dreptafea, Curierul, Isbanda, Rena$lerea Moldovef, Viat:t<br />
Basarabiei, A. B. C., Zorile, Revista copiilor $1 a tinerimei, Sit<strong>ro</strong>tor's!,<br />
Bibliofeca copiilor ci a tinerimei, Padua, Gazeta tinerimei,<br />
Scena, Lumen Evree, Insemnari literare, <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng> literar $i artistic,<br />
5unfter.
324 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Opere.<br />
Stele sub nori (poezii), <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng>", 1927.<br />
Cartea noastra (versuri si p<strong>ro</strong>za), Almatia", Chisinau,<br />
1934 (in colaborare).<br />
Traduceri:<br />
Rabindranath Tagore: Lumina in cresiere, Almatia",<br />
Chisinau, 1934.<br />
H. H. Ewers: Piiialenul, Bibl. Dimineata".<br />
NOAPTE CU LUNA<br />
In noapt2a asta dulce, parfumata<br />
Si clara ca un suflet de copil.<br />
Ma simt nu stiu de cc asa umil<br />
Si singur ca nealtadata.<br />
Sus, pe cerul calm si neted ca un lac,<br />
Luna trece ca o bared goals... si se lass<br />
Peste sufletu -mi o jalc ce-1 apasa<br />
Ca o iarna grea pe-un om sarac<br />
...Te-asi voii acuma laugh mine, ca sa stain<br />
Umar langa umay, la fereastra<br />
Si, in cadrul ei, cu un portret pe panza albastra<br />
Sa nu vorbim nimic... sa ne privim... si sa visam.<br />
(Stele sub nori)<br />
DIN CERUI. GRAV SI RECE...<br />
Din cerul gray Ot<br />
rece, ca fata unui mort,<br />
Amurgul ce se lash' e galben ca de tort.<br />
Pe uliti nu e nimeni... gradinele-s pustii.<br />
Prin spatii vantul trece cu aripi eenusii.
AL. TERZIM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng> 323<br />
pomii scuipa f:anze de sange pe carare<br />
Si peste tot e toamna, tristete 5i uitare<br />
...In inima se face un gol... 5i-a5i vrea sa Jplang<br />
Pun coatele pe masa si fruntea-n mini mi-o string.<br />
Pe suflet dezolarea coboata ca un nor<br />
lini5te. in juru-mi...: mi-i frica 51 mi-i dor.<br />
A5i vrea acum alaturi o palida copila,<br />
Sa-mi susure cuvinte de dragoste 5i mila.<br />
Sa simt plutind asupra-mi privirea-i de-auruora,<br />
Ca o iubire sfanta si<br />
ginga5e, de sora<br />
Si 'nvaluiti in umbre de vise 5i regret,<br />
Ea lin sa ma desmierde... 51 eu sa plang incet.<br />
(Stele sub null)<br />
RZI NOAPTE AM RUZIT<br />
Azi-noapte-am auzit, cand .m'am culcat,<br />
Un greer taraind incet, uscat...<br />
Un cane scheuna prelung in vis...<br />
0 poarta-a scartait 5i s'a inchis...<br />
Simtii un fior in suflet... si -am privit<br />
Spre calendar: Septemvre, spre sfay5it...<br />
...Si iara5i toamna va veni la noi,<br />
Cu vanturi sure $i cu negre ploi...<br />
Deacum, cand va cadea amurgul rece,<br />
Urate ciori si corbi flamanzi vor trece,<br />
l'ipand cumplit, aripa-langa-aripn,<br />
$i, jalnic, cerul lepadand in gripa
326 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Vestmantul lui de-albastra catifea<br />
$i-o pune noun g<strong>ro</strong>0i de vreme rea...<br />
...Si iar4i toamna va veni la noi<br />
Cu vise moarte 3i<br />
cu moarte foi...<br />
Voi sta din nou tacut, privind prin geam<br />
Cum frunzele se scutura din ram,<br />
Gandindu-ma, cu sufletul infrant,<br />
La anii mei impra§tiati in vant...<br />
La traiul meu lipsit de fericire...<br />
La trista, dezolanta mea iubire...<br />
...Si iar4i toamna va veni la noi,<br />
Cu jale veche §i cu lacrami noui...<br />
(Stele sub noni)
Biografia<br />
H. TIKTIN<br />
(Hagmann Tiktin)<br />
1850-1936<br />
filolog<br />
Nascut la Breslau (Germania), in 9 August 1850. De lanar a<br />
venit in Ora, stabilindu-se la Iasi.<br />
Doctor in filosofie dela Universitatea din Leipzig, din 1884,<br />
cu teza: Studien zur rundinischen Philologie.<br />
Membru de onoare 41 Academiei Romane din 1919.<br />
.,i-a inceput colaborarea la Convorbiri lit rare" in anal. 1878<br />
cu studiul: Un fenomen morfologic", urmand cu cercetari filologioe.<br />
In Revista pentru istorie, archeologie Si filologie" de sub<br />
directia lui Grigorie Tocilesca, a transcris texte vechi referitoare<br />
la istorla si limba <strong>ro</strong>mans.<br />
In Zeitschrift fiir <strong>ro</strong>manische Philo logie", a tiparit studii<br />
cu privire la limba <strong>ro</strong>mana Der Vocalismus der Rumanischen"<br />
Si Der Konsonatismus des Rumanischen".<br />
Cercetari filologice si recenzii a mai publicat in Literaturblatt<br />
fur rumanische and germanische Philologie" Si in Gnmdriss<br />
der <strong>ro</strong>manischen Philologie", ed. I. din 1888, a <strong>ro</strong>manistului Gr.<br />
Gruber.<br />
A luat parte activa la intemeierea, in anal 1889, a Societatit
328 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
stiintifice si literare din Iasi", redactand limp de doi ani; part2a<br />
literara si linguistica a revistei Arhiva", organul societatii. In<br />
.colectia acestei publicalii din 1889-90, a facut sd apara: Calauza<br />
ortografica", an vast studi:t cu privire la fonetismul orto-<br />
Agrafiei <strong>ro</strong>mane; Cartii sau Cartel?", studio ortoepic; conferinta<br />
tinuta in aula Universitajii iesene Viata cuvantului"; specimene din<br />
Dictionarul <strong>ro</strong>man-gelmon, unele recenzii si a transcris nenumarate<br />
documente si zapise din secolele trecute.<br />
Sub auspiciile Societatii stiintifice si literare" a tinut in<br />
1892, la Universitatea din Iasi, o serie de ease prelegeri: Int<strong>ro</strong>ducerea<br />
in linguistica" (Fiziologia sunetelor in schimbarile<br />
fonetice").<br />
Intre anii 1893-94 a scos la Iasi Urania/Ica 'viand in (loud<br />
xolume: Et mologia si Sint-ix t, destinata invatamantolui seaindar.<br />
In anul 1895 pune sub tipar marele nictionor <strong>ro</strong>man-germon,<br />
a carui tiparire a durst limp de cloaa decenii. Opera aceasta fnndamentala<br />
a filologi2i <strong>ro</strong>mane, care a servit si Ia alcdtuirea Diet:ono/rani<br />
Academiei Romaine, a fost editata de Statul <strong>ro</strong>man si<br />
incuriunata cu un premiu in valoare de 100.000 lei.<br />
A luat parte la fondarea scoalei primare israelito-<strong>ro</strong>mane,<br />
Cultura din Iasi, al carei conducator a fost un 51r de ani. La<br />
liceul National din capitala Moldovei a functionat ca p<strong>ro</strong>fesor<br />
de germana, vreme indelungata, pans la plecarea din Ord.<br />
Stabilindu-se in Germania, a tinut cursuri de limba si literatura<br />
<strong>ro</strong>mans Ia Seminarul Oriental de pe langa Universitatea<br />
din Berlin.<br />
Din anul 1912, papa in Martie 1925, a fost lector la Institutul<br />
de filologie <strong>ro</strong>manica din Berlin.<br />
A murit la Berlin, in 15 Martie 1936.<br />
Colaborari<br />
Revistele: Con<strong>ro</strong>rbir; literare, Revista pentru istorie, archeokgie<br />
$i' filologie, Arhiva societatii aiiiniifiee<br />
si literare din last,<br />
Literaturblatt Iiir rurniinische and germanische Phitologie, Zeitschrift<br />
iiir <strong>ro</strong>manische Phitologie, Grandriss der <strong>ro</strong>manischen Phi -<br />
to /ogle, Archly fur dos Stadium der neueren Sp<strong>ro</strong>chen un Literaiuren.
H. TIKTIN 323<br />
Opere:<br />
Studien zur rumOnischen Philologie, Breitkopf & Hdrtel",<br />
Leipzig, 1884.<br />
Ortografia <strong>ro</strong>m%cnu, Cuppermann" , Iasi, 1889.<br />
Gramatica <strong>ro</strong>nzanii, vol. I (etimologia), Saraga",<br />
1893.<br />
Gramatica <strong>ro</strong>ma/tic', vol. II (sintaxa), Saraga",<br />
1894.<br />
Rumiinisches Elemenfarbuch, Sammlung <strong>ro</strong>rnanischer<br />
Elementarbdcher", Heidelberg, 1905.<br />
Dictionar <strong>ro</strong>man-germart, 3 volume, Imprimeria Statului",<br />
1903-1924.<br />
Kritischen Untersuchungen zu den Biichern Samuelig,<br />
Gottingen, 1922.<br />
VIATA CUVINTULLI/<br />
fragmenle<br />
Iasi<br />
In structura limbii omenesti deosebim, pe langa elementul<br />
material al sunetelor, trei elemente formale: cuvintele,<br />
formele gramaticale si<br />
faptele sintactice. Cel mai important<br />
din aceste trei elemente formale ale limbii sint cuvintele.<br />
Caci putem sa ne inchipuim o limba care sä nu.<br />
alba sintaxa, dar nu ne putem inchipui o limbd fard cuvinte.<br />
Asa bund-oard limba chinezd este mai de tot lipsitd<br />
de flexiune; is exprima raporturile dintre cuvinte parte<br />
prin alte cuvinte, parte prin modul cum sunt aranjate cuvintele<br />
in p<strong>ro</strong>portie, parte nu le exprima de loc, lasand_<br />
auzitorului sarcina de a addoga insusi in mintea sa aceste_<br />
raporturi neexprimate dar subintelese. Asa limbile care ne<br />
arata o bogata desfasurare a formelor flexionare se bucurd<br />
de o libertate ap<strong>ro</strong>ape nemarginitd in privinta ordinei cuvintelor<br />
in p<strong>ro</strong>poziti.e. In limba latind si greacd poti pune.
333 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
predicatul inainte sau in urma sau la mijloc, poti purse yenbul<br />
intre flume si atribut, si a.m.d.; asa de ex, in loc de<br />
,,orice furtuna trece" poti zice orice trece furtund" sau<br />
furtuna trece orice" sau furtuna orice trece", etc. Ce e<br />
mai mult, linguistii sustin ca limba primitive sau, dace<br />
v<strong>ro</strong>iti mai bine, limbile primitive nu cunosteau de 1QC ceia<br />
ce se numeste gramatica. Dupe dinsii, in limba primitive un<br />
singur cuvint tinea local unei p<strong>ro</strong>pozitii intregi. In mod<br />
rudimentar, acest fenomen se poate observa si in limbile moderne.<br />
Prin cuvintul ploud" imparta'sim un fapt, prin exclamatia:<br />
sermanul !" exprimam un sentiment .prin strigatul:<br />
afara 1", tnanifestam o vointa, Iata idei intregi exprimate<br />
prin cite un singur cuvint. Ce urmeaza de aici?<br />
Urmeaza ca o limba poate exista fara gramatica, dar nu<br />
poate exista fara cuvinte. Cuvantul este elementul esential<br />
al limbii, si dupa toata p<strong>ro</strong>babilitatea, el este si cel dintiiu<br />
Urmeaza ca o limba poate exista fara gramatica, dar nu<br />
poate exista fara cuvinte. Cuvintul este elementul esential<br />
al limbii, si dupa toata p<strong>ro</strong>babilitatea, el este si cel dintaiu<br />
element al ei, la care celelalte s-au adaogat mai tirziu. La<br />
inceput era cuvintul", putem zice cu Sf. loan evanghelistul.<br />
Cuvintul, la rindul say, se compune din doua elemente:<br />
elementul fiziol9gico-acustic, sunetele gi elementul psiho-'<br />
logic, semnificarea. Legatura dintre aceste doted elemente nu<br />
este o legatura necesara; adeca nu exista vre-o lege fizicala<br />
sau psihologica dupa care cutare cuvint ar trebui sa aiba<br />
cutare semnificare §i nu alta, ci din contra, in principiu oricare<br />
cuvint poate servi pentru exprimarea oricarii notiuni.<br />
Nu e vorba, cercetand istoria unei limbi putem afla cauza<br />
pentru ce cutaruia complex de sunete i-se atribue cutare<br />
inteles, pentru ce ne servim de cutare cuvint spre a insemna<br />
cutare obiect, pentru ce cutare lucru se numeste in limba<br />
noastra mash, cutare palarie, g.a.m.d.<br />
Dar acest raport cu<br />
lotul intimplator intre sunet si inteles nu ne impiedica nici
H. TIKTIN<br />
decum de a desemna obiectul masa" cu vre-un alt cuvint,<br />
bunaoara tabula, sau de a da complexului de sunete masa o<br />
altä semnificare, buns oars acea a unei gramezi compacte,<br />
ca de ex. in fraza: masa cea mare pe care unii o numsc<br />
popor iar altii p<strong>ro</strong>stime". Vom vedea in cursul c9nferenki<br />
noastre ca operatiunea unei asemenea divort ca sa zic asa<br />
intre cuvint si inteles este unul din fenomenele cele mai<br />
comune din vista limbilor. Dar pentru a demonstra chiar de<br />
pe acum ca nu exists un raport necesar intre amindou'a elementele<br />
cuvintului, n-avem decit sa amintim faptul cunoscut<br />
ca in doua limbi diferite, gi adese-ori chiar in una si aceiasi<br />
limba, o singura notiune se reprezinta prin cuvinte diferite<br />
si unul si acelasi cuvint exprima notiuni diferite. Notiunea<br />
rap se rep<strong>ro</strong>duce in limba franceza prin tele, in 1. germ.<br />
prin Kopf, in 1. engleza prin head, in limbile slave prin glava,<br />
cuvinte care n'au absolut nici o asernanare intre ele ,si totusi<br />
au aceiasi semnificare. Tot asa. si in limba <strong>ro</strong>mans putern<br />
zice ad libitum tirg sau oral, vas sau corabie, de oarece<br />
sau de vreme ce, considerind ca sau in vedere cli, veste<br />
sau stire, rdposat sau decedat sau defunct sau incetat din<br />
viatd. Cit de diferite ca sunet sint formele flexionare ale<br />
verbului a 17: sint, est', erau, lui, lost, nind; §i toate contin<br />
aceiasi idee fundarnentala a firii, a existentei. Si viceversa:<br />
cuvintele mat, pat, car, cu inseamna in 1. franceza cu totul<br />
altceva decit in 1. <strong>ro</strong>mans: mal vrea sa zica geamandan, pat<br />
laba", cugit; tot asa in 1. germ., gras inseamna<br />
iarba, vasce, bubiibdiat, etc. $i chiar in 1. <strong>ro</strong>m., acelasi<br />
complex de sunete ne serveste a desemna cind cutare<br />
si<br />
cind cutare lucru, de ex.: lac adunatura de apa gi lac<br />
de bolt dusamele, pard fruct si pard de foc, Bantil Craiovei<br />
si un ban de arama. Cu un cuvint, existenta sinonimelor si<br />
a omonimelor dovedeste indeajuns ca raportul dintre sunet<br />
gi<br />
inteles nu este un raport necesar ci un raport contigent.<br />
* *<br />
331
332 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Unde este viata este si moarte, zice p<strong>ro</strong>verbul. Si daca<br />
nu impartasim tocmai parerea prea Oesimista a lui Mefistofeles<br />
ca.<br />
Tot ce se naste, merita sa piara, totusi faptul este<br />
necontestabil ea numai materia este sau pare a fi nedestructibila,<br />
iar viata individului se misca intr'o linie marginita<br />
la amandoua capetele prin punctele numite nasiere si moarto.<br />
Asa si pentru individul linguistic numit cuvint trebue sa<br />
vie odata momentul unde dispare din rindul semenilor sai,<br />
adeca, ca sa vorbim fara metafora, unde, incetind de a<br />
mai fi intrebuintat, se pierde din memoria vorbitorilor,<br />
se uita.<br />
Cauzele care fac ca sa dispara un cuvint tint poste<br />
tot atit de multiple ca si<br />
acele care conduc la crearea sau<br />
transformarea lui. Aici v<strong>ro</strong>im sa relevam numai doua din<br />
aceste cauze.<br />
(Arhiva socielatii litcrare din Iani", vol. I. 1889).
A. TOMA<br />
poet<br />
Biografia<br />
Nascut in comuna Urziceni, jud. Ialomita, in Februarie 1875.<br />
Absolvent al liceului din Ploesti. Studii in litere Si filosofie la<br />
Universitatea din Bucuresti.<br />
A fost timp indelungat p<strong>ro</strong>fesor de istorie Si filosofie la<br />
unele licee Si institute din Bucuresti.<br />
A inceput sa colaboreze Cu versuri originate Si traduceri din<br />
poezia strains, la revista Lumea Ilustrata", unde a semnat<br />
Endymon.<br />
Sub pseudonimul St. 7o/nsa, a publicat in Munca" Si apoi<br />
in cotidianul socialist Lumea Noua" intre 1894-97 Si in Lumea<br />
Noua literary Si stiintifica", talmaciri in versuri din Heine,<br />
Lenau, Carmen Sy Iva, Ernst Claar, Leopold Iacobi Si Chamisso.<br />
Aceeas semnatura a pastrat-o Si la Povestea vorbei" revista<br />
aparuta intre 1896-97, uncle intre altele a facut sa apara traduceri<br />
din Patch.<br />
C<strong>ro</strong>nici politice rimate a scris in Lumea Noua" sub pseudonimele<br />
Hamm Si Falstaff.<br />
A tradus in versuri comedia Tartuffe de Mo liere, reprezentata<br />
la Teatrul National din Bucuresti, in 1919.<br />
Volumul Poezii aparut in 1926 Si retiparit in a doua editie<br />
in 1930, a fost incununat de Academia Romfin6 cu premiul Ion<br />
Heliade Radulescu".
334 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
R condus publicatiile pentru tineret Steaua copiilor" si<br />
Rmicul copiilor".<br />
In prezent ingrijestc' publicatia saptamanala de literature<br />
Lectura".<br />
Colaborari<br />
Ziarele si revistele: Lum-a 11 Istrata, Lamea Noad, NoutalPa,<br />
Facia, Lanzea Nona literary, si $ainfilicd, Povestea vorbei, Once<br />
!Herat% Flacara, Viata Romdneasca, Lucca lona, Adeveirut literar<br />
si artistic, Lamea Evree, Sburdlorul literar, Pantea d. Fades,<br />
Slindlatea, Adam.<br />
Opere:<br />
Zi de- vara pancrn seara, Viata Romaneasca", 1925.<br />
Poezii, ed. I, Cultura Nationale ", 1926, ed. II, 1930.<br />
Traduce&<br />
Carmen Sglva: Versuri, Socec", 1897.<br />
Mo liere: Tartuffe, Bibl. Caminul", 1918.<br />
Conte le de Gobineau: Renasterea, Ancora", 1925.<br />
L. Tolstoi: Poi'esfiri pentru copii, Fidevarul", 1930.<br />
Hugo Bettaur: Ulitu durerii (<strong>ro</strong>man), Ig. Hertz", 1931.<br />
H. Lhotzki: ti sa-ti cresli copiii?, <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng>", 1932.<br />
George Fink: Mi-e loamne (<strong>ro</strong>man), ed. I. Fidevarul",<br />
1932, ed. II, 1933.<br />
C<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>TUL VIETII<br />
Mi-e inima ca un ghioc<br />
ce-a strans in el tot cantul vietii,<br />
Cu ciripirile de joc<br />
si trilurile tineretii,<br />
Cu darzul zornet de rasboiu<br />
al barbatiei cc se-avanta<br />
$i cu sinistrul <strong>ro</strong>pot surd<br />
al bulga'rilor ce 'nmormanta.
Ca intr'o pestera vrajita<br />
ce dupa veacuri da ecou,<br />
Din ras si plans de stinse neamuri<br />
se face 'n mine cantul nou,<br />
Cad tot ce-mi hohota prin vine<br />
iubire, ura, on durere,<br />
E din strabuni un glas prin mine,<br />
de catre cei ce yin se cere.<br />
A. TOMA 335<br />
Talazueste omenirea in pieptu-mi:<br />
lupta, spera, geme,<br />
Larg suns lirele Eladei,<br />
plang sclavi in lanturi pe trireme,<br />
Un sculptor daltueste-o Venus,<br />
suspina mii de Cristi pe cruce,<br />
Icari cu falfairi semete<br />
vaslesc spre-o tints ce straluce.<br />
-<br />
Pe inima-mi plecati auzul,<br />
o, frati de azi, o, frati de maine<br />
Prin ea de veacuri taie plugul<br />
trudita brazda pentru paine,<br />
Prin ea bat ritmic din ciocane<br />
toti <strong>ro</strong>bii palizi din uzine<br />
Si urea subteranul tunet<br />
al uraganului ce vine.<br />
Spre noui Bastilii, ea se-arunca<br />
nainte-va pe baricade,<br />
Prinfrinsa trece primul glonte,<br />
si rand pe rand cu bravii cade.<br />
Dar renascand mereu prin crezul in om,<br />
va striga dare:<br />
'Nainte I<br />
Taiati o poarta 'n ceru-albastru,<br />
intrati trufasi in cele sfinte!"
336 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
C<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>TECUL LUNTRASULUI<br />
N'are vantrele,<br />
N'are catarg<br />
Luntrea mea pleaca<br />
La larg, la larg.<br />
Marea-i afunda,<br />
Ca lea e grea,<br />
Ce -ti pass luntre?<br />
Fii randunea I<br />
Cerul pe frunte,<br />
Visul in piept,<br />
Steaua e 'n mine<br />
Drumul e drept.<br />
Gandu-mi deschide<br />
Poarta prin ceti:<br />
Nu pleaca nimeni<br />
Spre frumuseti ?<br />
Mai chem odata<br />
Spre tarm, spre voi:<br />
Cine e omul<br />
Lumilor noi?<br />
Mai sunt ost<strong>ro</strong>ave<br />
Ce nu le stim,<br />
Flori dintr'acolo<br />
Le mi<strong>ro</strong>sim.<br />
Si chiar de n'au fost<br />
Nici cand aeve,<br />
Din visul nostru<br />
Luat-au seve,
A. TOMA 337<br />
Tipar de forme,<br />
Dull de 'ntriipare:<br />
Si azi ne cheama<br />
Tainic din zare...<br />
Harfe ce cants<br />
In not demult,<br />
Raspund deacolo,<br />
Pe vant le-ascult L..<br />
Toti ce va 'ncredeti<br />
Unui fior<br />
Veniti spre tars<br />
Marelui dor I<br />
E V A<br />
fragment<br />
Lucia Edenul tank sub au<strong>ro</strong>ra noua;<br />
Surasul multumirii ce Tatal-Urzitorul<br />
Topise peste lucruri, isi mai plutia fiorul<br />
Tremurator si p<strong>ro</strong>aspat pe 'ntinderi, ca o <strong>ro</strong>ux;<br />
Nestiutor de sine cum creste albul nufar<br />
Si singur era Omul in stralucirea ceea,<br />
Caci flori erau si stele dar Inca nu Femeia.<br />
Cheama atuncea Tatal-cel-Sfant prin vesnicie<br />
Vazutele fapturii din patru zari sa vie<br />
$i 'n straiul for de raze stand omului in fats<br />
Sa-1 bucure in suflet, sa-1 stie domn pe Fire,<br />
Iar el sa be dea nume si-un zambet de iubire.<br />
Cu ochi neturburi inca de praful sur al vietii,<br />
Cu-auzuri ne 'nnoptate de vaierul durerii,<br />
Intaiul om bea plina uimirea frumusetii:<br />
E cina lui de taina din unda ce nu moare
338 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Cuminecare-adanca cu-o sfintei vieli izvoare<br />
Rude 'n flori mireasma cum urea prin tulpina,<br />
Trec pasari flori cu aripi sa-si faca' n cer grading,<br />
Privighetori de our sunt lumile de astre<br />
Si cerul e doar unda cantarii for albastre...<br />
Adam, ce-i Inca 'n suflet cu lucrurile frate,<br />
Pricepe sa le afle cantarea unui nume<br />
Ecou din pulsul insus ce 'n fiecare bate<br />
Cand ciripit, cand licar, cand tunet crunt, si cand<br />
Cuvant gustos ca mustul de fructe plin muscate...<br />
5i-si poarta omul ochii pe insmaltarea verde,<br />
Pe atata bucurie ce 'n vai si 'n cer se pierde<br />
In scara slavii 'nalte sa-si cante noul nume<br />
5i-o ling obosire pe suflet i s'aduna :<br />
El simte, asa 'n nestire, ca fruntea lui stapana<br />
E singura in Fire; ca n'a 'ntalnit o mans<br />
Sa i se ntinde ling si alba cum a e ; :<br />
Si-1 cearc'o 'nduiosare cum n'ar puted s'o spuie<br />
Dorinti iau glas intr'insul, chemari neintelese<br />
Spre-un lucru fara nume ce nu si-1 poate tese<br />
Si-i totus in plutire in el si 'n vanturi par'ca;<br />
Larg zumzet de lumina vazduhurile 'ncarca<br />
Cu pulberile'vietii, polen de <strong>ro</strong>dnicie<br />
Se 'nchide 'n tremur greaua-i de-orbirea aurie I<br />
Dulci bori a<strong>ro</strong>mitoare si umed-tamaiete<br />
Din respirari de seve vin narile-i sä 'mhete,<br />
0 to<strong>ro</strong>pire ling is mintea-i ,$i -o scufunda,<br />
Un somn adanc imbraca tot corpu-i ca 'ntr'o unda<br />
Topind intr'insul buna si tainica licoare<br />
Ce cald se varsa'n lume din fagurul de soare<br />
Si 'ntaiul om, zadarnic, divin de goi, stingher,.<br />
Adoarme feciorelnic intre pamant si cer.<br />
ePoezii)
Biografia<br />
ION TRIVALE<br />
(Iosef Netzler)<br />
1889-1916<br />
critic<br />
Nascut in Mai 1889, la Pitesti .Studit universitare la Bucuresti<br />
$i in Germania.<br />
A debutat cu articole critice in 1911 la Convorbiri critice",<br />
revista p<strong>ro</strong>fesorului M. Dragomirescu, al carui student a fost,<br />
semnand Netzler. Prima lucrare publicata in Noua Revista Romane<br />
se intituleaza Un criteriu al selectiunii valorilor nationale",<br />
'si a fost semnata /. Mrejean-Infra. ,<br />
Sub pseudonimul Petre Streinul a facut sa apara o serie de<br />
studii critice Si literare in Noua Revista Romana", unde a figurat<br />
un timp redactor, iscalind mai tarziu Ion Trii'ale.<br />
In 191,5 a scos volumul C<strong>ro</strong>nici literare, care a fost obiectul<br />
unui referat de 34 pagini catre Academia Romana, datorit eruditului<br />
p<strong>ro</strong>fesor de filologie at universitatii iesene A. Philippide, referat<br />
aparut in tomul XXVII at Annklor Academiei Romtine<br />
din 1915.<br />
Nina in anul 1916 a fost p<strong>ro</strong>fesor la Gimnaziul Evreesc si<br />
scoala secundara Culture.<br />
A murit pe f<strong>ro</strong>nt, la Zimnicea, ca sublocotcnent, in ziva de<br />
11 Noembrie 1916.
340 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Colaborari<br />
Opere:<br />
Revistele: Convorbiri critice, No aa Revisit! Romibui, Flarara.<br />
Vina rtizboialui de azi (decalog), Alca lag", 1915.<br />
C<strong>ro</strong>nici literare, Socec", 1915.<br />
Traduceri:<br />
Mark Twain: Schife umoristice, Bibl. Carninul".<br />
GRIGORE ALEX<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>DRESCU<br />
IN FAIR POESIEI DE AZ1<br />
fragmente<br />
Una din fetele cele mai remarcabile ale originalitatii lui<br />
Alexandrescu este car acterul abstract al poeziei lui, caractet<br />
ce ne izbeste tocmai in cele mai puternice din creatiile sale.<br />
Nu treubie sa intelegem prin aceasta numai caracterul<br />
limbei sale poetice; afara numai daca dam limbei acceptia<br />
lui Herder, care gaseste ea ea nu poate fi asemanata nici<br />
hainei ce acopera trupul, nici pielei de pe trup $i ea ea n'are<br />
alt termen de ap<strong>ro</strong>piere decat insusi corpul, pc care o ideie<br />
platonica descinzand pe parnant si-1 zideste anume<br />
spre a-si da siesi eea mai perfecta expresie sensibila. Asa,<br />
ca aspectul sensibil al intui(iei poetice, vom intekge limba<br />
si in faimoasa distinctie a lui Herder intre limba popoarelor<br />
si<br />
vremurilor virgine plastics si<br />
bogata in imagini sen-<br />
sibile si aceea a popoarelor trecute sau ajunse la maturitate<br />
limbo din ce in ce mai abstracts si mai filosofica.<br />
Termenii extrem ai acestei evolutii ar fi reprezentati prin<br />
limba omerica de o parte si limba teatrului clasic francez<br />
de alts parte.<br />
Dar deli reprezentant al unei literaturi in fase, Alexandrescu<br />
ne revels printr'o miraculoasa opozitie cu
ION TRIVALE<br />
primitivitatea ideatiunii epocii sale o superba intuitie<br />
poetics abstracts. E drept Ca acest fel de intuitie nu apare<br />
cu aceias putere in intregimea operii sale: in fabule el e<br />
plastic, iar in Uciga$u! fara <strong>ro</strong>le plasticitatea imaginilor e<br />
uimitoare; nici nu este deopotriva de surprinzator in toate<br />
manifestarile sale poetice. In Epistole de pilda, cadrand cu<br />
insusi caracterul intelectual al acestei spete literare, ea ne<br />
pare cat se poate de fireasca chiar cand se revarsa in capod'opere<br />
ca Epistola Mire Vacarescu. Dar unde ea ne apare<br />
uimitoare, e in marile lui poesii lirice, in odele sale. Pecand<br />
in lirica sa datorita influentii <strong>ro</strong>mantice, el isi revarsa melancolia,<br />
ce nu-i apartinea pe dea'ntregul, in imagini hogate<br />
dar adesea imprumutate maiestrilor sai, acolo unde originalitatea<br />
lui sentimentala tasneste in tot adevarul ei, acolo rasare<br />
si caracterul abstract at intuitiei sale. Acolo el realizeaza<br />
o adevarata minune artistica: avantul sau liric fa<strong>ro</strong><br />
seaman in loc de a se inalta pe aripele unor imagini inflacarate,<br />
se sustine doar prin sobrietatea unor abstractii, care<br />
in deobste repugna poeziei prin vidul for sentimental. Dar<br />
energia sa poetics e asa de uriasa, incat infiltra acestor<br />
reci abstractii o vigoare neasteptata §i<br />
realizeaza tuinunea,<br />
fara pereche in literatura noastra, a unei poesii nude, care<br />
dispretuind materialul extern at imaginilor plastice, creaza<br />
din ea insasi imagini, sufland asupra abstractiei moarte,<br />
duhul ei creator:<br />
Politica adanca sill in fanfa<strong>ro</strong>nada<br />
5i $tiinfa viefii in egoism cumplit,<br />
D'a omului miirire nimic nu da dovada<br />
,Si numai despotismul e bine intarit.<br />
Eu nu ifi ceiu in parte nimica pentru mine:<br />
Soarta-mi cu a mulfimii as urea sa o unesc:<br />
Dacd numai asupra-mi nu poci s'aduci vr'un bine<br />
Eu I.& de a mea durere $i o disprefuiesc.<br />
341
342 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Duple suferiri multe, inima se impietre#e<br />
Lan(ul ce'n veci apasil uita'm cat e area.<br />
Raul se face lire, sim(irea amorje$te<br />
,Si treliesc in durere c7'n elementul meu,<br />
Dar as vrea sa vad ziva pligantului vestild<br />
$1<br />
sa respir un aei mai fiber, mai curd,.<br />
Su pierd ideea trisla de veacuri intirrita<br />
Ca' fume" mo.stPnirc desp9tilor s'a dal!<br />
Aceasta poesie matt, intrinseca, pentru care imaginile<br />
sunt atat de mult mifloc bleat ea se lipseste de dansele, este<br />
insa tocmai antipodul poesiei <strong>ro</strong>mane de azi, caracterizata<br />
printr'o goana nebuneasca dupa imagini neobicinuite, din<br />
care ea face stop in loc de mijloc, suprimandu-se pe sine<br />
de dragul for. Poesia lui Rlexandrescu: o plants criptogamli,<br />
care-si compenseaza lipsa florii prin rara rezistenta a fructului;<br />
poesia de azi: o floare, careia arta unui gradinar<br />
istet i-a inzecit numarul stralucirea petalelor, dar cu<br />
pretul sterilitatii ei.<br />
Gratie puterii sale de a crea din sine insu-si, atunci<br />
cand Rlexandrescu recurge la imagini plastice, el scoate din<br />
elemente simple, efecte gigantice precum in versurile<br />
sublime, care incadreaza Umbra lui Alircea lz Cozia; puterea<br />
lui creatoare intensifica la nesfarsit valoarea unor<br />
imagini obicinuite. Din potriva, lipsa de putere creatoare<br />
a poesiei actuale saraceste, seaca bogatul material de imagini<br />
de valoarea lui reala, facandu-1 sa semene unei mandre<br />
fatade de carton. Jar intre aceste extrzme poesia dominand<br />
imaginile §i umplandu-le cu p<strong>ro</strong>pria ei seva §i<br />
poesie dominata de imagini §i lasandu-le vide de continut<br />
sta arta lui Eminescu, in care plasticitatea incomparabila<br />
a imaginilor se cumpaneste minunat cu taria interns a<br />
poesiei sale.<br />
Dar tocmai prin aceasta positie mijlocie, Eminescu este
ION TRIVALE<br />
iara$i mai putin edificator pentru generatia poetics de azi.<br />
Pentru o generatie care pune pret exagerat pe imagine, nu<br />
e atat de izbitor exemplul lui Eminescu, care e un fauritor<br />
neintrecut de imagini, cat acel al poesiei nude a lui Alexandrescu,<br />
care dispretuind imaginea plastics, a creat totu$i,<br />
ceeace vanatorii de metafore nu vor ajunge nici cand sa<br />
creeze.<br />
***<br />
In ce prive$te fondul poesiei sale, nici un poet <strong>ro</strong>man<br />
n'a atins largimea sferii sentimentale, gene<strong>ro</strong>zitatea lui Gr.<br />
Alexandrescu. Daca la Alecsandri, coarda patriotica $i umanitara<br />
vibreaza mai des poate decat la poetul nostru, ea sutra<br />
adesea fals-retoric $i nu atinge niciodata p<strong>ro</strong>funzimea lui<br />
Alexandrescu. 11$a incat, prin intensitatea unica, cu care a<br />
exprimat cele mai gene<strong>ro</strong>ase avanturi ale simtirii <strong>ro</strong>mane$ti,<br />
poetul Annuli 1840, apare iara$i ca cel mai vrednic a ti<br />
opus astazi inrauririi eminesciane.<br />
Eminescu s'a lirnitat in genere in poesia sa in sfera<br />
ingusta a simtirilor personale, caci sufletul lui slab nu a<br />
putut niciodata birui nevoia de 0.7$i exhiba la tot pasul<br />
durerea p<strong>ro</strong>prie, intorcandu-$i prea adesea fata dela restul<br />
umanitatii. De aceea motivul fundamental in poezia sa este<br />
amorul; de aceea idealul sau este izolarea in p<strong>ro</strong>pria sa<br />
durere, in turnul de filde, al genialitatii sale: poesia so<br />
culmineaza in faceardru/. De aceea cand uneori i$i intoarce<br />
privirea spre umanitate, el nu "g"asege in spectacolul<br />
ei decat o noua confirmare a pesimismului sau adanc; urmarea<br />
este ca sau considers societatea prin prisrna uniti criticism<br />
neindurat biciuind-o cu o cruzime ce nu iarta, sau<br />
cand p<strong>ro</strong>blema indreptarii omenirii i se ridica drept in<br />
fata,<br />
ca in Imparat si P<strong>ro</strong>letar el intampina Coate fra-<br />
mantarile $i stradaniile spre mai bine cu gandul obsedant at<br />
zadarniciei tutu<strong>ro</strong>r sfortarilor, caci vis al mortii eterne e<br />
viata lumii intregi".<br />
343
344 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Preocupat prea mult de sine, Eminescu a lasat sa se<br />
at<strong>ro</strong>fieze oarecum in sufletul sau sentimentul larg al iubirii<br />
de oameni; inchis in cercul durerii lui, el n'a cunoscut<br />
avantul entusiasmului, iar inraurirea lull a apasat asupra poesiei<br />
<strong>ro</strong>manesti imprimandu-i aceeas directie centripetala, ta-<br />
indu-i aripele avantului farg si gene<strong>ro</strong>s. Personalitatea lui<br />
covarsitoare s'a asezat in aceasta privinta ca o mare bariera<br />
intre poezia de azi si Alexandrescu.<br />
Grigore Alecsandrescu a cautat si el adesea sa-si exalte<br />
eat tinand isonul lamentarilor lamartiniane<br />
cante durerile p<strong>ro</strong>prii Si amorurile sale nefericite. Dar a<br />
incercat zadarnic, fiindca nu acesta era cercul lui sentimental<br />
adevarat, si toata poezia lui e<strong>ro</strong>tica nu cuprinde nici o<br />
bucata literariceste desavarsita. El simtea ca nu coarda<br />
duioasa $i lanceda a sufletului va sa rasune in versul lui,<br />
care e chemat sa vibreze de o poezie energica si barbateasca<br />
ca si<br />
p<strong>ro</strong>pria lui individualitate<br />
tot a exclamat:<br />
si la un moment<br />
Nu sunt patimi mai. nobili, mai mane, mai laudate,<br />
Mai vrednici sa s'aprinza in inimi barbate$ti?...<br />
Nide jcli, via a, cinste, sim irile infocate<br />
Femeii le jertle$ti?<br />
Crezi to ca pentru tine rasare sau slinte$te<br />
Acel uria$ falnic, at zilei domnitor?<br />
La patrie, la lume, la tot ce patimeste<br />
Nimic nu e$ti dator?<br />
Alecsandrescu a devenit astfel cel mai mare reprezentant<br />
al curentului, care parasind poezia e<strong>ro</strong>tica s'a indreptat<br />
spre cea socials curent pe care avea sa-1 continue Depdrdteanu,<br />
iar in urma Macedonski avea sa-1 opuie fara<br />
izbanda e<strong>ro</strong>tismului cuceritor al lui Eminescu.
Biografia<br />
<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>DREI TUDOR<br />
poet<br />
Nascut la Braila, in August 1907. Absolvent al liceului din<br />
Braila si licentiat in drept al Facultatii bucurestene.<br />
A debutat cu versuri la Universul literar" de sub conducerea<br />
lui Camil Petrescu in 1928 Si la ziarul Curentul" cu foiletoane<br />
critice.<br />
Fost redactor la ziarul Facia".<br />
Redactor la cotidianul Zorile" Si c<strong>ro</strong>nicar muzical la Rampa".<br />
Colaborari<br />
Ziarele Si revistele: Carental, Cavil/dal, Ordinee, Facia, Zorile,<br />
RamPa, Universal literal, Radical, Bilete de papagal, Excelsior,<br />
Zodiac, Stiptamelna literard, Contimporanul, Wata literard, Floarea<br />
de loc,<br />
Tiparnita literard, Convorbiri literare, Romania literara,<br />
Herald, Azi, Litere, Reporter, Redsta Funda(iilor Regale, Vremea.<br />
Opere:<br />
Amor 1926 (poezii), in manuscris.<br />
Paludes (versuri), in manuscris.
346 o0 SCRI1TORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE oRIbINA EVREEASCA<br />
DUH DE SEARA<br />
Aci in carte seara mai Brea e zavorita,<br />
cu sufletul $i vremea inchise intre foi:<br />
$i-abia de simti cum vorba fluid e coborita<br />
din cer $i limpezime, plutind cu pasari moi.<br />
Si tot din carti aleasa, in ele tarmurita,<br />
stai inima d2 piatra cu semne $i opriri,<br />
in unda fard cercuri, cand seara e topita<br />
cu lung si cu stele, in ape $i-amintiri.<br />
Statornicita vremea egala cum o apa :<br />
in orele aceleiasi si gandul e la fel.<br />
Abia Wept, $i singur, seara sa reinceapa<br />
si sa inchid lumina in piatra din inel.<br />
(Revista Fundatiilor<br />
PORT<br />
Pustiita ca de molima<br />
piata intinsa pe o tava,<br />
obloanele trase, ora grava<br />
$i in toat'S' intinderea nici o inima.<br />
Desfrunzire fara iarna<br />
Primavara Mfg amor<br />
Ca prin vis undeva ce larma?<br />
si<br />
'n suflet ochii sinucisei, care dor.<br />
Edera urea gradina,<br />
flutura ca o many in vant.<br />
Leagana trista lumina,<br />
nedecisa 'ntre cer $i pamant.<br />
Regale)
<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>DREI TUDOR<br />
Peisajul impletit halts<br />
in stuful de catarge,<br />
Un val mica; de s'ar sparge<br />
cu mi<strong>ro</strong>s de smoala si balta.<br />
Albe pietrele, vasele<br />
Schelete de carbune in pomi.<br />
Aduna dorurile, coase-le<br />
spanzura inima si dormi.<br />
(Revisit, Fundafillor<br />
PALUDES<br />
Prin ierburi dese raza isi naruie lumina<br />
si sarmele privirea opresc un cer sarac,<br />
razbind aci prin salcii, viind in radacina<br />
nestiutoare, care se isca in copac.<br />
Imaginea e veche $i tremura sub praf :<br />
acolo'n amintire ea nu mai sta sa'ncaph<br />
si netezindu-si calea prin ceasuri stranse vraf<br />
se desluseste seara prin trestii, cer 5i apa.<br />
Rt'zalt )<br />
E lotca printre noun sau cerul nu e sus?<br />
Cad, iata cercanat e cerul din lopeti.<br />
Lopata 'nseamna 'n unda in urma timpul dus<br />
si<br />
peste zare noaptea e panza cu peceti.<br />
Luceferi grei rascolesc pamantul,<br />
albastra noaptea s'a innegurat.<br />
Cine adulmeca pc ape cantul,<br />
cu <strong>ro</strong>tiri de uliu scapatat?<br />
II<br />
347
348 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Dar cantul imi facu mai Brea tacerea<br />
5i lini5tea-mi in faurul sgomotelor vechi<br />
atat ca se descumpani parerea<br />
de fuse'n mine auzirea sau 'n urechi.<br />
Atat azur ramas-a printre salcii<br />
§i apele-au ascuns atata scapar,<br />
ca intamplarea n'a ramas in mai, ci<br />
s'a ascuns adanc in mine, ca s'o apar.<br />
III<br />
Priveli5tea, prin pietrele din camp se'nfioara,<br />
mai joasa langa cerul redus, sarat 5i-umid.<br />
E-atat plictis in aer, ca pasarile sboara<br />
cu aripile grele, se-opresc 5i le inchid.<br />
De unde-un <strong>ro</strong>c de arms <strong>ro</strong>tund 5i monoton,<br />
impleticit in mla5tini, in stuf pierdut tumult?<br />
A fost un foc aevea (aer incest 5i-aton):<br />
poste ecou pierdut de-un vanator, dernult?<br />
Se-aduna orizontul sa fie la 'ndemana,<br />
5i norii mai ap<strong>ro</strong>ape au coborit de sus.<br />
E plictisit Titur is bata 'ntealta many<br />
§i<br />
schimba peisajul, privind catre apus.<br />
(Azi)
TRIST<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng> TZARA<br />
(Samg Rosenstein)<br />
poet<br />
Biografia<br />
Nascut la Moinesti, jud. Bacau, in 4 Apri lie 1896.<br />
In toamna anului 1912 a intemeiat cu Ion Vinea revista literara<br />
Simbolul". Aci a publicat primele versuri, sub pseudonimul<br />
S. Samy<strong>ro</strong>.<br />
Stabilindu-se in 1916 la Zurich, a deslantuit impreuna cu<br />
un grup de poeti si pictori aflali in exil in Elvetia, miscarea<br />
literara internationala dadaismul.<br />
Versurile pe care le-a publicat intre 16 si 19 ani, in revistele:<br />
Chemarea", Noua Revista Romans ", Contimporanul", Si Unu",<br />
au fost intrunite de poetul Sasa Pang, in volumul intitulat:<br />
Primele Poeme.<br />
Actualmente activeazg in miscarea suprarealista din Paris,<br />
unde e stabilit.<br />
Autor al unei vaste opere poetice scrisa in frantuzeste in<br />
decurs de doug decenii.<br />
Colaborari<br />
Revistele: Simbolul, Nona Revisla Romana, Chemarea, Conlin:port:nal,<br />
Una, Azi.<br />
Opere:<br />
Prime le poeme, Unu", 1934.
350 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
INDOIELI<br />
Am scos visul vechi din cutie cum scoti to o palarie<br />
Cind to gatesti in haina cu multi nasturi<br />
Cum scoti iepurele de urechi<br />
Cind te'ntorci dela vinat<br />
Cum alegi floarea dintre buruieni<br />
Si prietenul dintre curteni.<br />
Uite ce mi s'a intimplat<br />
Cind veni seara Meet de tot ca un gindac<br />
Bung multora ca leac, cind mi-aprind in sUflet foe de<br />
vreascuri<br />
M'am culcat. Somnul e grading hotarnicita cu indoiala<br />
Nu stii ce-i adevarat, ce nu<br />
Ti se pare ca-i un hot si impusti<br />
Pe urma ti se spune CA a lost un soldat<br />
Cu mine tocmai asa fu<br />
De-aceia to -am chemat sA-mi spui fard gresida<br />
Ce-i adevarat ce nu-i<br />
(Prime le poeme)<br />
FURTUNA SI C<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>TECUL DEZERTORULUI<br />
A plesnit lumina "din obuze<br />
Si a crapat fulger in mina noagtra<br />
Ca mina Dumnezeului in cinci degete 's'a despicat<br />
Ajungem din urma cetele $i le culcam<br />
Stilcim stirvurile lepadate in zapada<br />
Deschidem intunericului inecat fereastra<br />
Prin vane ce-au supt dusmanii ca ventuze<br />
I-au ucis pins in departarea for cea mai albastrii.<br />
Gerul: oasele farima, carnea mAninca<br />
Noi lasam inima sa plinga.
TRIST<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng> TZARA 351<br />
Dece alunecam de-alungtil muritelui spintecat?<br />
Sbierind si -a descatupt furtuna, leii,<br />
In padure-frinta<br />
Nu ajunge miezul inimii vintul cel intunecat<br />
Si a§teptam din timbale !trite<br />
Limpede §i simplu glasuire sfinta<br />
Pe dealuri lep<strong>ro</strong>ase in vagauna<br />
E ca ochiul craniului<br />
Ne-am adapostit not spaima de furtuna<br />
Si pornise unul sa vorbiasca fare §ir<br />
Acolo.<br />
Am cules vorbele lui cite<br />
Imi patrund ca vircolaci seninatatile lunare<br />
Sa-ti lac margele cu dinti de rechini<br />
Ce joaca virtejuri de vise urite.<br />
Ochiul de rugina thincat, foc indreapta<br />
Noi intram in gura.departarii<br />
Si sub §irul dintilor de fort, ceilalti<br />
A§teapta.<br />
E atit de intuneric, ca numai vorbele's lumina.<br />
GLAS<br />
Zid darapanat<br />
Eu m'am intrebat<br />
Asta-zi ca dece<br />
Nu s'a spinzurat<br />
Lia, blonda Lie<br />
Noaptea de-o fringhie...<br />
(Prime le poeme)
352 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I tE ORIGINA EVREEASCA<br />
S'ar fi leganat<br />
Ca o pare coapta<br />
Si ar fi latrat<br />
Ciinii de pe stradd<br />
S'ar fi adunat<br />
Lumea sä o vadd<br />
Si ar fi strigat<br />
Vezi ca sd nu cadd".<br />
A$ fi incuiat<br />
Lacatul la poarta<br />
As fi pus o scary<br />
Si as fi luat-o jos<br />
Ca o parA coaptd<br />
Ca o lath moarta<br />
Si 8§<br />
fi culcat-o intr'un pat frumos.<br />
(Prime le poente)
Biografia<br />
...... ..<br />
.... .............<br />
...... ..... ... .........<br />
ADRI<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng> VEREA<br />
poet - dramaturg<br />
Nascut la Botosani, in anul 1876, Absolvent at liceului din<br />
Iasi. Cursurile Facultatii de medicinal le-a urmat la Paris si<br />
Buouresti. Doctor in medicind.<br />
Versuri a publicat la Iasi in anii 1897-99. In revista Facia"<br />
aparuta in anul 1910 a Mout sa apard fragmente din poemul dramatic:<br />
Sd nu-ti fad idoli!... si unele poezii.<br />
In anul 1915 a tiparit piesa in trei acte: Dupd moartea lui<br />
Manasse sub pseudonimul I. Piirvu (Ciuin).<br />
Poemul dramatic, Sä nu-fi fad idoli!... i s'a reprezentat in<br />
1920 de trupa Excelsior, pe scena teatrului 'Modern. La Teatrul<br />
National din Buouresti i s'a jucat in Aprilie 1932, Apollonius din<br />
Tyane, poem tragi-comic, <strong>ro</strong>lul prim fiind detinut de Ion Manolescu.<br />
C<strong>ro</strong>nici dramatics a semnat in C<strong>ro</strong>nicarul". Acivalmente<br />
c<strong>ro</strong>nicar dramatic la ziarul Lupta".<br />
Colaborari<br />
Ziarele si revistele: Lumea Noma, Migarea, Rampa, Lupta,<br />
Noua Revista Romano, Facia, Lumea Israelitd, C<strong>ro</strong>nicarul, Presa<br />
dentard, Curentul non, Lumea Evree, P<strong>ro</strong>pilee literare, Adevdrul<br />
lilerar si artistic, Puntea de Filde )c, Sandlatea, Adam, Vremea.
354 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Opere:<br />
Sa nu-ti fad idoli!.., (poem dramatic), Alcalay" 1914.<br />
Duper: moarfea lui Manasse (piesa), Alca lay", 1915.<br />
/cqii .(poezii), cu desene de autor, Alcalay", 1917.<br />
Delfinii din Vaikiki (comedie dramatics), Vremea".<br />
1933.<br />
Apollonius din Tyane (poem tragi-comic), Biblioteca<br />
Dimineata".<br />
INTOARCEREA<br />
Cand trenul cu sgomotul lui monoton<br />
Adoarme tovarasii mei din vagon<br />
Dau ganduri in minte'mi navala...<br />
0 iata-ne ap<strong>ro</strong>ape, ap<strong>ro</strong>ape de Iasi<br />
Si pares revad acel cuib dragalas,<br />
Multimea, casutele mici din oral,<br />
Si vechii prieteni de scoala...<br />
Acolo, pe strazile mici si pustii<br />
Umblam visator si faceam" poezii<br />
Si purtam parul lung si salbatec;<br />
Iar noaptea, avand un caiet, un creion<br />
S'o lamps micuta p'un mic gheridon<br />
Scriam, une-ori declamand, si'n pension<br />
Baietii credeau ca's lunatec.<br />
Gasisem de altfel la noi, la Iiceu<br />
Vre-o doi p<strong>ro</strong>zeliti ai talentului meu<br />
$i cu iei puneam Cara la cafe;<br />
Pe strada ajunsesem celebrii socot:<br />
Purtand palarie cu margini de-un cot<br />
Discutam cu un aer teribil de tot<br />
P<strong>ro</strong>blemele mari sociale !
ADRI<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng> VEREA<br />
SA fi vazut gesturi pompoase si marl!<br />
Credeai ca se primbla Cei trei mwhetari<br />
S'au c'a fost unde-va vr'o rascoala...<br />
Dar nu ne placea cand zariam p<strong>ro</strong>fesori...<br />
Sau cand vr'un batran se oprea une-ori<br />
$i zambea gi spunea catre alti trecatori:<br />
Da ce-i cu baetii? N'au 5coala?"...<br />
0, noi raspundeam la cuvantul baieti"<br />
Cu un zambet de mild 5i nu de dispret,<br />
Caci asta ne fu mangaierea:<br />
De unde-ar 5ti ei ce sint oamenii noi<br />
Sau ca timpul de azi are alte nevoi<br />
Sau ca'n fine, atat eu cat 5i ceilalti doi<br />
Sintem din arrnata lui Gherea?<br />
La club, intr'o zi ni s'a spus lamurit<br />
Ca statul burghez e un... holt putrezit",<br />
Iar noi ne faleam pretutindeni<br />
Ca-i destul ca Nadejde sa spuna-un cuvant<br />
$i hoitul va fi pogorat in pamant<br />
Iar steagul cel <strong>ro</strong>5 o sa falfaie'n vant<br />
Cum falfaie'n ziva de-Armindeni I<br />
Atunci au sa piara dureri si nevoi<br />
Iar lumea va fi fericita prin noi!...<br />
Nadejde-insa n'a spus cuvantul L..<br />
$i lumea-i aceia5i, cu-acelea5i dureri<br />
Uitate sint visele noastre de ieri<br />
Prietenii mei, risipiti 5i stingheri,<br />
$i, mort pretutindeni avantul...<br />
(lasii)<br />
355
356 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
APOLLONIUS DIN TY<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>E<br />
ACTUL II<br />
SCENA I<br />
CHIMERA (in haina neagra, simpla, ap<strong>ro</strong>ape zdrentuita,<br />
sta in mijlocul scenii, neluata in seams de grupurile<br />
vesele ce tree. La mese, pe terase, lumea petrece. Mai<br />
tarziu, ZENOS).<br />
UN T<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>AR (de pe terasa). A, nobila Chimera<br />
Ma'nsala vazul oare?<br />
Sau porti o zdreanta neagra in zi de sarbatoare?<br />
CHIMERA (se ap<strong>ro</strong>pie). Iti plac poate'n matasuri mai<br />
mult, dar<br />
T<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>ARUL (aplectindu-se peste balustrade)). Ce sä zic?...<br />
Imi placi, investmantata, frumoaso, cu nimic!<br />
E doar' §i frumusetea hlamida'mparateasca!<br />
CHIMERA (ce/orta/(i). I-ar si veni mai ieftin... de-ar fi<br />
sa mi-o plateasca!<br />
T<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>ARUL. 0 stiu: aici ma credeti cu sufletul zgarcit...<br />
Jertfi-voi zece bivoli lui Ras<br />
ZENOS (intrand, it complecteaza).<br />
si-am ispravit<br />
Ce'nseamna zed" de bivoli jertfiti de-un patrician<br />
Alaturi de cucosul ilotului sarman,<br />
Ce poate'n seara jertfei adoarme nemancat:<br />
Lipsindu-te pe tine, jertfesti cu-adevarat!...<br />
CHIMERA (il intampind). Ei, va veni maiestrul?...<br />
ZENOS. De-aceia sunt aice:<br />
Ori unde-i voie buns, apare el... s'o strice I...<br />
Cam suparat de-altfel, cum de-ai avut obraz,<br />
Subt ochii lui 5i ai lumii<br />
1<br />
CHIMERA. De, omul la necaz<br />
Mai joaca §i pe ziduri!. (el o cuprinde, ea se aparii). A!...<br />
L..
ADRI<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng> VEREA 357<br />
ZENOS. Stiu de ce a ti rece:<br />
Cu cei din Tyr $i Roma eu nu ma pot intrece...<br />
CHIMERA (jignita). 0 L..<br />
ZENOS. Am vazut adesea femei venind spre mine<br />
Cu zambete duioase gi cu priviri senine;<br />
Si'n dragoste, copila, eu nu suet ca'nteleptii,<br />
Ce farmeca prin vorbe si lasa-apoi deceptii;<br />
Prin ce minune oare, plecau la urma toate<br />
Cu zambetele stanse gi fruntile 'notate ?...<br />
CHIMERA. Iti jur ca eu<br />
ZENOS (airand-o). Ei vino!<br />
CHIMERA. Ce zor copilaresc!<br />
ZENOS. Vorbesti de zor!... Sunt veacuri de cand te<br />
urmaresc!<br />
Caci sufletele noastre, prin secoli calatoare,<br />
Renasc mereu la viata sub chipul altor fiare...<br />
(arattind spre sarpele until imblazitor)<br />
Vezi sarpele de cold ?... Mai poarta-o raia'n el<br />
Din vremea de blandete cand fuse mielusel,<br />
Cum porti to astazi Inca, frumoasa mea Chimera,<br />
Subt unghia-ti micuta, o urrri'a de panteral...<br />
CHIMERA. Maiestrului vorbit-ai?<br />
ZENOS. Cand lumea de pe Nil<br />
O'nspaimanta imensu'mi cascat de c<strong>ro</strong>codil<br />
CHIMERA. Ma va primi?... Raspunde!...<br />
ZENOS (urmand). pe-o margine de garla,<br />
Tu iti muscai de doru'mi codita de soparla<br />
1...<br />
Eram un vierme'n iarba, cand poate te-am zarit-<br />
Vultur, <strong>ro</strong>tindu'ti zborul sub norii din zenit,<br />
Si te ravneam zadarnic, eu, viermele, umilul,<br />
Asa precum soparla ravnise c<strong>ro</strong>codilul !...<br />
Mi-ai aparut ca soarec, cand eu eram pisica,<br />
Si... cat pe ce, stai, drags: acu, de ce ti-e frica?...<br />
Ne-am fugarit pe urma prin ape, pe nisipuri,
358 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Prin codrii, insa vesnic nepotriviti la chipuri!...<br />
Si-ai vrea scum, copila, in ceasul minunat,<br />
Cand to este om-femeie iar eu sunt om-barbat,<br />
Sa scap din nou prilejul atat de mult ravnit?<br />
Am drepturi milenare... a mea esti insfarsit!...<br />
CHIMERA. Haha!<br />
ZENOS. Te tin in ghiare... Voi sa te-ador de-acum<br />
Cu mule de patimi culese'n lungul drum<br />
Al sufletelor noastre!... Cu tot ce-au pus in mine<br />
Mu ltimile acelea de fiare si jivine!...<br />
Vreau sa iubesc salbatec ca leul sterpei Nubii,<br />
Sau tandru sa ma gudur, copila, ca hulubii<br />
CHIMERA. Ci du-ma la maestru!<br />
ZENOS (urmand). ca tigrul -ce sfasie!...<br />
Si'n flacara de-o clips lopind o vesnicie,<br />
S'o torn pe forma calda a trupului tau gol!...<br />
1Wa'nebunesti, Chimera, o vino!<br />
CHIMERA (zdrind pe APOLL.). Mai domol !...<br />
(Mge, se opre$1e, 5opteste grlibit)<br />
Acum filozofia, spre-a "fi pe placul lui,<br />
0 stiu din scoarta'n scoarta, to rag sa 1-0 spui!...<br />
Ce om destept e Thales!... Dar Zenon, ce talent!...<br />
Si-acela... cum ii_spune?... nascut in Agrigent...<br />
Care-a sarit in Ethnal... Ma'ncanta si Aristot!...<br />
Dar Platon?...<br />
ZENOS (iiicandu-1 senor sir piece). Bine, bine!<br />
CHIMERA. Dragut, dragut de tot!...<br />
El cel d'intai a spus-o, de-aceia'l Si<br />
ailor!<br />
Ca-i drept, orice femeie sa fie-a tutu<strong>ro</strong>r !...<br />
ZENOS. Atuncea... pe "diseara !... $i sper ca<br />
CHIMERA. Spera, spera !...<br />
Tot omul are'n viata nevoie de-o Chimeral...
Biografia<br />
411.47A27:57711!.:il!ii-m71,7,,,zqx,,<br />
L. VERO<br />
epigramist<br />
NAscut la Iasi, in 16 August 1882.<br />
In 1898 a facut sa apara revista umoristicil Rasul". A colaborat<br />
publicand epigrame la revista Facia" aparuta in 1910 si<br />
la diferite alte publicatii literare.<br />
Revistele umoristice Rasul" seria II-a Si Taifas" le-a<br />
scos in 1935.<br />
Publica epigrame in ziarul Dimineata".<br />
Colaborari<br />
Ziarele si revistele: Adevaral, Dimineata, Rasul, Facia, Belgia,<br />
Orient" lid, Floare albastrel, Adevaral literar i<br />
artistic, Taifas.<br />
Opere:<br />
Epigrame, ed. I, Craciun", Campina, 1907, ed. II Buc.<br />
1928, ed. III, Buc., 1930.<br />
Opereta noastra, Buc., 1918.<br />
Scene bucuretene, Buc., 1919.<br />
Basme, Buc. 1920.<br />
Domnul director (comedie), Buc., 1922.
360 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
ACADEMIA<br />
lui Barbu Lcizareanu<br />
Pe dinafara, to cunosti,<br />
Academia fapta rara I<br />
Si<br />
eu pot spune c'o cunosc,<br />
... Pe dinafara.<br />
AMICULUI N...<br />
Cum it cheama pe amicu?<br />
Nu stiu sigur: Nicu, Mica?<br />
Hai deci sa decidem, si cu<br />
Totii sa-1 strigam: Ni-Micu.<br />
UNUI ORATOR<br />
Onorata adunare!<br />
Domnul X., cuvantul cere!"<br />
Si ir-adunarea ceia,<br />
Observat-am o sciidere.<br />
SOMERUL<br />
Flamand si sgribulit sarmanul,<br />
Iii plange soarta lui amara;<br />
Colinda ulitele iarna,<br />
Si lumea-i zice: pierdevara.
L. VERO 361<br />
EPIGRAM}<br />
Cand fabricantul de franghie<br />
Da faliment, sa nu va doara,<br />
Caci el e cel mai indicat,<br />
SA traga mai pe toti pe sfoara.<br />
CALDURILE<br />
Vai, ma sacaie caldura<br />
Si-un amic al meu, la fel.<br />
I-as carpi vreo doua palme,<br />
SA ma racoresc nitel.<br />
SOACRA LUI ST<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng><br />
Soacra lui e o comoara,<br />
0 cunosc $i eu d'ap<strong>ro</strong>ape,<br />
Dar ca pe orice comoara<br />
Ar dori ca s'o ing<strong>ro</strong>ape.<br />
UNUI CHIRISTIGIU BOGAT<br />
Mandria ta, ca esti bogat,<br />
M'a pus pe ganduri;<br />
Iti vor ramane la sfarsit,<br />
Doar patru scanduri.
362 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
CAMATARUL<br />
Cu dispret un camatar,<br />
A zis despre un biet cosar:<br />
Cum poate asta sa se tie<br />
De-asa murdara meserie?"<br />
AMICILOR<br />
Voi spuneti ca sant nestatornic?<br />
Amicilor, sunteti copii 1<br />
Eu cred ca cel mai statornic<br />
Sunt eu in nestatornicii.<br />
TUTUROR<br />
Natura a creeat usor,<br />
Pe blestematii muritori.<br />
Iar muritorii, ce mai poame<br />
Pe bietii muritori de foame.
1LARIE VORONCA<br />
poet - eseist<br />
Biografie<br />
Nascut in 18 Decembrie 1903, la Braila. Absolvent al Seminarului<br />
Pedagogic Universitar din Bucuresti. Studii universitare<br />
la Bucuresti Si Paris.<br />
In 1921 a debutat aii versuri la revista Sburatorul literar",<br />
de sub conducerea criticului E. Lovinescu. In anul 1924 face sä<br />
apara prima revista de f<strong>ro</strong>nds extrem modernists 75 H. P.".<br />
A luat parte activa si la conducerea publicaliei moderniste Integral":<br />
Soc. Scriitorilor Romani", i-a acordat in anul 1931 premiul<br />
de poezie pentru Incantafii. Volume le sale de poem?. Ulise, Petre<br />
Schlemihl si Palmas, au aparut in talmacire franceza in editurile<br />
Kra" si Denoel et Steel" din Paris.<br />
Colaborator la revistele literare din Tara si la publicatiunile:<br />
Nouvelles litteraires", Cahiers du Sud", ,,Cahiers Juifs"<br />
(franceze); Lirica" (revista antologica italiana) si Journal de<br />
Poetes" din Bruxelles.<br />
In coloanele ziarului <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng>" publics eseuri.<br />
Colaborari<br />
Ziarele si revistele: Adevaral, Sbard land literar, Flactira,<br />
Nitzainta, Omal liber, 75 H. P., Integral, Vremea, Romania lilerard,<br />
Adevaral literar si<br />
artistic, Viola Romaneasca, Una, Adam,<br />
Herald, Azi, Cavdntul liber.
364 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Opere:<br />
Restristi (poeme), Tip. Romane-Unite", 1923:<br />
Colomba (poeme), Colectia Integral", 1927.<br />
Ulise (poeme), Colectia Integral", 1927.<br />
Plante si animate (poeme), Colectia Integral", 1929.<br />
Bragara noptilor (poeme), Unu", 1929.<br />
A doua lumina (eseuri), Unu", 1930.<br />
Zodiac (poeme), UnU", 1930.<br />
invitafie la bal (poeme), Unu", 1930.<br />
Incantatii (poeme), Cultura Nationald", 1931.<br />
Act de prezenta (eseuri) Cartes cu kmne", 1932.<br />
Petre Schlemihl (poeme), Bucovina", 1932.<br />
Patmos (poeme), Vremea", 1933.<br />
EU SUNT ACEL FARA ODIHNA<br />
Voi, pasari care treceti pe obrazul acestei mari<br />
Sau voi, spume fericite intre <strong>ro</strong>tundele valuri,<br />
Aici pe farm, intre scoicile tbsnind ca niste ierburi<br />
Cand noaptea trage din adancuri toate alamurile scufundate.<br />
Fara trecut. Fara viitor. Fara sä 5tii CAnd<br />
Si. cum si unde. -Si cu vorbele mi<strong>ro</strong>sind a sare<br />
0! Voi vanturi binecuvantate sus intre luminile catargelor<br />
Si sAngele care se munceste in not sa-si facA drum spre<br />
marile ape.<br />
SA fiu pamantul care alunecd pe farm<br />
Tarand dupe el semanaturi si gospodarii si copaci inclinati<br />
Sau sti fiu omul minunandu-se la toate acestea<br />
Cu ochii mariti ca niste pAsdri pe care nu le mai incape cuibul.<br />
Departe mai sent orase linistite. Dar in larg<br />
Armata furtunii li -a<br />
ridicat corturile. Delfinii
ILAR1E VORON CA 365<br />
Taie undele mai in adanc. Pe harpele vantului<br />
Cants zboruri fara nadejde. Plang marile divinitati disparute.<br />
Nici aici odihna pentru noi. Nici acolo<br />
In statiunile de vilegiatura unde la §apte seara apar batranele<br />
pianiste in restaurante,<br />
Nici intre stand cu §erpii rasuciti pe fluerele apusului<br />
Nici in cetatile noi ridicate in chiotele unor oameni tineri.<br />
Nicaieri odihna pentru noi. Nicaieri<br />
Nici in primavara adolescents care coboara depe munti<br />
Nici in ceasornicul toamnei plin inca de orele <strong>ro</strong>seate ale<br />
frunzelor,<br />
Nici in cristalele iernii in care se pot des1u5i destinele<br />
Un popor in nisipuri. Un popor in tinuturi aride<br />
Pe deasupra trec zilele cu un zgomOt de 'lanturi,<br />
Nicaieri odihna pentru noi. Nici in seara Care amesteca<br />
Pamanturi §i ape. Dar dimineata le desparte iarasi.<br />
Si acum aici pe farm. Unde e °mid impacat<br />
Pescar intors din larg cu barca plina de pesti<br />
Nu e odihna pentru noi. Nici aici §i totu§i<br />
Mai surit in zare ora5e, mai sunt spume fericite pe vElluri.<br />
(Patmos)<br />
TOTUSI, SA SORBI DIN PALME<br />
Totu§i,<br />
SA sorbi din palme vista ca pe-un izvor frugal,<br />
SA mergi pana'n tacere ca'n campul cu Iucerna,<br />
Si talpile ca berze suave sa pluteasca,<br />
Peste schelete de-arme, peste cartofii viitori.<br />
Depe-o terasa'n limbs §i'n lacrima sapata<br />
Vei intelege goana sterna, foamea, turma,
366 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Carute ducand in sange fagi sau vitei taiati,<br />
Painea lucind in vorbd §i anotimpu'n fapta.<br />
Ftizia navalita'n goarna, odihnita'n creste,<br />
Si lampa cIatinata duios 1n margherita,<br />
In temniti §i'n<br />
spitale ghetarii plutind peste<br />
Surasu'n orhestratia de aer in bagheta.<br />
Destinul te-asteapta'n fluviu, in mobila batrana,<br />
In plusul care creste prin manean memorie,<br />
In zodia cititd cu haturile'n mans,<br />
In meditatia'n pasari cercuri taind in ore,<br />
In trenul care te duce inspre trecut, te-aduna,<br />
Care te ap<strong>ro</strong>prie, buza, de inima colinei,<br />
In geamu-adancind ochiul prin bazin prin furtuna,<br />
In oceanul care-si uita colierele pe plaja.<br />
E fratele in plangeri Camas in stalactite<br />
/Yiiracolul in vierme pe catifeaua frunzei,<br />
Si un hulub, obrazul pe noaptea dezvelita,<br />
In vreme ce culorile, soaptele, fac gesturi mari<br />
ca semnale garilor<br />
In vreme ce din trestii se rupe o tristeta<br />
Intarzirn moartea lenta a sarpelui, a umbrei,<br />
Invii in tolba fruntii o pasare maiastra<br />
$rntr'un landou de cenusa inaintezi in trezirea eterna.<br />
(Zodiac)<br />
CIUBOTELE DE SAPTE POSTI<br />
Dar am §tiut: versul e chivara fermecata<br />
Care va face sa tree nevazut printre oameni,<br />
Prin noaptea ca o raze in jur desfasurata.<br />
Nimeni nu-0 va mai spune, poetule, de-i sameni,
ILARIE VORONCA 367<br />
$i poemele sunt ciubotele de 5apte po5ti<br />
Care ma duc din cercul polar la caldul t<strong>ro</strong>pic,<br />
$i'n vers ca'n geanta unui botanist recunoSti<br />
Ierburile atator distante stand alaturi.<br />
Cine a spus ca slova e-un lant de'ncete schimburi,<br />
Si literele inchise ca pasari in odaie?<br />
Cu'n singur vers poti trece prin patru anotimpuri,<br />
$i pasul din poeme un continent it taie.<br />
Prin untdelemnul B<strong>ro</strong>s al luminii in peisagiul equatorial.<br />
Sau in caverna rece dela Nord, sau in 5ovairea albastra<br />
A valului, printre coralii, 5erpii, dela Miaza-zii,<br />
Prin harfele desfacute in parul vantului dela Rasarit, sau<br />
dela Apus.<br />
Acum langa plugarul inver5unat peste fiarele sale,<br />
Sau langa <strong>ro</strong>tile gemand ca ni5te caini uria5i,<br />
Acum intre 5oselele curele punand in mi5care ora5ele.,<br />
$i dupa aceea alaturi de salbatec in padurea virgins,<br />
Astfel poemul trece cu mult inaintea zilei,<br />
Sau o ajunge din urma prin schelele au<strong>ro</strong>rei<br />
Poemul poate fi 5i pu5culita in care s'au strans toate<br />
monezile cerului,<br />
Alaturi de stelele cazute din palmele destinului,<br />
Vocals ca o nuanta prelungita in somn,<br />
Cum to recuno5ti in samanta care e un solz at toamnei<br />
In clopotele-aprinse de-o apa in crepuscul,<br />
In vrabiile care fac sa vibreze copacul ca o vioara,<br />
Poet e5ti 5i deaceea, pururi Ahasverus,<br />
Fara umbra 5i cauti cheile 5ipotului,<br />
Iuibrea suna'n tine ornic de5teptator,<br />
Ai cantat $i umbra s'a speriat 5i a 'fugit ca o pasare.<br />
(Peire Schlemilil)
368 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORMINA EVREEASCA<br />
INC<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>TATII<br />
fragment<br />
lisculta: de-as fi fost cornier as fi rascolit<br />
Toate algele, toate vanturile sa-ti inchin<br />
Un continent nou, si tarinii i-as fi daruit<br />
Numele tau ca pe-un steag de sare si de vin.<br />
Giuvaergiu, in spuma as fi smtils un oval<br />
$i vaste candelabre as fi topit pe buza<br />
Ca pasari liberate fruntile din cristal,<br />
Corabiile de ghiata intr'un inel in sputa.<br />
Dar numai in cuvinte, suava, to ap<strong>ro</strong>pii<br />
Si farmecul acesta, de rupefi, de silabe<br />
Cu vorbe'n care luna isi aureste snopii,<br />
Cand stii 'n nisip tristetea ca urmele de labe,<br />
Figura leganata intr'o vocals vie,<br />
Verbul salbatec misca in suvenir, in <strong>ro</strong>cs<br />
In pulberi *substantivul, osiuminat prin vie,<br />
Strigatul Mind apa lucitor ca o ton,<br />
Intr'un cuVant rasbate chemarea radacinii,<br />
In altul naval-este herghelia de focuri,<br />
Respiratia oprita pe buzele ruginii,<br />
Padurea de catarge in Iunecari pe scocuri...
AURELIU WEISS<br />
critic<br />
Biografia<br />
Nascut in 26 Septembrie 1893, la Bucuresti, unde a, absolvit<br />
liceul 'Magi Basarab. Licentiat in drept al Facultatii bucurestene.<br />
A debutat in 1908 la ,,Noua Revista Romans ", urmand cu<br />
incercbri critice si studii literare la Viata Romaneasca" din Iasi.<br />
Studiile din aceasta din urma revista Si unele aparute in <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng><br />
literar si artistic" au alcatuit volumele: Studii literare si Autori<br />
si parer!.<br />
Colaboreaza la Viata Romaneasca" si <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng> literar si<br />
artistic" cu eseuri de critics literary privind literatura <strong>ro</strong>mans<br />
$i streina.<br />
Articole juridice a Mout sá apart in Curierul judiciar",<br />
Pandectele Romane" si Revista de drept comercial".<br />
Colaborari<br />
Ziarele si revistele: Dreptatea, Dimineata, Curierul Israelit,<br />
Noua Revista Romans, Viata Romaneasca, Cuviintul liber, Curierul<br />
judiciar, Pandectele Rom line, Adevdrul literar<br />
de drept comercial.<br />
si<br />
artistic, Revista<br />
Opere:<br />
Studii literare, H. Steinberg", 1922.<br />
Autori $i pareri, Nationala-Ciornei", 1929.
370 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
GEORGE BERNARD SHAW<br />
PIESELE NEPLACUTE" SI PLACUTE"<br />
fragment<br />
Sant mai bine de patruzeci de ani de cand Emile Zola,<br />
privind cu desnadejde p<strong>ro</strong>gresele ingrijitoare ale imaginatiei<br />
<strong>ro</strong>mantice pe scenele franeeze, cu toate incercarile<br />
de reactie naturalists a vremii, ajunsese sa exclame:<br />
Uncle e temperamentul tare, al carui creer novator sa<br />
poata matura mizeriile scenei si sä aduca o renastere in<br />
arta, pe care mestesugul a coborit-o la simplele nevoi ale<br />
multimii?"<br />
Augier si Dumas fiul dadusera la iveala cea mai mare<br />
parte a operelor lor, le lipsea insa geniul ca sa statorniceasca<br />
formula" si <strong>ro</strong>mancierul francez ar fi putut astepta<br />
Inca multa vreme aparitia in Fran(a, a geniului pe care it<br />
nadajduia. Inspiratia creatoare se ivise mai demult, aiurea,<br />
in clips cand Zola scria aceste randuri, dar chiar dace criticul<br />
naturalist francez ar fi putut cunoaste toate lucrarile<br />
lui Ibsen, inca ele n'ar fi multumit Indeajuns asteptarile<br />
sale.<br />
De atunci, subt inraurirea puternica a scriitorului norvegian,<br />
o serie intreaga de prefaceri s'au Implinit in valtoarea<br />
miscarilor dramatice. Pornirile vijelioase ale reactiei<br />
naturaliste, manifestata in teatrul liber" francez de Becque,<br />
rtnceg, 3rieux, Fabre, Donnag, Curel si ceilalti, in cel ger-<br />
man de Arno Holz, Iohannes Schlaff si<br />
nume<strong>ro</strong>sii scriitori<br />
ce be urmara, miscarile asemanatoare din Anglia si din Italia,<br />
au adus la suprafata o serie. intreaga de opere teatrale<br />
purtand pecetea deosebita a curentului. Toate dovedeau grija<br />
insemnata de a scormoni intreg adancul sufletului omenesc,<br />
spre a scoate la iveala adevaratele simtiri si ganduri<br />
ale omului.<br />
Dar asa cum altadata revoluti3 <strong>ro</strong>mantice" substituise
ALIRELIU WEISS 371<br />
exaltarii datoriei din tragedia clasica, o alta exaltare, a<br />
siunii, drama naturalists venea sa intemeeze domnia altor<br />
idoli, a altor exaltari: adoratia netarmurita a 5tiintei, sau,<br />
mai bine zis, a catorva date revelatoare ale stiintii, care<br />
deschideau psihologiei $i retoricei orizonturi largi, necunoscute<br />
pans atunci. Darwin, Spencer, Haeckel, Btichner, de<br />
o parte, Renan, David Friedrich Strauss si Dodel, de alta,<br />
popularizati si adaptati pe taramul creatiunii literare, dar<br />
de cele mai multe on gresit intelesi sau intrebuintati pentru<br />
efecte eftine, ajung nouii idoli ai curentului realist in teem.<br />
Pornirea si<br />
inflacararea sant, insa, caracterele cele mai<br />
vadite ale temperamentului <strong>ro</strong>mantic. E drept ca eitzta devotiunil<br />
se schimbase; in schimb sentimental se intarise<br />
ingrijitor. Excesele de adancire si de redare a cusururilor<br />
omenesti, nu puteau decat sa desvalue mai bine tulburarea<br />
unei sensibilitati <strong>ro</strong>mantice.<br />
Furiei primelor porniri trebuia sa-i urmeze o potolire.<br />
Linistea nu intarzie sa vie cu drama lipsita de tarie si de<br />
barbatie care ilustreaza teatrul feancez de azi, resfrangandu-se<br />
asupra Intregii litcraturi dramatice a lumii. Dar teatrul<br />
psihologic si pasional modern, cu tanguelile-i nesfarsite,<br />
cu delicateta sentimentala a gesturilor 5i cu idealizarea<br />
fara de margini a dragostel si a femeii, nu poate insemna<br />
decat o revenire la obiceiuri literare de demult.<br />
In aceste imprejurari apasatoare, se iveste in arena<br />
luptelor dramatice o figura noua, cu un caracter deosebit<br />
in istoria literaturii: George Bernard Shaw. El va incerca sa<br />
risipeasca valul de sentimentalism dulceag al p<strong>ro</strong>ductiei<br />
literare contemporane si sa narue, prim puterea loviturii,<br />
ceiace numeste efectele neno<strong>ro</strong>cite ale educatiei <strong>ro</strong>mantice".<br />
Incercarea literara este demna de originalitatea vietif<br />
celui care pregateste lovitura. SA vedem dar tine este 5i ce<br />
vrea, in amanunte, acest iconoclast.
372 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIMNA EVREEASCA<br />
<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>TON CEHOV<br />
:ragment<br />
Dela descrierea paturei largi a populatiei rurale 5i a<br />
omului mediu" care, ridicat din taranime sau din mahalalele<br />
oraplui, se interpune intre taran 5i ora§an, ne putern<br />
ridica la considerarea vietii de ora§ mic, spre care se inalta<br />
seva populatiei rurale. Cehov e pregatit, prin tot trecutul<br />
sau, ca sa-i cunoasca atmosfera, sa-i patrunda aspiratiile<br />
§i sa-i analizeze insu§irile bune 5i rele. Nascut la Tagau<strong>ro</strong>g,<br />
pe Marea de Azov, 5i-a petrecut copilaria in ora5elul natal,<br />
pans ce nevoia studiilor medicale 1-a silit sä piece la Moscova.<br />
Spiritul sau inascut de observatie, s'a patut exercita<br />
aici in masura cea mai larga 5i autorul rus reda aceasta<br />
viata fara dorinti mari, sau cu avanturile innabii5ite in<br />
Viata mea, in Sala 6-a, in cateva schite 5i nuvele, dar mai<br />
ales in drama Trei su<strong>ro</strong>ri.<br />
Mediul deprimant, taind once pornire, si<br />
viata mohorita,<br />
nediferentiata, ap<strong>ro</strong>ape animalica de oral nric de p<strong>ro</strong>vincie,<br />
sunt zugravite viu in spusele lui Andrei, din piesa Trei<br />
su<strong>ro</strong>ri: Ora 5111 nostru exists de doua sute de ani; are o<br />
suta de mii de locuitori 5i nici unul nu e deosebit de ceilalti.<br />
Nici un savant; nici un artist; nici un om cat de putin<br />
cunoscut, care Ea trezeasca invidia, dorinta arzatoare de a-i<br />
semanal... Nu faci altceva decat mananci, bei, dormi; apoi<br />
mori... Altii se nasc; 5i el mananca, beau 5i mor. Si pentru<br />
a nu pieri de plictiseala, ei cauta diversiunea in nascociri<br />
urate, in alcool, in carti de joc sau in p<strong>ro</strong>cese... $i femeile<br />
in5eala pe barbati. Si sotii mint, se fac ca nu vad, ca nu<br />
and nimic. 0 influents triviala apasa asupra copiilor 5i scanteia<br />
diving moare in ei..."<br />
Nu se putea reda, in mai putine randuri, un tablou mai<br />
complect 5i mai viu. In Trei su<strong>ro</strong>ri, vointa arzatoare a<br />
e<strong>ro</strong>inelor de a e5i din viata apasatoare a p<strong>ro</strong>vinci2i 5i d2
AURELIU WEIS S<br />
a lua calea orasului mare, e zd<strong>ro</strong>bita de fatalitatea intamplarilor<br />
marunte, cari hotarasc destinele omen2Sti. Si tolusi,<br />
farmecul copilariei si al trecutului, evrcita asupra autorului<br />
o atractie care ar ramane vie, dad oamenii nu ar fi acolo<br />
atat de redusi sufleteste. Nuvela Viata mea, are cateva<br />
accente duioase pentru oraselul d2 odinioara, de care p<strong>ro</strong>vincialul<br />
iii aminteste cu melancolie: Imi iubeam orasul 1<br />
Imi parea atat de frumos, atat de placut! Iubeam, verdeata,<br />
diminetile pline de soare, sunetul clopotelor noastre, dar<br />
oamenii cu cari traiam in acest oral ma plictiseau, imi erau<br />
strain si, caleodata, ma si desgustau; nu-i iubeam sf nu-i<br />
intelegeam".<br />
Neintelegerea care p<strong>ro</strong>voca dzsgustul 2 explicabila. Spiritul<br />
autorului e impresionant de coruptia administrative<br />
care, de data aceasta, e practicata de o categoric de oameni,<br />
cari depasesc originea si starea socials a omului mediu.<br />
Caracterul trist al raului, e agravat tocmai prin intinderea<br />
lui ingrijitoare. Molima coruptiei e generals si<br />
descrisa viu<br />
in memoriile p<strong>ro</strong>vincialului:<br />
In tot orasul, nu cunosteam un singur om cinstit.<br />
Tatal meu primea damigene cu yin si iii inchipuia ca-i<br />
erau date pentru pretuirea calitatilor lui morale. Liceenii,<br />
ca sa treaca dintr'o class in cealalta, luau pensiune la p<strong>ro</strong>fesorii<br />
for, cared iaceau sa plateasca foarte scump. Sofia<br />
comandantului recrutarii, primea bani dela recruti... In timpul<br />
apelului clasei, doctorii militari primeau deasem2nea bani.<br />
Riedicul primariei si veterinarul, pasesera un impozit pe ma-<br />
celarii si restaurante. La scoala districtului, se trafica cu<br />
certificate care dau o scutire de serviciu militar, de a treia<br />
categorie. Preotii pa<strong>ro</strong>hi, primeau bani dela pa<strong>ro</strong>hiile care<br />
erau sub dependenta for si dela administratori. La consiliul<br />
municipal, la corporatie, la serviciul sanitar, in toate celelalte<br />
administratiuni, se striga fiecarui venit: Trebue sa<br />
373
374 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
multume$ti!" Si cel chemat se intorcea ca sa dea patruzeci<br />
de copeici..."<br />
Tabloul acesta eau nu e specific Rusiei tariste $i ar<br />
putea constitui oglinda moravurilor existente $i in alte taxi,<br />
hu e (thenit sa lase nepasator pe cel care a $tiut atat de bine<br />
sa observe faptele $i sa le grupeze, spre a arata aspectul<br />
for general. Rusia a mai cunoscut in trecut satira moravurilor<br />
administrative in Revizorul lui Gogol. In loc Insa,<br />
de a regreta mai tarziu accentele satirise, cum a facut-o<br />
inaintapl sau pentru Sufletele moarte §i pentru Revizorul,<br />
Cehov a cautat sa ajunga la mijlocul mantuitor pentru scuturaree<br />
valului de indiferenta $i de amoralitate, care acopera<br />
coruptia sufletelor sf lipsa (.1:21nnitatii omene$ti.<br />
* * *<br />
Constiinta mizeriei populatiei rurale $1 a deviatiei morale<br />
$i sufletegi a populatiei dela °rap., a trebuit sa impue<br />
lui Cehov gasirea mijloacelor de indreptare. Pe Tanga ca,<br />
dupa cum vom vedea in analiza nuvelei Sqa No. 6, cenzura<br />
reactionary exercita o paza vigilenta asupra p<strong>ro</strong>ductiunilor<br />
literare cu un caracter inaintat, discretia temperamentului<br />
scriitorului rus, opunea o rezistenta serioasa comentariului,<br />
direct al opiniunilor. Ochii sai vedeau amoralitatea, mize-<br />
riile si<br />
prapastia de nesimtire din juru-i $i exclamatia dure-<br />
<strong>ro</strong>asa a lui Gogol, ca nu poate privi cu nepasare vasul mi$cator<br />
al mizeriilor $i al ru$inilor in care se cufunda viata<br />
rusa", trebue sa fi rasunat adesea in adancul sufletului sau.<br />
In constrangerea greoaie, care otravise viata politica $i socialci<br />
a imperiului rus, Cehov cauta calea mantuirii. Naclejdea<br />
nu $i-o indrepta lush* spre perfectiunea $tiintei, ci spre p<strong>ro</strong>gresul<br />
sufletesc al omenirii.
Biografia<br />
AL. WESTFRIED<br />
poet<br />
Nascut la Bucuresti, in Julie 1897, undo a absolvit lieeul<br />
Matei Basarab. Licentiat in drept al Universitatii bucurestene.<br />
A debutat cu versuri la revista de avantgarcia Sarbatoarea<br />
e<strong>ro</strong>ilor", pe care a dat-o la Wealth in 1914, impreuna cu Eugen<br />
Sperantia, Mihail Cruceanu si Al. Colorian.<br />
A f6cut parte din cenaclul revistei Vieata noun ", de sub<br />
conducerea lui Ovid Densusianu.<br />
Impreuna cu poetul Barbu Solacolu a tradus si publicat<br />
in diferite reviste literare, poeziile lui Maurice Maeterlinck, cuprinse<br />
in volumul Les serres chaudes. Talmaciri a mai recut sä<br />
apart{ din: Jean Moreas si Jean-Arthur Rimbaud.<br />
In AdevArul literar si artistic" din 1922 a publicat traduceri<br />
din Baudelaire.<br />
Parte din poezii le-a semnat V. Sande.<br />
Fost colaborator juridic la ziarele <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng>" si Dimineata".<br />
Colaborari<br />
Ziarele si revistele: <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng>, Dimineafa, Facia, Sdrbilioarea<br />
e<strong>ro</strong>ilor, Viea(a noel', natant, Literatoral, Sburtitorul, <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng><br />
literar si<br />
artistic, Versuri $i F<strong>ro</strong>nd, Scene, Discobolul, Tribuna.
376 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIQINA EVREEASCA<br />
Opere:<br />
Thais (poeme), in manuscris.<br />
Tr aduceri:<br />
Charles Baudelaire: Flcurs du mal, Luceafarul", 1932.<br />
In preparatie:<br />
Talmilciri din Rainer Maria Rilke i<br />
Mallarme.<br />
THAIS<br />
Eu te-am zarit Thais in pacea serii<br />
Cu ochi ispititori de curtezana<br />
Cu flori in par cu haina diafana<br />
Mai lene0 in umbrele tacerii.<br />
0 gura to cu sange de gitana<br />
Turna in .5oapte tainele durerli<br />
Eu te-am zarit Thais in pacea serii<br />
Si te-am iubit cu dragoste p<strong>ro</strong>fana<br />
Tarziu pe un pat de crin citind extaze<br />
Paleai murind sub palidele raze<br />
Si apoi nimic. Eu am ramas ca'n vis<br />
Un suflet rastignit ca un crucifix<br />
Ce -si stinge rana intr'un adanc de Styx<br />
Si murmurs plangand: Thais, Thais.<br />
(Flacara)<br />
BERCEUSA<br />
Dormi, suflete, dormi, plang razele'n zari<br />
Si-un joc de-ametist se stinge pe mari,<br />
Petalele, cad cu frunzele 'n vint<br />
Si. frunzele 'n larg cu raza s'au frint,
AL. WESTFRIED 377<br />
Iar corbii strabat prin plumbul de nori<br />
Si 'n plumb iii topesc fantasticul sbor<br />
E frig, e tirziu, copilele piing,<br />
Cad frunze-aramii in cring si se fring,<br />
Tn unde plutesc Muni Si dureri,<br />
Si tainic patrund dureri ,si taceri.<br />
Pustiu, vag, neant corbii-au fugit;<br />
Si<br />
Copilele 'n larg sub raze-au Wit.<br />
0, suflet plapind, de ce nu adormi?<br />
Plingi, suflet, plingi...<br />
Dormi, suflete, dormi.<br />
(Via(a ttoud)<br />
RRIVIONIA SERII<br />
`fu vezi, soseste clipa cand florile ce-adie,<br />
rlirmanele petale iii risipesc in sbor;<br />
parfumuri vagi Si imnuri in zvonul serii mor;<br />
vals lin, vals melancolic trista nebunie t<br />
larmanele petale se risipesc in sbor;<br />
e tangue vioara ca sufletu 'n <strong>ro</strong>bie;<br />
vals, lin, vals melancolic si trista nebunie!<br />
un cimitir ce doarme e cerul plangator.<br />
Se tangue vioara ca sufletu 'n <strong>ro</strong>bie,<br />
un suflet ce uraste neantu 'ng<strong>ro</strong>zitor!<br />
un cimitir ce doarme e cerul plangator;<br />
si 'n sange negru raza de soare se sfasie...<br />
Un suflet ce uraste neantu 'ng<strong>ro</strong>zitor,<br />
adund din cenuse trecutul care 'nvie!<br />
in sange negru raza de soare se sfasie...<br />
Si<br />
amintirea-ti iarasi m'a 'nvins coplesitor.<br />
(Charles Baudelaire: Talmaciri)<br />
Si
378 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
INSENINARE<br />
Durere, fi cuminte $i-astampara-ti zvacnirea.<br />
Doreai sa vina seara, priveste-o, de departe<br />
invalue orasul in umbrele-i de moarte,<br />
dand unora odihna, iar altora mahnirea.<br />
Si'n time ce muritorli cu suflete departe<br />
iii chinuesc cu biciul placerilor simtirea,<br />
ca sa culeaga 'n urma cu toti desamagirea<br />
durerea mea, da-mi mina gt<br />
sa fugim departe.<br />
Priveste cum trecutul cu anii morti se lass<br />
in haina-i invechita pe-a cerului terasa;<br />
cum din adanc de ape regretul infloreste.<br />
Cum muribundul soare adoanne indolent<br />
si cum un lung lintoliu plecand spre Orient,<br />
asculta noaptea dulce, ascult-o cum paseste.<br />
(Charles Baudelaire: Teilmaciri).
Biografia<br />
A. L. ZISSU<br />
p<strong>ro</strong>zator<br />
Nascut in Februarie 1838, la 'Piatra Neamt,<br />
Impreuna cu M. Braunstein-Mabasan, a redactat la Matra<br />
Neamt, revista ebraica lunara Hamechitz" (Desteptatorul"). Iii<br />
colaborare cu tun grup de tineri a Meat sti apara la Iasi, intre<br />
1911-12, publicatia Floarea albastra", activand mai tarziu si in<br />
conducerea revistei Hatikvah" din Galati si cercul publicatiei<br />
Licht" dela Iasi.<br />
Cu Gala Galaction si doctoral Algazi, a scos revista Spicul".<br />
La Floarea albastra" si ziarele Opinia" dela Iasi 51 Steagul",<br />
a semnat Ormuz,<br />
In anul 1919 a fondat cotidianul national evreesc Mantuirea"<br />
al carui director a fost.<br />
Iniliatorul si intemeietorul partidului evreesc din Romania.<br />
Volumul Spovedania anal candelabra, aparut in 1926, a fost<br />
tradus in limba franceza de Benjamin Fondane, la Paris.<br />
eolaborari<br />
Ziarele si revistele: Egalitalea, °plea, Steagul, Mantu;rea,<br />
Cavantal, Floarea albastra, Hatikvah, Licht, Spicul, Via(a Romilneasca,<br />
Lumea Evree, Integral, Bade de papagal, Panted de<br />
Fildo, Adam.
380 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGIN! EVREEASCA<br />
Opere:<br />
David Brandeis (piesa), Carmel", 1914.<br />
Spovedania unui candelabra, Branisteanu", 1926.<br />
Erelicul dela Manastirea Newn(u, Adam", 1930.<br />
Noi (breviar judaic), Adam", 1932.<br />
Alarm sin Marcu. (<strong>ro</strong>man), Adam", 1934.<br />
Ca lea Calvarului (<strong>ro</strong>man), Adam", 1935.<br />
In pregatire:<br />
Israel ci momentul creslin. Biserica si logosnl.<br />
UZIEL<br />
fragment<br />
Nu-i un nume ca oricare altul. E o notiune. 0 onomatopee<br />
culeasa de sensualismul verbal al vagabondului ulitii<br />
evreesti, cu degetele pipaitoare ale undelor can cants in<br />
vazduhul ghetoului. Si cuprinde elementele nebunului, ale<br />
gugumanului, ale golanului si ale lui Schlemil. De aceia,<br />
nimeni in targ nu stia bine daca-i porecla sau nume. Dup6<br />
cum nimeni nu stia daca Uziel era bun public, copil al<br />
obstei, edec al ulitii, o jucarie a copiilor cazuta dar din<br />
cer, sau om ca toti-oamenii, cu parinti si rude, cu o copi-<br />
larie $i<br />
o tinerete.<br />
De cand l'au apucat targovetii, traia: vara, sub podul<br />
de lemn catranit care se intindea peste Cuiejdiu ca o aripA<br />
de vultur intepenita in zbor, iar iarna, nu aflase nimeni<br />
unde. Imbierilor gratioase ale epit<strong>ro</strong>pilor azilului ii raspundea<br />
imperial si lapidar: Degeaba, nu puteti voi sa va<br />
masurati cu Dumnezeu. El e gene<strong>ro</strong>s dumnezeesc de<br />
gene<strong>ro</strong>s, pc cand voi sunteti filant<strong>ro</strong>pi omeneste"<br />
filant<strong>ro</strong>pi. 0 deosebire ca intre bolta cerului si o chilie a<br />
azilului. Prefer bolta cerului.<br />
Din ratacirile lui zilnice se intorcea totdeauna inainte de
A. L. ZISSU 381<br />
apusul soarelui. Langa sacul impaiat, care-i servea de saltea<br />
pe patul de pietris intins intre dig si albie, veghea vesnic<br />
un caine. In fiecare zi, altul. Se aranjase o intelegere frateasca<br />
intre cele zece javre care faceau portiunea de Prund<br />
intre pod si mahalaua Darmanestilor, pentruca fiecareia sa-i<br />
vie randul la Portia de souse si mate, pe care Uziel o aducea<br />
t<strong>ro</strong>feu, cand venea sa-si is culcusul in primire.<br />
Javra care se nimeria de garda, devora prada, mapgaiata<br />
de matasea privirilor inlacramate de fericire ale lui<br />
Uziel gi isi spala apoi limba rumens de palma stravezie a<br />
stapanului vagabond.<br />
Cu fata surazatoare spre bolts _si cu urechea incordata<br />
pans la perceperea ultimului suspin de agonie a ecoului<br />
pasilor de pe dulapii dislocati ai podului, Uziel se intindea<br />
pe salteaua nevanturata de timpuri imemorabile _,si<br />
trupul putintel gi anemic, se pregatea pentru cuminecatura<br />
sufletului. In g<strong>ro</strong>gul mereu agitat de lingura de curent<br />
a Cuiejdului, soarele in stangere arunca felii de lamaie, iar<br />
drumetii depe pod se deslipiau de sine-si si se aruncau,<br />
schimonosindu-si umbra trupului, in valtoarea de clestar.<br />
Uziel atragea, ca o gums intinsa, ecourile de pe pod, le anina<br />
de umbrele apocaliptice cari se aruncau in garla si, ca un<br />
zeu care cerceteaza maruntaele oamenilor, ii poseda pe targovetii<br />
cari treceau spre <strong>ro</strong>hatca. Cu framantarile, durerile<br />
si gandurile for subtiri. Si cu umbrele tainice can ii inconjurau<br />
fiinta, fara sa le banuie. De cate on fluidul acestor<br />
umbre gi ecouri ii transmitea telepatic o prabusire iminenta,<br />
o primejdie in ap<strong>ro</strong>piere, el lass culcusul cald, truda din<br />
trup i se anestezia gi intr'un suflet alerga la casa ornului<br />
primejduit ca sa previe, sa impiedice, sa scape. Daca intampina<br />
neincredere gi,<br />
adesea, batjocura, implora, ameninta,<br />
plangea.<br />
Expeditiile lui zilnice ramaneau pentru targovetii curl<br />
zareau pretutindeni, dar nu stiau niciodata incoixo mergea, o
382 b0 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
carte cu sapte peceti. Un pardalnic de copil de curelar din<br />
mahalaua lutariei, evadat pentru a zecea oars din scoala,<br />
pusese °data ramasag la un joc de oink ca el ii va da de<br />
hac lui Uziel. Prinsoarea se facea pe intreg depozitul de<br />
samburi de raise ai prietenilor, strans cu truda pentru farmaciile<br />
din targ, o yea intreaga.<br />
De a doua zi puiul de curelar se puse pe lucru. Pitit<br />
din zori dupa un pilastru al podului negru, el se lua dupa<br />
Uziel si nu-1 slabi toata ziva, tinandu-se scai de el in toate<br />
peregrinarile, pane it vazu intors la saltea, cu portiunea de<br />
oase subsuoara. Nu izbuti, piciul. Tocmai in ziva aceia,<br />
Uziel nu iesise din targ. Iti facu raita obisnuita, cu popasud<br />
mai man la F<strong>ro</strong>del, la soacra ei, Crente, si in curtea<br />
de recreatie a liederului lui Rebe Peretz.<br />
F<strong>ro</strong>del era mama Grahilor" targului. Avea sapte vlaj-<br />
'sari a ca<strong>ro</strong>r inaltime se masura cu prajina. Mezinul intrecea<br />
tu o palms pe niilionarul targului, Avram Lipa, care, ca sa<br />
nu inghita umilinta, purta cilindru si tocuri inalte. Barbatul<br />
ei n'avea nume, nici meserie. Era barbatul ei. Si rand nu<br />
cara ape la vite, sau nu recita psalmi, se invartea in case<br />
ca un atestat viu de paternitate.<br />
F<strong>ro</strong>del, in schimb, era o femeie p<strong>ro</strong>digioasa. Admirata<br />
de tot targul, ca locomotiva celei mai formidabile gospodarii,<br />
noua vaci, trei capre Taptoase si hambare ea stia sä<br />
puie in miscare aceasta Brea gospodarie, cu bratele vanjoase<br />
ale feciorilor si cu rabdarea de cater a barbatului. Dour<br />
la obo; oficia ea siugura. Incaltata cu cizme de hangar petrificat<br />
si cu capul infasurat intr'o testemea fare culoare,<br />
ea pasia intre carele grele de lucerne ca o vrajitoare dupa<br />
buruieni miraculoase.<br />
Cu ochii striviti, scruta fanul si<br />
cu un zambet care<br />
inflorea i<strong>ro</strong>nic in coltul buzei crapate ca baligarul cizmei,<br />
ratacia pe retina ochilor inchisi de la carele prezente la<br />
chipul absent al vlajganilor ei si se gandea cu mandrie:
A. L. ZISSU 383<br />
Una e, mai baeti, sa te vari in gura lupului pi sa pui mans<br />
pe lucerna care-ti mi<strong>ro</strong>ase tie si pe preturile care-ti convin<br />
tie, aid, la Obor, unde te pandesc atatia ochi ravnitori de<br />
concurenti, pi altar e sa ai de a face cu vitele rabdatoare din<br />
grajd, sau cu boii de tarani prinsi in intunericul hambarului,<br />
la adapostul ochilor indiscreti".<br />
Cand Uziel trecu in fata gardului lui F<strong>ro</strong>del, poarta era<br />
cascata. Esiau carele golite de porumb, iar $loime striga<br />
taranului dela coada sa nu mai inchida poarta Ca vitele<br />
trebuie amu sa se intoarca dela suhat".<br />
$loime era mezinul Grahilor" pi cel mai stalpos si<br />
mai taranit dintre ei. In fata lui Uziel, i1 incecrca totdeauna<br />
un sentiment penibil de Goliath opus lui David 51, desi stia<br />
ca ar putea cu o miscare sa -1 striveasca ca un purice, nu<br />
cuteza sa se atinga de el. Un stavilar se ridica implacabil<br />
intre el si starpitura, cum obisnuia sa-i zica, on de cate<br />
on un gand subversiv ii manca palma". Nu banuia sta..<br />
vilarul urca, cu superbie, din chiar baierele cavalerismului lui.<br />
Uziel se plants in fata portii, scruta imparatia curtii,<br />
iii sufleca pantalonii atinsi de mangaierea rece a glodului<br />
care se intindea covor pans in .prispa casei 'din fund. Cand<br />
ridica privirea, avu sensatia ca urea, pe scara biblica a lui<br />
Jacob spre ceruri.<br />
In fats lui, sta, par infipt, $loime uriasul si ca sa-1<br />
poata privi in ochii mici, cari suradeau cu voia buns a vitei<br />
satule si odihnite, catara ochii pe prajina Vara sfarsit a<br />
vlajganului. $loime ii sgaltai umarul drept ca un cutremur<br />
de pamant pi grai: Mai, Uziel dece stai tu ore intr4 ca<br />
vitelul la poarta noun 5i zgaiesti ochii la vitele dejugate.<br />
In loc sa -faci si tu o treaba, ca tot omul, tot stai si cacti;<br />
gura pi ingriti toate mustele can <strong>ro</strong>iesc in jurul balegarului.<br />
Bags de seat* pentru tainul asta o sa te_ inham la treaba".<br />
$i rase sacadat pi<br />
incantat de spirit, dar.n4inat de me-<br />
;tafora, marai si dadu sa piece.
384 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Prin rumegdtul vitelor graie§te insui Dumnezeu,<br />
care multumege gliei pentru <strong>ro</strong>dul daruit dobitoacelor ce an<br />
fecundat-o cu copita lor. $i de ani de zile cercetez ochiul<br />
vitei cand se comuniazA arand, doar, doar, voi ajunge sa<br />
vad chipul cel mai umil a lui Dumnezeu, in pupils vitei,<br />
cand imbrati§eaza pamantul in spasmul fecundatiei".<br />
Egi nebun, Uziel, Dumnezeu e 'in Sinagoga. In ochii<br />
vitei to oglindegi tu, dobitocule.<br />
Te binecuvantez, ca ma gas4ti vrednic sa sa14luiesc<br />
alaturi de Dumnezeu. Desigur, ca Cel de sus se afla<br />
§i in Sinagoga, dar nu neaparat inchis in chivot sub lacat,<br />
intre suluri, unde un biet vagabond l'a cuprins in nemarginirea<br />
lui. Precum e in tine, cand mangai, cu bunatate de<br />
copil, gatul vasii ca sa-i u5urezi durerea intepaturilor de<br />
wiespe.<br />
Pe prispa, in fund, silueta butucanoasa a lui F<strong>ro</strong>del<br />
ameninta sa se pravale bolovan in ograda, peste $loime §i<br />
Uziel, cari au simtit primejdia. $loime simula o subita iesire<br />
pe Prund in intampinarea vitelor, al ca<strong>ro</strong>r muget striga<br />
heraldic din departari, grajdului, un amor ne5tirbit, pe cand<br />
Uziel murmurs dupa Sloima: Si precum El nu este in<br />
F<strong>ro</strong>del, nici macar dunci cand umbla la Obor, intre carele<br />
de fan, in preajma Lui".
CUV<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>T DE INCHEIERE<br />
Insusiti.va limba $i nazuintele poporului in mijlo=<br />
cul caruia traiti" a fost enuntarea filosofului evreu din<br />
Germania, Moses Mendelssohn, acum ap<strong>ro</strong>ape doua<br />
veacuri. Ganditorul pare sa, fi privit peste secole, cari p<strong>ro</strong>=<br />
fetia lui in ceeace priveste poporul evreu, s'a realizat.<br />
Pretutindeni, in tarile in cari vietuiesc evrei, scrii=<br />
torii lor, au adoptat limba tarii $i au contribuit cu La'<br />
lentul $i cunostintele lor, la ridicarea ei culturala.<br />
J2rezenta lucrare de antologie nu vrea sa fie decat<br />
o alcatuire pur informative, care sa ilustreze aportul<br />
scriitorilor <strong>ro</strong>man de confesiune evreeasca, la literatura<br />
autohtona. Punctul de plecare al Intocmirii a fost a=<br />
cesta. i prin titulatura : 6 0 scriitori <strong>ro</strong>mani de<br />
ori gina e vr e ea sc a` am tinut sa fac tocmai remarca<br />
$i sa insist asupra criteriului de care m'am calauzit, a.<br />
Lund cand am conceput antologia. Acest titlu it socot<br />
cum nu se poate mai nimerit si mai in acord cu nazu.<br />
intele fauritorilor de limba <strong>ro</strong>maneasca ; Tiktin, SM.<br />
neanu, Gaster $i Lazareanu.<br />
Contestarea ca scriitorii <strong>ro</strong>man de origins evreea=<br />
sca au deschis limbii $i literaturii acestei tari perspec.<br />
Live vaste, nu a lipsit. In schimb, insa, s'au gasit cri=<br />
Lid obiectivi cari au scris printre altele :<br />
Am avut prilejul in revista noastra s5 remarcam<br />
adesea lipsa de cunostinte de limba <strong>ro</strong>mans a atator<br />
persoane care iau condeiul in mans. Ai impresia ca to<br />
afli in fata unui strain care n'a asimilat Inca bine limba.<br />
A him*: <strong>ro</strong>meine0e pare multora o expresie ridi.<br />
cura, pentru ca isi zic ca limba materna e o expresie<br />
inascuta a sufletului. Nimic mai fals. Omul se naste<br />
monosilabic $i limba se invata. Ea e un p<strong>ro</strong>ces de cul.<br />
tura si adancime. Multi <strong>ro</strong>man nu stiu <strong>ro</strong>maneste, toc=<br />
mai pentru aceea ca nu vor sa invete. Un fapt semni.
386 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREERSCA<br />
ficafiv si care dovedeste caracferul intelectual al vor.<br />
birii este acela ca in genere <strong>ro</strong>m'anii de confesiune p=<br />
braica vorbesc si scriu <strong>ro</strong>mane§te mai bine decal cei.<br />
lalti. Si aceasta din c uza sfudiului vast. Filologia <strong>ro</strong>mans<br />
este in pluralifatea ei o stiinta creata de aceasta<br />
categoric de <strong>ro</strong>mani.<br />
Gaster, pe care it consulta Eminescu, Lazar Sal.<br />
neanu, Ronetti Roman, Dob<strong>ro</strong>geanu Gherea pe vremuri,<br />
Barbu Lazareanu azi, §tiau §i stiu un lexic <strong>ro</strong>man de o,<br />
bogatie uimifoare" ').<br />
Tudor Arghezi in tabletele" din A devarul l it<br />
erar 0 artistic si Intr'un arficol de fond al re.<br />
visfei Romania l i f e r a r 5." de sub directia lui Liviu<br />
Rebreanu, si Panait 'strati in C rucia cl a Romani s=<br />
m u 1 ti i" au aratat nu numai prezen1a activa §i inoi=<br />
toare in diferitele domenii cari privesc graiul <strong>ro</strong>manese<br />
a filologilor si linguistilor : Lazar 'aineanu, A. I. Can=<br />
drea, H. Tikfin, Moses Gaster §i Barbu Lazareanu, dar<br />
mai mutt : despre acesfa din urma declara ca este<br />
singurul enciclopedist <strong>ro</strong>man dinfre ale carui opere s'ar<br />
pufea cladi cateva cafedre universitare.<br />
I beletristica: F. Aderca si Sergiu Dan, A. Do=<br />
minic si B. Fundoianu, D. Iacobescu, B. Nemteanu, Eu.<br />
gen Relgis, Mihail Sebastian, A. Sfeuerman, H. St.<br />
Streifman, A. Toma, Tristan Tzara si Earle Vo<strong>ro</strong>nca<br />
swat aufenfici scriitori <strong>ro</strong>mani desi evrei de origins.<br />
Ei au adus o remarcabiTa contributie literaturii autoh.<br />
tone. Fie ea au faurit o paging de p<strong>ro</strong>za, sau cizelaf un<br />
vers, au sparf uneori vechile fipare ale limbii liferare<br />
<strong>ro</strong>manesti, ridicand=o la nivelul artistic de azi. Infocmai<br />
ca in critics Ion Trivale §i H. Sanielevici si docforul<br />
Iuliu Bar in stiintele nafurale. Fara sa mai staruim a-<br />
supra lui Vasile Alecsandri, Bogdan Petriceicu=Hasdeu,<br />
A. D. Xenopol, Cezar Boliac si Consf. Dob<strong>ro</strong>geanu.<br />
Gherea, cu originile Inca neprecizafe.<br />
Toafe ace stea s'au pefrecuf numai datorita fapfului<br />
ca au simti §i gandif in limba Cara pe care nu numai<br />
ca au cunoscuf =o impecabil, dar au si trait=o1<br />
1) O. Calinescu, Cum se scrie <strong>ro</strong>maneqte in Adeudrul literar<br />
arItsfic, XII, seria II. 643, din 3 Aprilie 1933.<br />
st
CUV<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>T DE INCHEIERE 387<br />
Despre aceasta asa zis5. p<strong>ro</strong>blems" a scriitorului<br />
<strong>ro</strong>man de origins evreeasca, sau scriitor evreu <strong>ro</strong>man,<br />
on scriitor evreu de limbs <strong>ro</strong>mans, s'a scris de catre<br />
unii cu patima, iar putini pare sa se fi condus numai<br />
dupa un criteriu al obiectivitatii. Cad dupa cum ne<br />
spune criticul Lovinescu : P<strong>ro</strong>blema contribu(lei ele.<br />
mentelor ete<strong>ro</strong>gene" in cadrele literaturii noastre nu.si<br />
capata o actualitate decat atunci cand e raportata la<br />
Evrei, devenind asIfcl unul din aspectele esentiale ale<br />
chestiunii antisemite" 2).<br />
Evreilor din Romania Ii se aduce vina ca ar fi numai<br />
negustori, cam atari etc. In clipa insa in care un fiu<br />
din familia acestora se smulge, simtindu-se atras si do=<br />
rind sa se in<strong>ro</strong>leze in slujba cuvantului scris si sa con=<br />
tribuie cu taler_tu.i<br />
la ctitoria culturii <strong>ro</strong>manesti, inter.<br />
vine chestiunea de rasa si religie si piedicile devin ne.<br />
numarate in calea acestui sol.<br />
Nimeni de pilda, n'a incercat sa dcsparta pe Ca.<br />
ragiale sau pe D. Anghei, greci de origins, de punctul<br />
de baza al literaturii <strong>ro</strong>mane- prin linia de foc a sped=<br />
ficului national" 3).<br />
Cad un Moses Gaster a crezut deli evreu ca<br />
menirea lui e destelenirea ogorului necultivat Inca al fol.<br />
klorului <strong>ro</strong>manesc. Urmarea si rezultatul au fost expul.<br />
zarea lui din tares. Alt evreu, Lazar .55.ineanu s'a<br />
dedicat din prima tinerete filologiei <strong>ro</strong>mane. N'a putut<br />
sa dobandeasca insa cetatenia <strong>ro</strong>mana si s'a expatriat.<br />
H. Tiktin si el evreu, a faurit gramatica pe care o cer.<br />
cetam astazi cu totii, totusi a murit sarac la Berlin.<br />
Cauzele nu sunt grele de ghicit : originea evreeasca.<br />
Asiazi se recunoaste unanim faima de savant a lui<br />
Tiktin :<br />
Cu cats grij5 si cu ce foc vorbeste Tiktin, el,<br />
strainul abia venit in tars, de studiul limbii materne<br />
de care atatia p<strong>ro</strong>fesori r o m an i isi bat joc, p<strong>ro</strong>pova=<br />
duind schimbarea sintaxei si folosirea barbarismelor,..."4).<br />
Tiktin a fost s t r ainul I ,,... nimeni nu s'a ocu.<br />
2) E. Lovinescu, Memoril, Craiova, Scrisul Romfinesc", yol. II,<br />
p. 138.<br />
8) Idem p. 138.<br />
') T. Pisani.
388 60 SCRI1TORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIG1NA EVREEASCA<br />
pat tendentios de originea lui Costache Negri sau Co.<br />
stache Rosetti, a lui Petre Mav<strong>ro</strong>gherni sau Alexandru<br />
Lahovary, dupes cum in literatura nimeni nu i=a obiec=<br />
tat lui Asachi originea armeana, ap<strong>ro</strong>ape tot asa de si.<br />
gura ca §i cea a d.lui G. lbraileanu, teoreticianul spe=<br />
cificului national'', sau lui P. Cerna originea bulgara" 9.<br />
in invatat cu renume eu<strong>ro</strong>pean ca H. Tiktin a fort<br />
ignorat decenii de acei pe cari i=a inzestrat cu monumen=<br />
tala opera: Dictionarul german=<strong>ro</strong>ma n. Si. cite<br />
unul care a vrut sa=1 ajute i=a p<strong>ro</strong>pus sa.si schimbe re=<br />
ligia pentru o catedra. S'a lasat prefacut, din Haymann<br />
in Hariton ; dar catedra n'a putut.o avea.<br />
In ciuda lui, care nu facea nimic pentru aceasta,<br />
i =a vent faima de filolog vestit. A acceptat.o cu supu=<br />
nere, cu jena chiar. Pregatia un dictionar al limbii noa=<br />
sire care e un monument de munci si inteligenta. I s'a<br />
dat pentru dinsul ce a vrut cine s'a intimplat. Apoi,<br />
satul, s'a dus la Berlin. 5i, dupes ani de truda, regimul<br />
nou l=a dat afara pentru ca se intimplase si n'aiba pa=<br />
rinti crestini" 6).<br />
Desigur ca p<strong>ro</strong>blema Linde si spre alte laturi ; eco=<br />
nomice de exemplu. Caci soarta tutu<strong>ro</strong>r acelor care s'au<br />
nascut evrei si n'au ing,aduinta deplina de a.si pune in<br />
slujba Orli intelepciunea si gandirea lor, atarna si de<br />
multele fatete ale vesnicei p<strong>ro</strong>blem ,. antisemite. Chess<br />
tiunea, dupes cum am spus, nu se actualizeazi de cat<br />
cand e vorba de Evrei, adica atunci cand e fixates in<br />
cadrele unei p<strong>ro</strong>bler6e ce depaseste literatura si se tn.=<br />
duce intr'un antagonism nu numai de rasa sau de re=<br />
ligie, ci si economic" 7).<br />
Numai for nu li se ingaduie indemnul <strong>ro</strong>manesc<br />
al lui Anton Pann (deli originar din Bulgaria si avand<br />
drept mama o grecoaica) :<br />
CanfA, mai frate <strong>ro</strong>mane<br />
Pe graiul *i limbs fa I<br />
Si lases cele streine<br />
Ei de a 0 le canfa!<br />
S. PODOLE<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>II<br />
6) E. Lovinescu, op. cit., 11, p. 139.<br />
6) N. Iorga, H. Tiktla in Neamul Romanese, XXXI, 68, 1936.<br />
7) E. Lovinescu, op. ott II, p. 139.
BIBLIOGRAFIE<br />
ADAMESCU Gheorghe, Contributiune la bibliografia<br />
<strong>ro</strong>maneascii, vol. II, editura Casa Scoalelor, 1923.<br />
ADAMESCU Gheorghe, Contributiune la bibliografia<br />
<strong>ro</strong>maneasca, vol. III, edituraCasa $coalelora, 1928.<br />
AT<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>ASIU I. C., Miscarea socialistli, vol. 1, editura<br />
AdevArur 1932.<br />
C<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>DREA A. I. si ADAMESCU Oh., Dictionarul<br />
Enciclopedic Cartes Romaneascii, editura Cartes<br />
Romtmeasea, 1931.<br />
CRITZM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng> Emil 1., Doctorul Iu liu Barasch, Bucuresti,<br />
(?)<br />
CRITZM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng> EMIL I., Ronetti Roman, ed. II, H.<br />
Steinberg", 1915.<br />
DAFIN loan, Iasul cultural si social, Iasi, 1929.<br />
DAFIN loan, Figuri iesene, ed. 11, Iasi, 1927.<br />
DRAGOMIRESCU M., Barbu Nemteanu: Antologie,<br />
editura Casa Scoalelor", 1926.<br />
HEINE H., Melodii Ebraice, traduse de B. Nem-<br />
teanu, Buc., 1919.<br />
HODOS Nerva si<br />
IONESCU Sadi Al , Publicatiunile<br />
periodice <strong>ro</strong>manesti, editura Academia Romany ", 1913.<br />
LOVINESCU E , Memorii, vol. II, editura Scrisul<br />
Rom&nese, Craiova, (?).<br />
P<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>.A. Saga, Insurectia dela Zurich. ed. .Unu", 1934.<br />
PERPESS1CIUS si PILLAT I., Antologia poetilor de<br />
azi, edit. Cartes Romiineasci", vol. 1. 1925, vol. 11, 1928.
390 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
SAINE<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>U Const., Lazar Saineanu, editura Culture<br />
Poporului", 1935.<br />
SCHWARZFELD M, Dr. IOW Barasch, editura cercului<br />
Libertatea", 1919.<br />
SCHWEIG M., Indicatorul Sa<strong>ro</strong>nului, Buc., 1915.<br />
STEUERM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng> A. Rodion, Cartea Baiatului meu,<br />
Iasi, 1924.<br />
TZARA Tristan, Prime le Poeme, ed. line, 1934.<br />
VORNEA Luca, Lazar Saineanu, ed. <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng> 1931.<br />
Anuar pentru Israeliti, 1877-1893 (redactat de M.<br />
Schwarzfeld).<br />
Armor de studii judaice Sinai", vol. 11, 1929<br />
(redactat de Dr. M. A. Halevy).<br />
Almanachul evreesc ilustrat pentru Romania,<br />
1932 (redactat de Dr. M. A. Mibashan).<br />
Am cercetat de asemenea colectiile ziarelor Si revistelpr:<br />
Fraternitatea", Egalitatea", Curierul Israelit", Mantuiree,<br />
Aumea Israel la", Lumea Evree", Slid din lumen<br />
evreeasca" $i Adam'.<br />
In alcaluirea bio-bibliografiilor, m'am servit de o sea-<br />
ma de date extrase_slin nec<strong>ro</strong>loage $i studii istorico-lite-<br />
rare, semnate in colecliile .periodicelor aci enumerate de<br />
Emil I. Critzman, M. Schwarzfeld $i Barbu Lazareanu. Am<br />
mai cercetat unele studii Istorico-literare publicate de Barbu<br />
Lazareanu in <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng>", Dimineafa" 9t<br />
<st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng> literar<br />
$i artistic".
TABLA DE MATERII<br />
Pag<br />
Pana Sasa 207<br />
Peltz I. 213<br />
Pribeagu Ion .<br />
221<br />
Racaciuni Isaiia 227<br />
Relgis Eugen 233<br />
Robot Al. 241<br />
Roman Ronetti 245<br />
Saineanu Lazar 253<br />
Sanielevici H. 261<br />
Schwarzfeld E. Dr. 267<br />
Schwarzfeld M. 273<br />
Sebastian Mihail 281<br />
Silviu George<br />
Spina 0<br />
Stern Adolphe<br />
,<br />
.<br />
289<br />
293<br />
297<br />
......... .<br />
..... ..<br />
Steuerman A. 303<br />
Streitman H. St. . 311<br />
St<strong>ro</strong>e George 317<br />
Terziman Al. 323<br />
Tiktin H. 327<br />
Toma A 333<br />
.. .<br />
Trivale Ion , 339<br />
Tudor Andrei 345
392 60 SCRIITORI ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>I DE ORIGINA EVREEASCA<br />
Pag.<br />
Tzara Tristan 349<br />
Verea Adrian - ...... ,<br />
. . 353<br />
Ve<strong>ro</strong> L. 359<br />
Vo<strong>ro</strong>nca Ilarie 363<br />
Weiss Aureliu , . 369<br />
Westfried Al. , 375<br />
Zissu A L , 379<br />
CuvAnt de Incheiere 385<br />
Bibliografie 389<br />
Tab la de materii . ......<br />
g<br />
. . 391
In preggtire :<br />
EVREII IN CULTURA ROM<st<strong>ro</strong>ng>AN</st<strong>ro</strong>ng>A<br />
VOLUMUL I<br />
PUBLICISTICA
LIBRA.RIA U NIVERS AL A"<br />
ALCALAY Q. Co.<br />
NOUT ATI LITERARE<br />
Tudor Arghezl,<br />
IP<br />
Cezar Petrescu,<br />
Mihail Sebastian,<br />
Damian Stlinolu,<br />
IP<br />
Ury Benador,<br />
pp<br />
Teodor Reiscanu,<br />
Mircea Damian,<br />
N. D. Cocea,<br />
V/<br />
I. Peitz.<br />
IP<br />
Horia Oprescu,<br />
Ion Cantacuzino,<br />
H. Bonciu,<br />
M. D. loanid,<br />
Sarin Cassuan,<br />
Rosamond Lehman,<br />
lose Ca<strong>ro</strong>ler°,<br />
Alberto Insua,<br />
D. H. Lawrence,<br />
PP<br />
()chit Maid! Domnului<br />
Cimitirul Bunn Vestire<br />
Dumineca Orbulut<br />
°rapt cu salciimi<br />
Parada No<strong>ro</strong>cului<br />
E<strong>ro</strong>s in miinfistire<br />
Ghetto veac XX<br />
Subject banal<br />
Ileana Lupului<br />
Deacurmezisul<br />
Andrei Vain<br />
Nea Nae<br />
Actele vorbe5le<br />
Nopfile domnisoarei Mill<br />
Arena cu un singur<br />
spectator<br />
Uzina de basme<br />
Bagaj<br />
Desmeticire<br />
S. O. S.<br />
Pulbere<br />
Femeia scump plAtita<br />
Irene trebue sii lubeascii<br />
Amantul doamnei<br />
Ch atterley<br />
Femet in dragoste<br />
Fit si multi<br />
Fecioara $i figanul<br />
Armasarul St. Mawr