Arhive personale şi familiale - Arhivele Naţionale ale României
Arhive personale şi familiale - Arhivele Naţionale ale României
Arhive personale şi familiale - Arhivele Naţionale ale României
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Arhive</strong><br />
<strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Vol. 1<br />
Repertoriu arhivistic
2<br />
ISBN 973-8308-04-6
ARHIVELE NAŢIONALE ALE ROMÂNIEI<br />
<strong>Arhive</strong><br />
<strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Vol. I<br />
Repertoriu arhivistic<br />
Bucureşti<br />
2001<br />
Autor: Filofteia Rînziş<br />
3
4<br />
• Redactor: Ioana Alexandra Negreanu<br />
• Au colaborat: Florica Bucur, Nataşa Popovici, Anuţa Bichir<br />
• Indici de arhive, antroponimic,<br />
toponimic: Florica Bucur, Nataşa Popovici<br />
• Traducere: Margareta Mihaela Chiva<br />
• Culegere computerizată: Filofteia Rînziş<br />
• Tehnoredactare <strong>şi</strong> corectură: Nicoleta Borcea, Otilia Biton<br />
• Coperta: Filofteia Rînziş<br />
• Coperta 1: Alexandru Marghiloman, Alexandra Ghica<br />
Ion C. Brătianu, Alexandrina Gr. Cantacuzino<br />
• Coperta 4: Constantin Argetoianu, Nicolae Iorga<br />
Sinaia, iulie 1931<br />
Cartea a apărut cu sprijinul Ministerului Culturii <strong>şi</strong><br />
Cultelor
CUPRINS<br />
Introducere……………………………….7<br />
Résumé …………………………………..24<br />
Lista abrevierilor ……………………….29<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong>……………30<br />
Bibliografie…………………………….298<br />
Indice de arhive………………………...304<br />
Indice antroponimic……………………313<br />
Indice toponimic……………………….356<br />
5
INTRODUCERE<br />
„…avem marea datorie să dăm <strong>şi</strong> noi arhivelor<br />
noastre întreaga atenţie ce o merită, să adunăm <strong>şi</strong> să<br />
organizăm pentru posteritate toate categoriile de<br />
material arhivistic, care pot să lămurească<br />
generaţiilor viitoare viaţa actuală a poporului român<br />
în toată deplinătatea lui.”<br />
Constantin Moisil<br />
Prospectarea trecutului istoric al poporului român este o condiţie<br />
esenţială pentru siguranţa viitorului politic, economic <strong>şi</strong> cultural al acestuia.<br />
Evoluţia unei societăţi, familii sau persoane va putea fi conturată în măsura în<br />
care adevărul istoric este cunoscut, înţeles <strong>şi</strong> însu<strong>şi</strong>t, iar învăţămintele desprinse<br />
devin realitate <strong>şi</strong> nu doar ilustrări episodice risipite de-a lungul timpului.<br />
La început de mileniu <strong>şi</strong> secol, <strong>Arhive</strong>le <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> <strong>ale</strong> <strong>României</strong>,<br />
instituţie de stat creată în urmă cu 170 de ani, având menirea de a aduna <strong>şi</strong><br />
proteja documentele, se află în faţa unor transformări de structură legate de<br />
exercitarea atribuţiilor majore ce îi revin în crearea, administrarea, conservarea <strong>şi</strong><br />
folosirea Fondului Arhivistic Naţional, de modernizarea întregului său sistem, de<br />
reevaluare a dialogului cu lumea ştiinţifică <strong>şi</strong> publicul larg, precum <strong>şi</strong> a<br />
mijloacelor de comunicare <strong>şi</strong> acces rapid la fondurile <strong>şi</strong> colecţiile arhivistice pe<br />
care le păstrează.<br />
Trăinicia peste veacuri a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> <strong>ale</strong> <strong>României</strong> se explică<br />
prin valoarea istorico-documentară a tezaurului arhivistic pe care îl<br />
administrează, numărul mare de fonduri <strong>şi</strong> colecţii arhivistice pe care le conservă<br />
(peste 30000 de fonduri <strong>şi</strong> colecţii ce însumează circa 280000 metri liniari de<br />
arhivă), interesul tot mai larg, greu de estimat, faţă de documentul de arhivă ca<br />
izvor istoric <strong>şi</strong> probă juridică, manifestat de către cetăţeni români <strong>şi</strong> străini, dar <strong>şi</strong><br />
prin dăruirea <strong>şi</strong> strădania cu care generaţii de arhivişti au organizat, prelucrat <strong>şi</strong><br />
publicat documentele ce constituie Fondul Arhivistic Naţional.<br />
In <strong>Arhive</strong>le <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> documentele sunt organizate în fonduri <strong>şi</strong> colecţii<br />
arhivistice, respectându-se principiile de fondare <strong>şi</strong> ordonare a documentelor, de<br />
clasificare a fondurilor arhivistice, de constituire a unităţilor de păstrare <strong>şi</strong> de<br />
prelucrare de specialitate a acestora.<br />
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong> conservă cu predilecţie<br />
arhive create de instituţii centr<strong>ale</strong>, fonduri <strong>person<strong>ale</strong></strong>, <strong>famili<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> colecţii de<br />
documente de mare importanţă. La direcţiile judeţene <strong>ale</strong> <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong><br />
sunt gestionate fondurile arhivistice create de instituţii, întreprinderi <strong>şi</strong> bănci<br />
zon<strong>ale</strong>, personalităţi <strong>şi</strong> familii de interes local (unele dintre acestea deţin <strong>şi</strong><br />
fonduri sau fragmente de fonduri create de mari personalităţi <strong>şi</strong> familii), precum
8<br />
<strong>şi</strong> numeroase colecţii de documente. Semnalăm faptul că la unele direcţii<br />
judeţene sunt păstrate <strong>şi</strong> fonduri arhivistice create de instituţii centr<strong>ale</strong> 1 cu<br />
atribuţii la nivelul provinciilor istorice româneşti.<br />
Între cele mai valoroase <strong>şi</strong> interesante tipuri de fonduri existente în<br />
<strong>Arhive</strong>le <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> <strong>ale</strong> <strong>României</strong> se numără <strong>şi</strong> fondurile <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong>.<br />
Peste 1500 de asemenea arhive create de personalităţi româneşti <strong>şi</strong> străine, de<br />
familii importante sau mai puţin importante în istoria poporului român sunt<br />
prelucrate <strong>şi</strong> protejate cu grijă în depozitele Direcţiei <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice<br />
Centr<strong>ale</strong>, Direcţiei Municipiului Bucureşti <strong>şi</strong> la cele 40 de direcţii judeţene <strong>ale</strong><br />
<strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong>.<br />
Lucrarea <strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong> este un repertoriu al arhivelor de<br />
această categorie, achiziţionate <strong>şi</strong> introduse în circuitul ştiinţific de <strong>Arhive</strong>le<br />
<strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> <strong>ale</strong> <strong>României</strong> până în anul 2000. Piesele documentare ce intră în<br />
componenţa unor astfel de fonduri fac cunoscut rolul personalităţilor în societate,<br />
dezvăluie viaţa particulară a creatorilor de arhive, conturează zbaterile, succesele<br />
<strong>şi</strong> neîmplinirile acestora, dorinţele înfăptuite sau neatinse niciodată, descriu<br />
complexitatea relaţiilor dintre membrii unor familii, prieteniile <strong>şi</strong> duşmăniile,<br />
faptele importante <strong>şi</strong> măruntele crâmpeie din viaţa oamenilor importanţi, a celor<br />
simpli sau a marilor <strong>şi</strong> micilor familii.<br />
Istoria nu s-a scris <strong>şi</strong> nu va fi scrisă numai pe baza documentelor<br />
administrative, ofici<strong>ale</strong>, alături de acestea este vital să fie semnalate <strong>şi</strong> fructificate<br />
arhivele <strong>person<strong>ale</strong></strong>, create de cei care fac istoria pas cu pas. Desigur că cele două<br />
tipuri de arhive – ofici<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> particulare – se completează reciproc, dar cele din<br />
urmă dau originalitatea, culoarea, spiritul <strong>şi</strong> mentalităţile unei epoci. <strong>Arhive</strong>le<br />
<strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong> sunt în aceea<strong>şi</strong> măsură viaţă <strong>şi</strong> istorie.<br />
Importanţa <strong>şi</strong> numărul considerabil al unor astfel de fonduri păstrate în<br />
depozitele <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> ne-au determinat să elaborăm repertoriul în două<br />
volume. Primul cuprinde descrierea arhivelor <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong> conservate la<br />
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong>, Direcţia Municipiului Bucureşti a<br />
<strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> direcţiile judeţene Alba, Arad, Argeş, Bacău, Bihor,<br />
Bistriţa-Năsăud, Botoşani, Braşov, Brăila, Buzău, Caraş-Severin, Călăra<strong>şi</strong>,<br />
Constanţa <strong>şi</strong> Covasna. Cel de-al doilea volum va fi constituit din prezentările<br />
arhivelor <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong> existente în depozitele celorlalte direcţii judeţene.<br />
Repertoriul este constituit din fişe complexe de prezentare a documentelor<br />
fondurilor <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> a unor colecţii de documente clasate alfabetic,<br />
pentru fiecare deţinător de arhivă <strong>şi</strong> concepute potrivit cerinţelor <strong>şi</strong> uzanţelor de<br />
1 La Ia<strong>şi</strong> – Divanul Domnesc (1786-1862); Ministerul de Finanţe al Moldovei (1763-<br />
1862); Ministerul de Justiţie al Moldovei (1832-1862); Ministerul de Interne al Moldovei<br />
(1831-1862); Secretariatul de Stat al Moldovei (1832-1862); la Cluj – Directoratul Fiscal<br />
(1722-1918); Tezaurariatul Minier al Transilvaniei (1694-1848); la Alba Iulia – Tezaurariatul<br />
Montanistic al Transilvaniei (1772-1848); la Sibiu – Dieta Transilvaniei (1520-1900) <strong>şi</strong><br />
Tezaurariatul Transilvaniei (1690-1864); vezi <strong>şi</strong> la Marcel-Dumitru Ciucă, <strong>Arhive</strong>le existente<br />
în depozitele <strong>Arhive</strong>lor Statului <strong>şi</strong> la alţi deţinători, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 4, 1978, p. 429-<br />
443.
elaborare a unui repertoriu arhivistic: 1– denumirea fondului, date gener<strong>ale</strong> despre<br />
fond: anii extremi ai documentelor, numărul unităţilor arhivistice, numerele de<br />
inventare arhivistice <strong>şi</strong> limbile în care sunt scrise documentele; 2 – informaţii gener<strong>ale</strong><br />
despre creatorul fondului; 3 – descrierea conţinutului <strong>şi</strong> genului documentelor<br />
arhivelor <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong>; 4 – referinţe despre locurile de depozitare a diferitelor<br />
fragmente de fond aparţinând aceluia<strong>şi</strong> creator <strong>şi</strong> 5 – bibliografia fondului sau<br />
colecţiei, acolo unde aceasta a putut fi depistată <strong>şi</strong> studiată.<br />
Menţionăm că, pentru unele direcţii judeţene au fost repertorizate <strong>şi</strong> colecţii<br />
de arhive <strong>person<strong>ale</strong></strong> sau <strong>famili<strong>ale</strong></strong>, precum <strong>şi</strong> fragmente din colecţiile de documente<br />
provenite din achiziţii compacte, prelucrate în inventare separate sau evidenţiate în<br />
acestea <strong>şi</strong> definite ca aparţinând unor persoane sau familii 2 . O asemenea opţiune are<br />
ca bază argumente ce ţin de oportunitatea <strong>şi</strong> operativitatea intrării în circuitul<br />
ştiinţific a unor surse istorice care întregesc baza documentară referitoare la<br />
creatorii arhivelor <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong> păstrate la unele direcţii judeţene <strong>şi</strong> de<br />
faptul că în multe cazuri acestea deţin o cantitate mică de astfel de arhive.<br />
Unele precizări trebuie făcute <strong>şi</strong> pentru Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong><br />
Istorice Centr<strong>ale</strong>. La acest mare deţinător de fonduri <strong>şi</strong> colecţii extrem de<br />
importante, au fost prezentate arhivele ce se încadrează în categoria fondurilor<br />
<strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong>, excepţie de la acest criteriu făcând-o colecţiile constituite<br />
pentru unele dintre marile personalităţi <strong>ale</strong> istoriei <strong>şi</strong> culturii româneşti, cum sunt<br />
Alexandru Ioan Cuza, Mihai Eminescu, Take Ionescu, Nicolae Iorga <strong>şi</strong> pentru<br />
unele personalităţi străine, cum ar fi Paul Bataillard.<br />
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong> conservă documente<br />
referitoare la personalităţi <strong>şi</strong> familii <strong>şi</strong> în colecţia „Achiziţii Noi” 3 , în multe alte<br />
colecţii de documente 4 <strong>şi</strong> manuscrise 5 , în Colecţia Personalităţi 6 din domeniile<br />
2<br />
Este cazul direcţiilor judeţene Arad, Bacău, Bihor, Braşov, Buzău, Caraş-Severin<br />
<strong>şi</strong> Covasna.<br />
3<br />
Bellu Barbu, Apostoiu P., Bolintineanu C. Şt. <strong>şi</strong> Bolintineanu Al., Brătăşanu D., Brescan<br />
I., Cachi Alexandru Ene, Călinoiu Ioniţă, Cantacuzino I. A., inventar nr. 86; Cioculescu Şt.,<br />
Ciorănescu, Ciuceanu Ştefan, Cocărăscu I., Colibăşeanu, Cosmescu, Depărăţeanu Teodor, Diţulescu<br />
Florea, Dubău A., Filipescu G. Em., Filişanu Smaranda, Filitis Procopie, Frunzescu Iancu,<br />
Gribinicea Iosif, Gurănescu, Ivanovici Gh., inventar nr. 87; Krupenschi, inventar nr. 88, Hurmuzaki,<br />
Mălureanu, Mihăiescu I., Mihăilă Lungu Dorea, Iosif Monnier, Nădejde N. C., Năsturel P. V.,<br />
Negoescu I., Simionescu Râmniceanu, Telescu Ioan D., inventar nr. 88; Olănescu C., Petrino A.,<br />
Piloiu Niţă I., Popescu I. N., Popescu N., Papazoglu, Vârnav Sofronie, inventar nr. 89; Nectarie<br />
Moraitul, inventar nr. 90; Roznovanu, inventar nr. 91, 92; Cantacuzino, inventar nr. 93.<br />
4<br />
Colecţiile: Cantacuzino, inventar nr. 2308, Constantinescu-Mirceşti, inventar nr.<br />
1724, Bălăianu Mihail Diosti, inventar nr. 2242, Buzdugan Gheorghe, inventar nr. 1497, Ion<br />
Ionaşcu, inventar nr. 1499, Marinescu-Sârbulescu, inventar nr. 1500, Nicolaeasa Gheorghe,<br />
inventar nr. 1746, Potra George, inventar nr. 1501, Vineş Vasile, inventar nr. 906 <strong>şi</strong> alte colecţii<br />
de documente: Diplomatice, inventar nr. 77, Istorice, inventarele nr. 2244, 2245, 2267-2270,<br />
2301, 2371, 2391, Moldoveneşti, inventarele nr. 716-718, 753, 1299, 1931, Munteneşti,<br />
inventarele nr. 748-752, 1081,1329, 1498, 1930, privind Transilvania,inventar nr. 1853, Peceţi I,<br />
9
10<br />
economic, politic, juridic, militar, tehnic ş.a., Colecţia Scriitori <strong>şi</strong> artişti români <strong>şi</strong><br />
străini 7 , în unele fonduri create de instituţii <strong>şi</strong> organisme de stat, precum <strong>şi</strong> în<br />
fondul Casa Regală la structurile de fond 8 constituite pentru membrii familiei<br />
reg<strong>ale</strong>.<br />
Nu au format obiectul repertoriului arhivele „caselor comerci<strong>ale</strong>”<br />
conservate în depozitele Direcţiei <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong>.<br />
Documentele fondurilor <strong>şi</strong> colecţiilor arhivistice incluse în repertoriu au<br />
fost create de politicieni <strong>şi</strong> oameni de ştiinţă, nobili <strong>şi</strong> boieri, diplomaţi, profesori,<br />
medici, avocaţi, economişti, arhitecţi, ofiţeri, preoţi, ziarişti <strong>şi</strong> redactori, cineaşti<br />
<strong>şi</strong> regizori, istorici, arhivişti, scriitori <strong>şi</strong> artişti plastici de renume sau mai puţin<br />
cunoscuţi, din ţară <strong>şi</strong> din afara graniţelor <strong>României</strong>.<br />
Deosebita valoare a pieselor documentare ce compun asemenea arhive nu<br />
poate fi discutată, ele oferind o p<strong>ale</strong>tă extrem de complexă de informaţii, puţin<br />
cunoscute <strong>şi</strong> studiate sau cercetate cu predilecţie ca izvor al vieţii politice. <strong>Arhive</strong>le<br />
<strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong> prezintă la un moment dat mai mult interes decât arhivele<br />
administrative sau politice, de exemplu. Ele favorizează aprofundarea vechilor studii,<br />
lămurirea unor fenomene istorice <strong>şi</strong> evenimente politice controversate, precum <strong>şi</strong><br />
extinderea domeniilor de investigare prin abordarea unora noi, specializate.<br />
Cercetarea <strong>şi</strong> scrierea istoriei devin mai atractive <strong>şi</strong> mai apropiate de realitatea vieţii<br />
cotidiene, fenomenele importante vor îmbrăca haina epocii, cu tradiţiile <strong>şi</strong> specificul<br />
transmis de creatorii arhivelor <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong>.<br />
De<strong>şi</strong> nu ne-am propus o analiză a conţinutului documentelor fondurilor<br />
<strong>famili<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong>, dat fiind faptul că acesta poate fi parcurs în paginile<br />
lucrării noastre, în cele ce urmează dorim să menţionăm totu<strong>şi</strong> importanţa câtorva<br />
genuri de documente conţinute de astfel de arhive.<br />
De la început, apreciem valoarea deosebită a scrisorilor <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> de<br />
familie, a ilustratelor <strong>şi</strong> chiar a cărţilor de vizită ce scot la lumină momente inedite<br />
din viaţa marilor personalităţi <strong>şi</strong> a oamenilor obişnuiţi. Remarcăm scrisorile păstrate<br />
în fondurile <strong>famili<strong>ale</strong></strong> Balş, Bălăceanu, Bengescu, Brâncoveanu, Cantacuzino,<br />
Cicio-Pop, Chrissoveloni, Ghica, Greceanu, Haller, Hasnaş, Kemény, Mavrocordat,<br />
Simu, Porcia, Suţu, Sturdza, Ugray-Bölönyi <strong>şi</strong> Űrményi, în fondurile <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>ale</strong><br />
politicienilor, diplomaţilor, istoricilor, juriştilor, scriitorilor sau artiştilor: Anton<br />
Alexandrescu, Constantin Argetoianu, George Bariţiu, Nicolae Bagdasar,<br />
inventar nr. 75 <strong>şi</strong> II, inventar nr. 2246, Secţia Istorică, inventar nr. 1330, Suluri I, inventar nr. 76 <strong>şi</strong><br />
II inventar nr. 2366.<br />
5<br />
Hasdeu Iulia, inventarele nr. 1427-1461, Moscu, vol. I-IV, inventarele nr. 1483-<br />
1485, 1512-1515.<br />
6<br />
Inventar nr. 1875.<br />
7<br />
Inventar nr. 1864.<br />
8<br />
Regele Carol II, inventar nr. 1336, regele Ferdinand, inventar nr. 1337, regina<br />
Maria, vol. I-IV, inventarele nr.1338-1341, regina Elena, inventar nr. 1342, principesa<br />
Elisabeta, inventar nr.1343, principesa Ileana, inventar nr. 1344, principesa Marioara,<br />
inventar nr. 1345, regele Mihai, inventar nr. 1346, principele Nicolae, inventar nr. 1347,<br />
regina Elisabeta, inventar nr. 1457.
11<br />
Alexandru Beldiman, Ion C. Cantacuzino, Petre P. Carp, Timotei Cipariu, Elena<br />
Davila-Perticari, George Enescu, Onisifor Ghibu, Solomon Haliţa, Octavian Lupaş,<br />
Iuliu Maniu, Alexandru Marghiloman, Iuliu Marţian, Paolo Mercuri, Jean Mihail,<br />
Gheorghe Moroianu, Ioan Raţiu, Vasile Stoica, Aida Vrioni.<br />
Deosebit de importante sunt caietele cu însemnări zilnice, amintirile sau<br />
memoriile unora dintre creatorii de arhivă. Acestea pot fi cercetate în fondurile:<br />
Acterian, Constantin Argetoianu, Lazăr Stan Belcin, Bengescu, Henri Berthelot,<br />
Cantacuzino, Caradja, Armand Călinescu, Emil Cerkez, Goga, Pavel Jumanca,<br />
Ludovic Kónya, Octavian Lupaş, George Neni<strong>şi</strong>or, Nicolae Nitrean, Ion Pelivan,<br />
Savel Rădulescu, Alexandru Serescu, Vasile Tănăsescu, Nistor Teodorescu <strong>şi</strong><br />
mulţi alţii.<br />
Fondurile <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong> abundă de manuscrise <strong>ale</strong> lucrărilor<br />
ştiinţifice <strong>şi</strong> literare, de cursuri <strong>şi</strong> note de curs sau de caiete cu notiţe luate în anii<br />
de studiu. Asemenea genuri de documente se regăsesc în fondurile <strong>şi</strong> colecţiile<br />
George Bacovia, Camil Baltazar, Paul Bataillard, Teodor Bălan, Damian Bogdan,<br />
Alexandru Boldur, Vincenţiu Bunyitay, George Catană, Emil Chifa, George<br />
Coşbuc, Nichifor Crainic, Bucura Dumbravă, Virginia Grivase, Hasnaş, Titus<br />
Hotnog, Sigismund Justh, Nicolae Leonăchescu-Nandraşu, Gheorghe Lipovan,<br />
Alexandru Macedonski, Traian Mager, Jean Mihail, Vasile Petri, Aurel Goian<br />
Poenariu, Ion Podea, Ion Pelivan, Vasile Popeangă, Florian Porcius, Emil Precup,<br />
Petru Râmneanţu, Marcel Romanescu, Aurelian Sacerdoţeanu, Marin Tohăneanu<br />
<strong>şi</strong> Petre Vintilă.<br />
La toate acestea se adaugă o multitudine de brevete pentru acordarea unor<br />
ordine sau distincţii militare <strong>şi</strong> ştiinţifice, schiţe <strong>şi</strong> arbori genealogici, plicuri cu<br />
valoare filatelică, amprente sigilare, sigilii poşt<strong>ale</strong>, partituri muzic<strong>ale</strong>, desene,<br />
gravuri, stampe <strong>şi</strong> timbre, colecţii de ziare <strong>şi</strong> reviste.<br />
Documentele fotografice – albume <strong>şi</strong> fotografii – conservate în mai toate<br />
arhivele incluse în repertoriu aduc în faţa cititorilor portretele celor care au creat<br />
sau colecţionat asemenea mărturii istorice, <strong>ale</strong> rudelor <strong>şi</strong> prietenilor acestora, în<br />
multe situaţii personalităţi marcante în diferite domenii de activitate, proiectează<br />
siluetele oraşelor <strong>şi</strong> clădirilor de altădată, interioarele unor case boiereşti,<br />
vestimentaţia <strong>şi</strong> coafurile de epocă.<br />
Informaţiile oferite de asemenea documente întregesc aria de cunoaştere a<br />
unui domeniu sau a altuia, oferă posibilitatea înţelegerii sistemelor de educaţie prin<br />
familie <strong>şi</strong> şcoală a tinerilor din generaţiile trecute, a influenţelor primite de aceştia<br />
<strong>şi</strong>, în cele din urmă, de societatea românească. Studiind izvoarele documentare<br />
incluse în arhivele <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong>, învăţăm că nimic din ceea ce există astăzi<br />
făurit de mintea <strong>şi</strong> mâna omului nu a fost creat fără zbatere, implicare <strong>şi</strong> dăruire,<br />
fără renunţări <strong>şi</strong> sacrificii, marcate oră de oră <strong>şi</strong> zi de zi, clădirea oricărui lucru sau<br />
fapt fiind rostul <strong>şi</strong> puterea vieţii unei persoane, a unei societăţi.<br />
Ca genuri de documente întâlnim în această categorie de fonduri <strong>şi</strong><br />
colecţii, pe lângă cele amintite mai sus, cărţi domneşti, diplome <strong>şi</strong> privilegii<br />
princiare, reg<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> imperi<strong>ale</strong>, confirmări de proprietăţi, diplome de nobilitate,<br />
certificate de stare civilă <strong>şi</strong> de studii, testamente, invitaţii la manifestări ştiinţifice<br />
<strong>şi</strong> mondene, programe <strong>ale</strong> acestora, decrete de numiri în funcţii, sentinţe
12<br />
judecătoreşti, hotărnicii, jalbe, contracte de vânzare-cumpărare, de moştenire, de<br />
arendare, de zălogire, inventare de bunuri <strong>şi</strong> biblioteci, registre de socoteli,<br />
conscripţii, catagrafii <strong>şi</strong> urbarii.<br />
Documentele ce intră în componenţa fondurilor <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong> se<br />
păstrează sub formă de origin<strong>ale</strong>, concepte <strong>şi</strong> copii de diferite tipuri, au fost scrise,<br />
în cea mai mare parte, pe hârtie, extrem de puţine au ca suport pergamentul <strong>şi</strong> mai<br />
puţine dintre ele, în special diplomele mediev<strong>ale</strong> poartă reprezentări <strong>ale</strong> stemelor de<br />
stat, de familie sau <strong>person<strong>ale</strong></strong>, precum <strong>şi</strong> sigilii de diferite tipuri.<br />
Din punct de vedere al limbii în care au fost scrise documentele<br />
subliniem că, în funcţie de zona geografică <strong>şi</strong> locurile de emitere, predominantă<br />
este limba română 9 , în unele cazuri maghiara <strong>şi</strong> germana, nelipsind fireşte nici<br />
documentele redactate în limbile clasice, latină <strong>şi</strong> greacă, precum <strong>şi</strong> cele scrise în<br />
limbile de circulaţie internaţională ca franceza, engleza, italiana, spaniola <strong>şi</strong> chiar<br />
în ebraică <strong>şi</strong> chineză.<br />
Toate aceste sublinieri demonstrează, o dată în plus, procesul continuu de<br />
angrenare a românilor în lumea europeană, de asimilare a valorilor cultur<strong>ale</strong> <strong>şi</strong><br />
ştiinţifice europene. Mulţi români au tradus din operele unor scriitori clasici,<br />
moderni <strong>şi</strong> contemporani, de asemenea, valorile cultur<strong>ale</strong> naţion<strong>ale</strong> s-au bucurat<br />
de interesul <strong>şi</strong> aprecierea oamenilor de cultură <strong>şi</strong> ştiinţă de peste hotare. Dovada<br />
elocventă în acest sens este schimbul de scrisori purtat de membrii unor familii<br />
<strong>şi</strong> de personalităţile româneşti cu personalităţi străine, interesul manifestat de<br />
acestea din urmă faţă de istoria <strong>şi</strong> cultura poporului român, exprimat <strong>şi</strong> prin<br />
acordarea de titluri ştiinţifice <strong>şi</strong> academice sau prin dreptul de a purta ordine <strong>şi</strong><br />
medalii emise de alte state.<br />
Repertoriul arhivelor <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong> are <strong>şi</strong> calitatea de a semnala<br />
diferitele locuri de depozitare a unor fragmente de fonduri arhivistice create de<br />
acela<strong>şi</strong> autor, persoană sau familie. Astfel că întregirea unor importante arhive prin<br />
copierea documentelor pe microfilm <strong>şi</strong> suporţi informatici sau cel puţin studierea<br />
tuturor inventarelor arhivistice elaborate pentru diferitele fragmente de fonduri,<br />
devin mijloace de orientare rapidă, exactă <strong>şi</strong> completă a cercetătorilor <strong>şi</strong> publicului<br />
în multitudinea de fonduri <strong>şi</strong> colecţii pe care <strong>Arhive</strong>le le deţin.<br />
Referitor la acest aspect, ne-am propus să prezentăm câteva exemple de<br />
arhive <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong> aparţinând aceluia<strong>şi</strong> creator, dar păstrate<br />
(fragmentar) în mai multe depozite <strong>ale</strong> <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong>.<br />
O parte din arhiva familiei Bacovia se află în depozitele D.A.N.I.C. <strong>şi</strong> la<br />
Ia<strong>şi</strong>, arhiva creată de George Bariţiu este păstrată la Alba <strong>şi</strong> la Cluj, fragmente <strong>ale</strong><br />
fondului personal Teodor Bălan sunt conservate la D.A.N.I.C. <strong>şi</strong> la Suceava,<br />
documente aparţinând membrilor familiei Cantacuzino se păstrează atât la<br />
D.A.N.I.C., cât <strong>şi</strong> la Vâlcea, arhiva lui George Coşbuc este depozitată la Bistriţa-<br />
Năsăud <strong>şi</strong> la Cluj, arhiva membrilor familiei Davila <strong>şi</strong> a lui I. G. Duca poate fi<br />
studiată la D.A.N.I.C <strong>şi</strong> la Dolj; documente create de George Enescu sunt<br />
9<br />
Pentru fondurile arhivistice cu documente scrise numai în limba română, această<br />
semnalare nu a mai fost menţionată.
conservate la D.A.N.I.C. <strong>şi</strong> la Direcţia Municipiului Bucureşti, fragmente <strong>ale</strong><br />
fondurilor Emil Haţieganu <strong>şi</strong> Onisifor Ghibu sunt păstrate la D.A.N.I.C. <strong>şi</strong> la<br />
Cluj, fondul familiei Hurmuzaki se află la D.A.N.I.C. <strong>şi</strong> la Sibiu, al familiei<br />
Kemény la Alba <strong>şi</strong> la Cluj. Documente create de Alexandru Lapedatu sunt<br />
depozitate la D.A.N.I.C. <strong>şi</strong> la Cluj, părţi din arhiva generalului Gheorghe<br />
Magheru le regăsim la Dolj <strong>şi</strong> la D.A.N.I.C., arhiva omului politic Iuliu Maniu se<br />
păstreză la D.A.N.I.C. <strong>şi</strong> la Cluj, fragmente din arhiva lui Iuliu Marţian pot fi<br />
cercetate la Bistriţa-Năsăud <strong>şi</strong> la Cluj, fragmente <strong>ale</strong> fondurilor Dimitrie Moldovan<br />
<strong>şi</strong> Ioan Micu Moldovan sunt depozitate la Alba <strong>şi</strong> la Cluj, părţi <strong>ale</strong> arhivei familiei<br />
Sturdza sunt conservate în depozitele D.A.N.I.C., la Argeş <strong>şi</strong> la Ia<strong>şi</strong>, arhiva lui<br />
Alexandru Vaida-Voevod este păstrată la D.A.N.I.C. <strong>şi</strong> la Sibiu, iar cea creată de<br />
Sever Zotta este depozitată la D.A.N.I.C. <strong>şi</strong> la Ia<strong>şi</strong>.<br />
Considerăm util să facem unele aprecieri în legătură cu primele intrări de<br />
arhive <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong> în depozitele <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> cu preocupările<br />
conducătorilor acestei instituţii pentru îmbogăţirea tezaurului arhivistic naţional.<br />
Dacă la înfiinţarea lor, <strong>Arhive</strong>le Statului au avut atribuţia de a „…ţine în<br />
bună păstrare hârtiile cele vechi, diplomaticeşti, administrative, miliţieneşti <strong>şi</strong><br />
cele judecătoreşti”, treptat, an după an, î<strong>şi</strong> vor găsi locul în depozitele instituţiei<br />
<strong>şi</strong> alte genuri de arhive, la fel de preţioase, aşa cum sunt arhivele create de<br />
diferite persoane <strong>şi</strong> familii.<br />
Astfel a procedat Cezar Bolliac, director al <strong>Arhive</strong>lor Statului în perioada<br />
1864-1866, prin apelul său din 26 august 1864 în care arăta că <strong>Arhive</strong>le au<br />
menirea „..de a aduna din ori<strong>şi</strong>ce parte se vor afla toate actele atingătoare de<br />
dreptăţile <strong>şi</strong> pronomiele ţării…” 10 . Rezultatele s-au arătat curând, persoane<br />
particulare începând să depună la <strong>Arhive</strong> documentele pe care le deţineau.<br />
Constantin D. Aricescu, director al <strong>Arhive</strong>lor Statului între anii 1869-<br />
1870, 1871-1876 a avut deosebite preocupări pentru îmbogăţirea fondului<br />
arhivistic prin achiziţionarea documentelor păstrate la particulari, solicitând<br />
pentru aceasta Ministerului Instrucţiunii ca în bugetul <strong>Arhive</strong>lor să fie incluse <strong>şi</strong><br />
sume de bani pentru cumpărarea de documente. 11<br />
Sever Zotta, director la <strong>Arhive</strong>le din Ia<strong>şi</strong> între anii 1912-1934, de<strong>şi</strong> nu avea,<br />
în bugetul instituţiei, bani destinaţi achiziţionării de documente, a convins<br />
particularii să depună la <strong>Arhive</strong> documentele pe care le păstrau. În acest mod, au<br />
ajuns în depozite documente de la prietenul său, Pavel Gore 12 . De asemenea,<br />
bogata arhivă particulară creată de Nicolae Rosetti-Roznovanu 13 a ajuns, pentru un<br />
timp, în depozitele <strong>Arhive</strong>lor Ia<strong>şi</strong>. Sever Zotta a mers la palatul Stânca, judeţul Ia<strong>şi</strong>,<br />
i-a determinat pe urma<strong>şi</strong>i acestuia să ofere documentele pentru achiziţionare, de aici<br />
fiind cumpărate abia în anul 1944 de <strong>Arhive</strong>le Statului din Bucureşti.<br />
118.<br />
10 Figuri de arhivişti, Direcţia Generală a <strong>Arhive</strong>lor Statului, Bucureşti, 1971, p.<br />
11 Ibidem, p. 162.<br />
12 Ibidem, p. 234.<br />
13 Ibidem, p. 235, astăzi în colecţia „Achiziţii Noi”.<br />
13
14<br />
Un rol important în strângerea de arhive particulare l-a avut <strong>şi</strong> Franz<br />
Zimmermann, arhivar şef la Sibiu între anii 1875-1906. Acesta a cerut foştilor<br />
funcţionari ai oraşului <strong>şi</strong> Universităţii săseşti să cedeze <strong>Arhive</strong>i Sibiului<br />
documentele proprii.<br />
Constantin Moisil, director general al <strong>Arhive</strong>lor Statului în perioada<br />
1923-1939, considera că „…una dintre îndatoririle princip<strong>ale</strong> <strong>ale</strong> <strong>Arhive</strong>lor<br />
Statului este de a colecţiona documentele <strong>şi</strong> manuscrisele vechi ce se găsesc în<br />
comerţ sau la particulari <strong>şi</strong> sunt astfel expuse, de cele mai multe ori, să fie<br />
distruse sau înstrăinate” 14 . În acest sens, pornind de la convingerea că particularii<br />
„…nu sunt în realitate proprietari ai acestui material, ci au numai calitatea de a fi<br />
deţinătorii unei părţi din avuţia naţională…” 15 , va trimite salariaţi ai <strong>Arhive</strong>lor să<br />
caute <strong>şi</strong> să cumpere documente în toată ţara. Grija pentru creşterea fondului<br />
documentar s-a exprimat la Constantin Moisil <strong>şi</strong> prin strădania de a înfiinţa noi<br />
direcţii <strong>ale</strong> <strong>Arhive</strong>lor Statului la Târgu Mureş <strong>şi</strong> Craiova <strong>şi</strong> subdirecţii la<br />
Timişoara <strong>şi</strong> Năsăud.<br />
Iuliu Moisil, director al noului Muzeu al Năsăudului (1931) <strong>şi</strong> al<br />
Subdirecţiei <strong>Arhive</strong>lor Statului din Năsăud, înfiinţată în anul 1937, s-a remarcat<br />
<strong>şi</strong> prin eforturile depuse pentru aducerea arhivelor particulare atât de bogate <strong>ale</strong><br />
Năsăudului în depozitele <strong>Arhive</strong>lor Statului. În anul 1937, Iuliu Moisil publica în<br />
revista „Arhiva Someşană” un apel adresat românilor „…iubitori de trecutul<br />
nostru să dăruiască acestui muzeu naţional orice acte de naştere, de studii, de<br />
serviciu <strong>ale</strong> diferitelor persoane, familii, monografii de sate ” 16 . În <strong>Arhive</strong>le<br />
Năsăudului au ajuns mai întâi arhivele colecţionate <strong>şi</strong> create de Virgil Şotropa,<br />
Alexa David, Iuliu Moisil <strong>şi</strong> Artene Mureşan, artizanii muzeului năsăudean. De<br />
altfel, aceste arhive <strong>person<strong>ale</strong></strong> precum <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> lui Ioan Ciocan, Florian Porcius,<br />
Artemie Publiu Alessi sunt înregistrate în Inventarul <strong>Arhive</strong>lor Statului 17 publicat<br />
în 1939, sub titlul „Arhiva Muzeului Grăniceresc al Năsăudului”.<br />
La Cluj, la scurt timp după înfiinţarea Direcţiei Region<strong>ale</strong> a <strong>Arhive</strong>lor<br />
Statului (1920) se preiau <strong>şi</strong> arhive vechi particulare <strong>ale</strong> unor familii 18 ca Barcsay,<br />
Kemény, Csató, Doboly <strong>şi</strong> Récsey, care se aflau în sediul Prefecturii Alba.<br />
La Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong> a existat o preocupare<br />
constantă pentru achiziţionarea, prin donaţie sau cumpărare, a documentelor<br />
create de personalităţi <strong>şi</strong> familii. Cu siguranţă, acestea au ajuns de timpuriu în<br />
depozitele s<strong>ale</strong> (avem deja exemplul pentru arhiva Nicolae Rosetti-Roznovanu),<br />
prima menţiune este cunoscută pentru anul 1904, dată la care sunt înregistrate<br />
intrări de documente în Colecţia Donaţii, viitoarea colecţie „Achiziţii Noi”,<br />
14<br />
Ibidem, p. 273.<br />
15<br />
Ibidem.<br />
16<br />
Ibidem, p. 305.<br />
17<br />
Inventarul <strong>Arhive</strong>lor Statului-Bucureşti-Cernăuţi-Chi<strong>şi</strong>nău-Cluj-Craiova-Ia<strong>şi</strong>-<br />
Năsăud-Timişoara-Braşov, Direcţia Generală a <strong>Arhive</strong>lor Statului, Monitorul Oficial <strong>şi</strong><br />
Imprimeriile Statului, Imprimeria Centrală, Bucureşti, 1939, 398 p.<br />
18<br />
<strong>Arhive</strong>le Statului. 125 ani de activitate, 1831-1956, Direcţia Generală a<br />
<strong>Arhive</strong>lor Statului, Bucureşti, 1957, p. 133.
15<br />
arhiva lui Bogdan Petriceicu Hasdeu a fost înregistrată la intrări în anul 1950, a<br />
lui Victor Slăvescu în 1953, cea a lui Vasile G. Morţun a fost depusă în anul<br />
următor, documentele familiei Stârcea au fost preluate în anul 1955, iar <strong>ale</strong> familiei<br />
Cantacuzino în anul 1956. După acest an, numărul intrărilor de documente create<br />
de personalităţi <strong>şi</strong> familii a început să crească constant.<br />
Prin stăruinţele <strong>şi</strong> abnegaţia mai multor generaţii de arhivişti, pe care ne<br />
permitem să-i omagiem cu aceast prilej, <strong>şi</strong>-au găsit, în depozitele <strong>Arhive</strong>lor<br />
<strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong>, adăpostul <strong>şi</strong> preţuirea un număr de 315 fonduri<br />
<strong>person<strong>ale</strong></strong>, <strong>famili<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> colecţii, iar la direcţiile judeţene un număr de 451.<br />
Numeroase fonduri <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong> au fost preluate în depozitele<br />
<strong>Arhive</strong>lor Statului <strong>şi</strong> în anii ce au urmat reorganizărilor administrativ-teritori<strong>ale</strong> <strong>ale</strong><br />
<strong>României</strong>, de exemplu, după desfiinţarea regiunilor <strong>şi</strong> a raioanelor, precum <strong>şi</strong> ca<br />
urmare a aplicării prevederilor legislative special dedicate Fondului Arhivistic<br />
Naţional (Decretul nr. 353 din 1957 pentru înfiinţarea Fondului Arhivistic de Stat,<br />
Decretul nr. 472 din 1971 <strong>şi</strong> Legea <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> nr. 16 din 1996 ).<br />
La Direcţia Judeţeană Alba a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> o parte dintre arhivele<br />
create de personalităţi au fost depistate în fondul Mitropoliei Greco-Catolice din<br />
Blaj. Aşa este cazul arhivei lui George Anghel, care, probabil după pensionare, în<br />
anul 1869, <strong>şi</strong>-a depus arhiva proprie spre păstrare la Mitropolie, precum <strong>şi</strong> a<br />
fragmentelor de fond aparţinând lui Timotei Cipariu, Dimitrie Moldovan <strong>şi</strong> Ioan<br />
Micu Moldovan.<br />
Pentru Direcţia Judeţeană Arad a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> putem sublinia că<br />
arhiva creată de Octavian Lupaş a fost donată de moştenitorii acestuia în anul<br />
1976.<br />
La <strong>Arhive</strong>le Argeş, de exemplu, documentele aparţinând lui Nicolae<br />
Leonăchescu-Nandraşu au fost donate în anul 1981.<br />
Direcţia Judeţeană Bacău a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> a achiziţionat prin<br />
donaţie mai multe colecţii <strong>person<strong>ale</strong></strong>, printre care amintim colecţia Constantin I.<br />
M. Făiniţă, preluată în anul 1972, <strong>şi</strong> colecţia Dumitru Andone, intrată în depozite<br />
în anul 1975.<br />
Pentru Direcţia Judeţeană Botoşani a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> reţin atenţia, în<br />
această problemă, donaţiile făcute de creatorii unor colecţii. Astfel, Alexandru D.<br />
Faliboga a donat documente în anii 1968, 1971 <strong>şi</strong> 1975, iar Eugen G. Nicolau în<br />
anul 1986.<br />
Direcţia Judeţeană Brăila a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> se remarcă prin valoroase<br />
intrări de documente. Astfel, documente aparţinând lui Ion N. Dianescu au fost<br />
donate de fiica sa, Doina Sabian Dianescu, în anul 1996; fondul Aricescu a fost<br />
iniţial constituit ca fond personal, dar preluările ulterioare, din anii 1978 <strong>şi</strong> 1983<br />
au dus la transformarea acestuia într-un fond familial; documentele familiei<br />
Hasnaş au fost depuse de Victoria Elena Paulopol, fiica lui Gh. Hasnaş, în anul<br />
1976, iar colecţia Panait Istrati a fost constituită în anul 1990 ca urmare a<br />
desprinderii unor piese documentare din colecţia Lucian Enescu <strong>şi</strong> din Colecţia<br />
Documente.
16<br />
Direcţia Judeţeană Braşov a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> a preluat în anii 1960 <strong>şi</strong><br />
1975 Colecţia de Documente a Bibliotecii ASTRA Braşov, formată la rândul său<br />
din donaţii de arhive create de unele personalităţi <strong>şi</strong> familii.<br />
Pentru <strong>Arhive</strong>le din Constanţa amintim că fondul familial Mastero a fost<br />
donat de Rose Marie Mastero în anul 1978.<br />
La <strong>Arhive</strong>le din Caraş-Severin colecţia George Catană a fost donată în<br />
anul 1975 de profesorul Vasile Nemiş, care depistase documentele în clădirea<br />
Liceului Pedagogic din Caransebeş, fondul Dragalina a fost donat în anul 1972<br />
de locotenent-colonel Liviu Groza, un pasionat istoric <strong>şi</strong> colecţionar.<br />
* *<br />
*<br />
Se apreciază că cele mai vechi arhive <strong>famili<strong>ale</strong></strong> de pe teritoriul <strong>României</strong><br />
sunt cunoscute în Transilvania, constituirea lor începând cu secolul al XIII-lea,<br />
iar în Ţara Românească <strong>şi</strong> Moldova de la sfâr<strong>şi</strong>tul secolului al XIV-lea 19 .<br />
Fondurile arhivistice repertorizate în lucrarea de faţă nu conţin informaţii foarte<br />
exacte în legătură cu acest subiect, dar existenţa unor documente foarte vechi, în<br />
astfel de arhive, precum <strong>şi</strong> a unora extrem de noi, ne determină să apreciem că,<br />
procesul de creare a arhivelor <strong>famili<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> este continuu <strong>şi</strong> de durată,<br />
practic acesta neîncheindu-se atâta vreme cât omenirea va avea ceva de<br />
comunicat <strong>şi</strong> consemnat în scris, indiferent pe ce suport.<br />
Arhiva familiei Ugray-Bölönyi păstrată la Direcţia Judeţeană Bihor a<br />
<strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> conţine un document emis în anul 1295, iar în fondul<br />
personal Nicolae Nitreanu de la Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong> au<br />
fost incluse documente emise în anii 1999 <strong>şi</strong> 2000.<br />
Documente foarte vechi se află <strong>şi</strong> la Direcţia Judeţeană Covasna a<br />
<strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong>, în fondul familiei Apor din Turia de Jos, judeţul Covasna<br />
(1325), la Direcţia Judeţeană Braşov a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong>, în donaţia D. Z.<br />
Furnică, este păstrată o poruncă din anul 1435 a domnului Moldovei, Ştefan al IIlea,<br />
referitoare la comerţul cu negustorii braşoveni; la Direcţia <strong>Arhive</strong>lor<br />
<strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong>, în fondul personal Alexandru Cernat (1448), la<br />
Direcţia Judeţeană Alba, în fondul familial Haller (1455), la Argeş, în fondul<br />
Nicolae Leonăchescu-Nandraşu (1515), la Bistriţa-Năsăud, în colecţia Iulian<br />
Marţian (1515) <strong>şi</strong> la Bacău, în fondul Gheorghe Cristea (1546).<br />
<strong>Arhive</strong>le <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong> conţin documente extrem de valoroase,<br />
cercetarea lor sprijinind nu numai dezvoltarea istoriei <strong>şi</strong> a ştiinţelor speci<strong>ale</strong> <strong>ale</strong><br />
istoriei, dar <strong>şi</strong> a arhivisticii, mai <strong>ale</strong>s, în domeniul extinderii <strong>şi</strong> modernizării<br />
metodelor <strong>şi</strong> mijloacelor de folosire a tezaurului arhivistic naţional. Genurile <strong>şi</strong><br />
tematicile publicaţiilor arhivistice pot fi diversificate prin abordarea unor<br />
categorii de documente speci<strong>ale</strong>, existente în asemenea fonduri. Interesante ar<br />
19 Marcel-Dumitru Ciucă, <strong>Arhive</strong>le existente, în loc.cit., p. 435-436.
putea fi repertoriile sau cataloagele elaborate pentru desene, stampe <strong>şi</strong> gravuri,<br />
hărţi sau manuscrise 20 <strong>ale</strong> operelor literare sau ştiinţifice.<br />
Piesele documentare ce intră în structura fondurilor <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
au fost create în epoci istorice diferite, fie în evul mediu, fie în perioada modernă<br />
sau în cea contemporană. Indiferent de anul emiterii acestora, de limite istorice<br />
sau politice, fondarea documentelor a avut ca bază principiul respectului faţă de<br />
creatorul acestora.<br />
Organizarea documentelor în funcţie de apartenenţa acestora la un anume<br />
creator este una dintre cele mai utilizate tipuri de clasificare atât în arhivistica<br />
românească, cât <strong>şi</strong> în cea internaţională, ea putând fi apreciată <strong>şi</strong> ca o clasificare<br />
după conţinut, caracteristică oferită chiar de structura arhivelor <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong><br />
<strong>famili<strong>ale</strong></strong>, care grupează documentele <strong>şi</strong> pe criteriul conţinutului acestora.<br />
În cele ce urmează vom defini noţiunile de fond personal, familial <strong>şi</strong><br />
colecţie de documente.<br />
Fondul personal este format din totalitatea documentelor create în<br />
decursul vieţii <strong>şi</strong> activităţii unei persoane, sau care au aparţinut persoanei<br />
respective. Numele de familie, iniţi<strong>ale</strong>le prenumelui tatălui, prenumele<br />
creatorului <strong>şi</strong> pseudonimul sau un alt element al numelui care îl individualizează<br />
pe creatorul de fond constituie denumirea fondului respectiv.<br />
Fondul familial este format din totalitatea documentelor create de<br />
membrii unei familii sau de membrii mai multor familii înrudite, care provin<br />
dintr-un strămoş comun, sau înrudite prin alianţă. Numele de familie, la care, în<br />
unele cazuri, se adaugă <strong>şi</strong> denumirea localităţii de reşedinţă reprezintă denumirea<br />
fondului.<br />
Prin colecţie arhivistică se înţelege totalitatea documentelor grupate de o<br />
instituţie, familie, persoană, conform unui anumit criteriu (tematic, cronologic,<br />
particularităţi externe), fără a se ţine seama de provenienţa lor sau de existenţa<br />
unor legături organice. Colecţia de documente constituită de o persoană sau o<br />
familie face parte din fondul persoanei sau familiei respective, doar în situaţia în<br />
care cantitatea acestora este redusă.<br />
Mai trebuie să menţionăm faptul că la unele direcţii judeţene, micile<br />
arhive <strong>famili<strong>ale</strong></strong> au fost adunate într-o singură colecţie de arhive <strong>famili<strong>ale</strong></strong>, aşa<br />
este cazul colecţiei de arhive <strong>famili<strong>ale</strong></strong> de la D.J.A.N. Bihor <strong>şi</strong> a colecţiei de<br />
acela<strong>şi</strong> tip de la D.J.A.N. Covasna.<br />
În Transilvania, arhiva familială s-a născut o dată cu obţinerea primului<br />
privilegiu de proprietate în favoarea unui membru al familiei sau de către<br />
întreaga familie <strong>şi</strong> se va îmbogăţi prin noi acte de donaţie sau înglobate prin<br />
căsătorii. Arhiva familială 21 a fost supusă unui proces continuu de compunere,<br />
descompunere <strong>şi</strong> reintegrare. Căsătoriile, moştenirile <strong>şi</strong> divorţurile au dus fie la<br />
dezvoltarea arhivei unei familii, fie la înghiţirea unora de către altele. Aceasta se<br />
20<br />
Este în curs de elaborare un catalog al manuscriselor depozitate la Direcţia<br />
<strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong>.<br />
21<br />
Maria Ursuţiu, Formarea <strong>şi</strong> funcţionarea unei arhive <strong>famili<strong>ale</strong></strong> feud<strong>ale</strong><br />
transilvănene, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, 2, 1973, p. 187-192.<br />
17
18<br />
păstra, de regulă, la reşedinţa familiei, era transmisă din generaţie în generaţie o<br />
dată cu proprietăţile <strong>şi</strong> prerogativele <strong>famili<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> se bucura de o atenţie deosebită,<br />
documentele din arhiva familiei fiind des uzitate în procese de proprietate,<br />
împărţiri de avere <strong>şi</strong> succesiuni.<br />
<strong>Arhive</strong>le <strong>famili<strong>ale</strong></strong> create în epoca medievală au avut diverse forme de<br />
evidenţă, de la simple liste până la registre realizate de arhivari calificaţi 22 ,<br />
întâlniţi, în Transilvania, încă de la sfâr<strong>şi</strong>tul secolului al XVIII-lea, păstrarea cu<br />
grijă a diplomelor <strong>şi</strong> privilegiilor de danie sau de confirmare a dreptului de<br />
proprietate <strong>şi</strong> a nobilităţii familiei sau a unora dintre membrii acesteia, rămânând<br />
de cea mai mare importanţă.<br />
Cu trecerea timpului, asemenea arhive au dispus de sisteme de ordonare<br />
<strong>şi</strong> evidenţă, cel puţin în Transilvania, asemănătoare cu cel folosit în cancelariile<br />
instituţiilor administrative <strong>şi</strong> judecătoreşti. Astfel, actele ce se referă la un<br />
domeniu au fost grupate într-o fascicolă, ele fiind ordonate potrivit numărului de<br />
înregistrare, numărului de bază sau după alte criterii. Restul actelor, care nu<br />
aveau legătură cu domeniile familiei, având un caracter general sau special, erau<br />
grupate în alte fascicole, după conţinut, denumite potrivit acestuia. După<br />
ordonare, documentele erau trecute în registre <strong>şi</strong> regestate. Pentru unele fonduri<br />
<strong>famili<strong>ale</strong></strong> transilvănene s-au păstrat registrele contemporane de evidenţă a<br />
documentelor, acestea fiind o dovadă a ordonărilor succesive suferite de arhiva<br />
unei familii, pentru altele nu s-au păstrat decât documente care poartă pe verso<br />
vechile cote sau numere de regest 23 .<br />
Pentru arhivele <strong>person<strong>ale</strong></strong>, momentul apariţiei <strong>şi</strong> procesul de dezvoltare<br />
<strong>ale</strong> acestora sunt mai puţin cunoscute, dar cu siguranţă formarea <strong>şi</strong> îmbogăţirea<br />
lor cu noi documente au parcurs un flux asemănător cu cel al arhivelor <strong>famili<strong>ale</strong></strong>.<br />
Constituirea arhivelor <strong>person<strong>ale</strong></strong> a avut ca punct de pornire, probabil tot<br />
emiterea vechilor acte de danie sau confirmare a stăpânirii unor proprietăţi. La<br />
acestea se vor adăuga treptat actele provenite din administrarea mo<strong>şi</strong>ilor <strong>şi</strong> a altor<br />
bunuri imobile, cele rezultate din exercitarea unor dregătorii, funcţii sau profesii,<br />
condicile de socoteli <strong>şi</strong> venituri <strong>şi</strong> actele <strong>person<strong>ale</strong></strong>. Corespondenţa este <strong>şi</strong> ea<br />
nelipsită din arhiva personală <strong>şi</strong> s-a bucurat de atenţie specială din partea<br />
creatorilor care au ordonat-o pe emitenţi <strong>şi</strong> destinatari. Tot astfel vor fi tratate <strong>şi</strong><br />
manuscrisele operelor literare <strong>şi</strong> artistice, care prin valoarea lor culturală sporeau<br />
importanţa unei arhive <strong>person<strong>ale</strong></strong>.<br />
Nu cunoaştem cu exactitate momentul constituirii primelor arhive <strong>person<strong>ale</strong></strong>, dar<br />
vechimea documentelor care intră în componenţa lor <strong>şi</strong> numărul considerabil de<br />
asemenea arhive conservate până astăzi ne determină să apreciem că acestea au<br />
apărut de timpuriu, în secolul al XVIII-lea fiind deja formate. De asemenea, nu<br />
putem face precizări în legătură cu formele incipiente de evidenţă a documentelor<br />
incluse în arhivele <strong>person<strong>ale</strong></strong>, cu siguranţă că cei care deţineau asemenea arhive<br />
22<br />
L. Ursuţiu, Consideraţii privind tehnica prelucrării arhivelor <strong>famili<strong>ale</strong></strong> feud<strong>ale</strong>,<br />
în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, 4, 1972, p. 589-593.<br />
23<br />
D.J.A.N.Covasna, fond Hamar, din Alungeni.
<strong>şi</strong>-au întocmit o simplă listă, iar mai târziu un registru unde erau numerotate <strong>şi</strong><br />
rezumate actele ce compuneau respectiva arhivă.<br />
Păstrarea arhivelor <strong>famili<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> la destinatar, războaiele,<br />
tulburările interne, calamităţile natur<strong>ale</strong> sunt tot atâtea cauze care au dus la<br />
răvă<strong>şi</strong>rea lor, la dispariţia sau împuţinarea acestora <strong>şi</strong> la pierderea instrumentelor<br />
de evidenţă.<br />
După cum am văzut, arhivele <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong> au fost create de<br />
persoane <strong>şi</strong> familii diverse, în epoci istorice diferite <strong>şi</strong> au intrat în depozitele<br />
<strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong>, de asemenea, la interv<strong>ale</strong> de timp diferite. În general, astfel<br />
de arhive nu se mai păstrează astăzi potrivit sistemelor de ordonare utilizate de<br />
creator (cu excepţia celor create în Transilvania), după intrarea lor în depozitele<br />
<strong>Arhive</strong>lor de Stat, documentele fondurilor <strong>famili<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> fiind în mare<br />
parte supuse ordonării <strong>şi</strong> inventarierii pe baza principiilor arhivistice ştiinţifice<br />
moderne, menţinându-se în forma iniţială doar cele care au intrat astfel în<br />
circuitul ştiinţific.<br />
În <strong>Arhive</strong>le <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> preocupările pentru organizarea fondurilor<br />
<strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong>, potrivit unor metodologii speci<strong>ale</strong>, sunt destul de recente.<br />
Acestea apar în anul 1959 24 <strong>şi</strong> s-au concretizat în publicarea <strong>şi</strong> aplicarea<br />
Instrucţiunilor pentru ordonarea, inventarierea <strong>şi</strong> expertiza materi<strong>ale</strong>lor<br />
documentare din depozitele <strong>Arhive</strong>lor Statului 25 , din anul 1965, care la capitolul<br />
IV tratează <strong>şi</strong> problema ordonării <strong>şi</strong> inventarierii fondurilor <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong>.<br />
Metodologia de prelucrare a documentelor clasate în asemenea tip de<br />
fonduri a fost reluată în Normele tehnice privind desfăşurarea activităţii în<br />
<strong>Arhive</strong>, elaborate de specialiştii instituţiei în anii 1976, 1984 <strong>şi</strong> 1996. În principiu,<br />
acestea au rămas stabile <strong>şi</strong> nu au impus modificări majore la capitolul privind<br />
ordonarea <strong>şi</strong> inventarierea fondurilor <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong>, fapt ce a determinat<br />
aplicarea unei metode unitare de tratare <strong>şi</strong> prelucrare arhivistică a unor astfel de<br />
arhive, Normele tehnice fiind acceptate ca standard de lucru.<br />
În cele ce urmează vom face o succintă prezentare a unor forme de<br />
aplicare a metodologiilor de lucru abordate pentru ordonarea <strong>şi</strong> inventarierea<br />
fondurilor <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong>, prin folosirea schemei de ordonare devenită<br />
clasică (ce va fi expusă mai jos) <strong>şi</strong> a unor metode mixte care îmbină forma<br />
iniţială de ordonare dată de creator cu nevoia de a gestiona <strong>şi</strong> regăsi corect astăzi<br />
documentele în depozite .<br />
La Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong>, documentele fondului<br />
familial Hurmuzaki au fost ordonate în XIII grupe, pentru fiecare membru al<br />
familiei câte una, iar în cadrul grupei, clasate cronologic pe probleme. De<br />
exemplu, documentele aparţinând lui Eudoxiu Hurmuzaki (grupa I) sunt<br />
organizate în subgrupe: documente <strong>person<strong>ale</strong></strong>, documente rezultate din activitatea<br />
politică <strong>şi</strong> obştească, manuscrise <strong>şi</strong> corespondenţă, cotarea unităţilor arhivistice<br />
24<br />
Marcel Ciucă, Ordonarea <strong>şi</strong> inventarierea documentelor din fondurile <strong>person<strong>ale</strong></strong><br />
<strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong>, capitol în Tratat de Arhivistică, vol. I, p. 559-566.<br />
25<br />
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong>, fond Direcţia Generală a<br />
<strong>Arhive</strong>lor Statului, dosar 2/1964, f. 132-137.<br />
19
20<br />
fiind realizată în ordine crescătoare pentru întregul fond, peste grupele de acte.<br />
Documentele fondului familial Oteteleşanu au fost ordonate în patru grupe:<br />
primele două se referă la mo<strong>şi</strong>ile familiei, în a III-a grupă sunt cuprinse<br />
documentele privind afacerile familiei <strong>şi</strong> în cea de a IV-a a fost clasată<br />
corespondenţa, cotarea unităţilor arhivistice începând cu numărul unu la fiecare<br />
grupă de documente.<br />
Fondul personal Constantin Diamandi a fost structurat în VI grupe:<br />
documente <strong>person<strong>ale</strong></strong>, privind proprietăţile, rezultate din îndeplinirea unor funcţii<br />
(grupă subdivizată în corespondenţă diplomatică, discursuri <strong>şi</strong> cupuri de ziare),<br />
manuscrise <strong>ale</strong> lucrărilor <strong>person<strong>ale</strong></strong>, corespondenţă cu personalităţi <strong>şi</strong> diverse.<br />
Arhiva lui Aurelian Sacerdoţeanu, foarte bogată <strong>şi</strong> valoroasă, a fost ordonată în<br />
10 grupe (de la A la M 26 ) <strong>şi</strong> numeroase subgrupe stabilite pentru categorii<br />
speci<strong>ale</strong> de documente, cotarea unităţilor de păstrare fiind crescătoare pe întregul<br />
fond arhivistic.<br />
Fondul familial Apor, conservat la Direcţia Judeţeană Covasna a<br />
<strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong>, inventariat în anul 1897 de arhivarul Barabas Samuel, a fost<br />
păstrat, potrivit ordonării de la acea dată, pe fascicole <strong>şi</strong> probleme, documentele<br />
fiind integrate în acestea <strong>şi</strong> ordonate cronologic <strong>şi</strong> alfabetic: A. acte, B. posesiuni,<br />
în ordine alfabetică, C. conscripţii urbari<strong>ale</strong>, D. procese succesor<strong>ale</strong>, E. socoteli<br />
privind veniturile posesiunilor, F. date privind istoricul familiei Apor, G. acte<br />
financiare, H. istorie, I. cultură 27 , L. date privind arhiva familiei Apor, M.<br />
manuscrise, N. corespondenţă particulară. Unele serii de acte se întind pe mai<br />
multe fascicole, aşa este cazul seriei E. posesiuni, care are XXVIII de fascicole<br />
cu documente aşezate alfabetic pe proprietăţi <strong>şi</strong> cronologic în cadrul acestora <strong>şi</strong><br />
cel al seriei F., istoricul familiei Apor care are XXVII de fascicole.<br />
În schimb pentru arhiva familiei Hamar din Alungeni, scaunul Trei<br />
Scaune, documentele au fost reordonate pe criteriul cronologic de la nr. 1 la<br />
nr.1412, la rubrica numărul vechi al unităţii de păstrare, inclusă în tipizatul<br />
specific inventarelor acestui gen de arhivă fiind semnalate <strong>şi</strong> vechile cote:<br />
numere de fascicole, numărul documentelor în fascicole <strong>şi</strong> numărul regestului<br />
documentelor atribuit într-un registru, care cu siguranţă a existat, dar s-a pierdut.<br />
La Direcţia Judeţeană Alba documentele fondului personal George<br />
Bariţiu sunt ordonate cronologic, la fel <strong>şi</strong> cele din fondul personal Aurel Mitrea,<br />
dar în cazul fondului personal Ştefan Pop, avocat din Alba Iulia, documentele<br />
sunt ordonate pe serii. În prima serie A. sunt trecute registrele de evidenţă<br />
contemporană a cauzelor de judecată, în două volume <strong>şi</strong> indexul alfabetic al<br />
cauzelor, apoi în grupa B. dosarele de cauze existente, la C. registrele diverse<br />
(registre de cauze grupate pe localităţi <strong>şi</strong> registrul de intrare-ie<strong>şi</strong>re al Societăţii<br />
Vânătorilor <strong>şi</strong> Pescarilor din Alba Iulia, la D. acte de studii, la E. acte rezultate<br />
din profesia de avocat, F. lucrări ştiinţifice, G. corespondenţă particulară, H. note<br />
<strong>person<strong>ale</strong></strong>, I. acte financiare, J. fotografii <strong>şi</strong> albume: I. de familie, II. cu conţinut<br />
26 Pentru grupa K. nu există documente.<br />
27 Pentru grupele J. <strong>şi</strong> K. nu există documente.
militar, III. <strong>ale</strong> persoanelor care au făcut parte din Societatea Vânătorilor <strong>şi</strong><br />
Pescarilor din Alba Iulia <strong>şi</strong> IV. ilustrate.<br />
Spre deosebire de arhivele create de instituţii pentru care, în general, s-a<br />
folosit ca schemă de ordonare a documentelor însă<strong>şi</strong> structura respectivei<br />
instituţii, pentru arhivele <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong> stabilirea locului unei piese<br />
documentare este un proces mai complex.<br />
Schemele de ordonare propuse prin Normele tehnice, pentru asemenea<br />
fonduri, trebuie aplicate elastic, ţinându-se cont de mai multe elemente, cum ar fi<br />
cantitatea documentelor, conţinutul acestora <strong>şi</strong> încadrarea lor în grupele<br />
prestabilite, tendinţa de a folosi sisteme de cotare mai simple, care să determine<br />
circulaţia rapidă a documentelor din depozite la sălile de studiu <strong>şi</strong>, nu în ultimul<br />
rând, de necesitatea aplicării informaticii în practica arhivistică.<br />
Fondurile <strong>person<strong>ale</strong></strong> se ordonează astăzi în <strong>Arhive</strong>le <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> avându-se<br />
în vedere elementele următoarei scheme gener<strong>ale</strong>:<br />
a. documente <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>ale</strong> creatorului de fond, ca: actele de stare civilă,<br />
de studii, diplomele nobiliare, actele de numire în diferite funcţii, actele<br />
donaţion<strong>ale</strong>, testamentele, actele proceselor (altele decât cele de proprietate),<br />
genealogiile, invitaţiile la congrese <strong>şi</strong> conferinţe, manifestări politice, ştiinţifice,<br />
cultur<strong>ale</strong>, artistice, banchete, programele diferitelor manifestări, necrologuri,<br />
albume de amintiri etc;<br />
b. documente rezultate din îndeplinirea de către creatorul fondului a unor<br />
funcţii de răspundere sau misiuni în stat, din activitatea desfăşurată în viaţa<br />
politică, militară, socială, economică, ştiinţifică, culturală, artistică, de cult etc., <strong>şi</strong><br />
documente provenite din fondurile unor instituţii sau asociaţii, care nu pot fi<br />
integrate la fondurile respective;<br />
c. documentele origin<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> copii rezultate din administrarea <strong>şi</strong><br />
exploatarea posesiunilor <strong>şi</strong> referitoare la evoluţia lor, ca: acte de proprietate, acte<br />
de vânzare-cumpărare, de moştenire, de arendare, de zălogire, de ipotecare,<br />
procesele de succesiune <strong>şi</strong> de proprietate, de administrare a averii, inventarele de<br />
bunuri mobile <strong>şi</strong> imobile, registre de socoteli, conscripţii, catagrafii, urbarii,<br />
recensăminte, hotărnicii, regulamente de organizare a domeniilor, dările de<br />
seamă <strong>ale</strong> administratorilor, procese-verb<strong>ale</strong> de inspecţie a posesiunilor, acte<br />
privind drepturile <strong>şi</strong> obligaţiile ţăranilor <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> personalului angajat, copiile de<br />
documente emise de locurile de adeverire <strong>şi</strong> de alte instituţii care deţin sau au<br />
deţinut origin<strong>ale</strong>le etc. Dacă pentru mo<strong>şi</strong>i sau domenii există un mare număr de<br />
documente, acestea se pot grupa separat, în ordine alfabetică <strong>şi</strong> cronologică;<br />
d. manuscrise <strong>şi</strong> copii <strong>ale</strong> lucrărilor ştiinţifice, literare <strong>şi</strong> artistice <strong>ale</strong><br />
creatorului de fond sau <strong>ale</strong> altor persoane; în cadrul acestei grupe se ordonează <strong>şi</strong><br />
jurn<strong>ale</strong>le, memoriile, carnetele cu însemnări etc.;<br />
e. corespondenţa personală cuprinde: scrisorile primite de creatorul de<br />
fond de la diverse persoane sau organizaţii (cu excepţia celor încadrate la<br />
punctele b. <strong>şi</strong> c.), inclusiv plicurile cu valoare artistică <strong>şi</strong> cele cu timbre de<br />
valoare deosebită, precum <strong>şi</strong> conceptele scrisorilor trimise de creator <strong>şi</strong> registrele<br />
de concepte. Corespondenţa primită de creatorul de fond se clasează alfabetic,<br />
după numele emitenţilor, iar cea expediată de creatorul de fond, se ordonează<br />
21
22<br />
alfabetic pe destinatari <strong>şi</strong> în cadrul acestora în ordine cronologică. Anexele<br />
scrisorilor – fotografii, acte etc. – nu se separă de acestea;<br />
f. documente despre creatorul de fond: articole, note, memorii,<br />
monografii, studii privind viaţa <strong>şi</strong> activitatea, precum <strong>şi</strong> recenzii la lucrările<br />
acestuia;<br />
g. instrumentele contemporane de evidenţă: registrele de intrare-ie<strong>şi</strong>re,<br />
elencusurile, inventarele etc.;<br />
h. documente <strong>ale</strong> unor persoane <strong>şi</strong> familii, altele decât creatorul de fond<br />
sau familia acestuia sau <strong>ale</strong> unor instituţii sau asociaţii;<br />
i. lucrări artistice <strong>şi</strong> reproduceri de opere de artă ca: desene, stampe,<br />
gravuri, reproduceri de pe opere de artă etc.; tot în această grupă se ordonează <strong>şi</strong><br />
cărţile poşt<strong>ale</strong> ilustrate care nu sunt cuprinse în corespondenţa altei grupe;<br />
j. documentele fotografice (plăci <strong>şi</strong> filme fotografice, diapozitive,<br />
fotografii, precum <strong>şi</strong> albume), altele decât cele prevăzute la litera e. se includ la<br />
colecţia de documente fotografice, se ordonează <strong>şi</strong> se inventariază potrivit<br />
metodelor speci<strong>ale</strong> pentru aceste genuri de documente.<br />
Lista documentelor care se trec la colecţia documente fotografice se<br />
depune la grupa de la litera k.;<br />
k. evidenţele documentelor care se ordonează la colecţii.<br />
În mod obişnuit la ordonarea <strong>şi</strong> inventarierea documentelor din fondurile<br />
<strong>famili<strong>ale</strong></strong> se aplică următoarele principii:<br />
- la începutul fondului se vor ordona documentele referitoare la întreaga<br />
familie: privilegiile <strong>şi</strong> înscrisurile din care decurg drepturile <strong>famili<strong>ale</strong></strong>, protoco<strong>ale</strong><br />
de şedinţe <strong>famili<strong>ale</strong></strong>, actele de proprietate rezultate din administrarea bunurilor în<br />
indiviziune, genealogiile <strong>şi</strong> actele proceselor susţinute de familie, care vor fi<br />
ordonate pe procese, în mod cronologic;<br />
- documentele membrilor familiei se vor ordona separat pentru fiecare<br />
persoană, conform metodei <strong>şi</strong> schemei utilizate la fondurile <strong>person<strong>ale</strong></strong>.<br />
* *<br />
*<br />
În încheiere, considerăm că este necesar să ne îndreptăm gândurile <strong>şi</strong> spre<br />
viitorul arhivelor <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong> care se mai găsesc încă în posesia unor<br />
particulari, depozitate probabil în condiţii improprii <strong>şi</strong>, desigur, inaccesibile<br />
cercetării.<br />
Arhiviştii din România au, în prezent, o sarcină extrem de importantă, <strong>şi</strong><br />
anume, aceea de a milita pentru ca documentele aflate încă la organizaţii<br />
particulare sau persoane fizice să fie depuse spre păstrare permanentă în<br />
depozitele <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong>, unde există certitudinea protejării, conservării <strong>şi</strong><br />
cercetării acestora. Instituţia va trebui să abordeze o politică de depistare <strong>şi</strong><br />
colectare generală a unor astfel de arhive. În acest sens, cunoaşterea reciprocă a<br />
intereselor deţinătorilor privaţi <strong>şi</strong> a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> ni se pare esenţială.<br />
Aceştia trebuie să fie informaţi în legătură cu reglementările Legii <strong>Arhive</strong>lor<br />
<strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> condiţiile de conservare oferite de <strong>Arhive</strong>le <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> pentru<br />
documentele aflate deja în depozitele ei, să fie convin<strong>şi</strong> că păstrarea acestora în
depozite publice reprezintă singurul mijloc de protejare a valorilor documentare<br />
pe care le deţin <strong>şi</strong> că studierea lor este total deschisă, cercetarea acestora fiind<br />
limitată doar de reglementările leg<strong>ale</strong> sau de clauzele impuse de foştii deţinători.<br />
Nu ni se pare lipsit de importanţă să remarcăm faptul că, astăzi,<br />
preocuparea pentru trecut este mai puternică, particularii î<strong>şi</strong> constituie tot felul de<br />
colecţii de autografe, de scrisori, de plicuri cu valoare, de fotografii, de<br />
manuscrise etc. Acestea circulă de la un colecţionar la altul, fapt ce îngreunează<br />
procesul de cunoaştere <strong>şi</strong> protejare a unor astfel de izvoare istorice.<br />
Dar nu numai particularii sunt deţinători de arhive <strong>person<strong>ale</strong></strong>, ci <strong>şi</strong> unele<br />
institute <strong>şi</strong> laboratoare de cercetare ştiinţifică unde se păstrează origin<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> copii<br />
<strong>ale</strong> lucrărilor de specialitate sau corespondenţa unor oameni de ştiinţă. Mai<br />
„produc arhivă personală” <strong>şi</strong> uniunile scriitorilor, <strong>ale</strong> artiştilor plastici, <strong>ale</strong><br />
fotografilor, <strong>ale</strong> avocaţilor, fundaţiile, asociaţiile, cenaclurile literare <strong>şi</strong> cluburile.<br />
<strong>Arhive</strong>le create de persoane particulare, instituţiile <strong>şi</strong> societăţile amintite<br />
vor ajunge, cu siguranţă, într-un viitor apropiat în depozitele <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong>,<br />
conservarea acestora fiind una dintre atribuţiile majore <strong>ale</strong> instituţiei ce<br />
administrează Fondul Arhivistic Naţional al <strong>României</strong>.<br />
Editarea repertoriului arhivelor <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong> existente în<br />
<strong>Arhive</strong>le <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> se doreşte a fi un apel de suflet transmis acelora care nu s-au<br />
decis încă să depună documentele pe care le deţin spre păstrare permanentă la<br />
<strong>Arhive</strong>le <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong>, o formă de a convinge publicul să facă acest lucru <strong>şi</strong> un prilej<br />
de a le mulţumi acelora care au făcut-o deja, oferind arhivelor proprii siguranţă,<br />
metode ştiinţifice de prelucrare <strong>şi</strong> folosire.<br />
Convin<strong>şi</strong> fiind că aceste gânduri au stârnit interesul specialiştilor <strong>şi</strong><br />
publicului larg, dorim să adresăm mulţumiri direcţiilor judeţene <strong>ale</strong> <strong>Arhive</strong>lor<br />
<strong>Naţion<strong>ale</strong></strong>, doamnei Crisanta Ilie <strong>şi</strong> colectivului Sălii de studiu din Direcţia<br />
<strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong>, pentru modul în care au sprijinit elaborarea<br />
acestei lucrări.<br />
Filofteia Rînziş<br />
10.10.2001<br />
23
24<br />
RESUMÉ<br />
„…nous aussi, nous avons la noble tâche de<br />
donner à nos archives l’attention qu’elles méritent<br />
de ramasser et d’organiser pour la postérité toutes<br />
les catégories de documents archivistiques qui<br />
puissent éclaircir aux générations futures la vie<br />
présente du peuple roumain en son entier.”<br />
Constantin Moisil<br />
Á ce début de millénaire et de siècle les Archives nation<strong>ale</strong>s de la<br />
Roumanie, crées il y a 170 années pour ramasser et préserver les documents,<br />
se trouvent devant des modifications de structure liées à l’exercice des<br />
attributions qui leurs reviennent en ce qui concerne la création,<br />
l’administration, la conservation et la valorisation du Fonds Archivistique<br />
National, la modernisation de leur système tout entier, la réévaluation du<br />
dialogue avec le monde scientifique et le grand public ainsi que des moyens<br />
de communication et d’accès rapide aux fonds et collections archivistiques<br />
qu’elles conservent.<br />
La continuité des Archives nation<strong>ale</strong>s de Roumanie est prouvée par la<br />
v<strong>ale</strong>ur historique documentaire du trésor archivistique qu’elles administrent,<br />
le grand nombre de fonds et de collections archivistiques qu’elles conservent<br />
(plus de 30.000 fonds et collections qui comptent 280.000 mètres d’archives<br />
environ), l’intérêt poussé des Roumains et des étrangers aussi, pour le<br />
document d’archives conçu comme source historique et preuve juridique, ainsi<br />
que le travail assidu par lequel les générations d’archivistes ont organisé, traité<br />
et publié des documents qui font partie du Fonds Archivistique National.<br />
Les fonds privés et familiaux sont parmi les plus intéressants et<br />
importants qui se trouvent aux Archives nation<strong>ale</strong>s. Plus de 1500 de telles<br />
archives créées par des personnalités roumaines et étrangères, des familles<br />
plus ou moins importantes pour l’histoire du peuple roumain sont traitées et<br />
soigneusement conservées dans les dépôts de la Direction des Archives<br />
Nation<strong>ale</strong>s Historiques Centr<strong>ale</strong>s, de la Direction du Municipe Bucarest et des<br />
40 autres directions département<strong>ale</strong>s des Archives nation<strong>ale</strong>s.<br />
Le présent travail „Archives privées et <strong>famili<strong>ale</strong></strong>s” est un repertoire<br />
des archives du même type, dont on a fait l’acquisition et la valorisation dans<br />
le circuit scientifique des Archives nation<strong>ale</strong>s roumaines avant l’an 2000.<br />
Les documents compris dans ces fonds témoignent du rôle des<br />
personnalités dans la société, dévoilent la vie privée des créateurs d’archives,<br />
retracent les tourments, les réussites et les insuccès de ceux-ci, leurs souhaits<br />
réalisés, ou jamais atteints, témoignent de la complexité des relations entre les<br />
membres de famille, l’amitié et l’inimitié, les faits importants et les moments<br />
de la vie des hommes importants, des plus simples aux plus grandes familles
L’histoire, on ne l’écrit pas seulement d’après les documents<br />
administratifs, officiels; il reste aussi à sign<strong>ale</strong>r et à mettre en v<strong>ale</strong>ur les<br />
archives privées, créées par ceux qui suivent l’histoire pas à pas. Les deux<br />
types d’archives – publiques et privées – pourraient se compléter<br />
réciproquement, les dernières accentuant encore plus l’originalité, la couleur,<br />
l’esprit et les mentalités d’une époque. Les archives privées et <strong>famili<strong>ale</strong></strong>s sont<br />
donc en même temps vie et histoire.<br />
L’importance et le grand nombre de tels fonds conservés dans les dépôts<br />
des Archives nation<strong>ale</strong>s ont déterminé l’élaboration de ce répertoire en deux<br />
volumes. Le premier renferme la description des archives privées et <strong>famili<strong>ale</strong></strong>s<br />
conservées à la Direction des Archives Nation<strong>ale</strong>s Historiques Centr<strong>ale</strong>s, la<br />
Direction du Municipe Bucarest et aux directions département<strong>ale</strong>s d’Alba, Arad,<br />
Argeş, Bacău, Bihor, Bistriţa-Năsăud, Botoşani, Braşov, Brăila, Buzău, Caraş-<br />
Severin, Călăra<strong>şi</strong>, Constanţa et Covasna. Le deuxième volume comprendra la<br />
présentation des archives privées et <strong>famili<strong>ale</strong></strong>s des autres directions<br />
département<strong>ale</strong>s des Archives nation<strong>ale</strong>s.<br />
Le repertoire comprend des fiches complexes qui présentent les fonds<br />
privés et familiaux et les collections de documents ordonnés alphabétiquement<br />
pour chaque détenteur d’archives et conçus conformément aux exigences<br />
d’élaboration archivistique: 1 – dénomination du fonds, données génér<strong>ale</strong>s (les<br />
années extrêmes des documents, le numéro des inventaires archivistiques, les<br />
langues dans lesquelles ont été écrites les documents); 2 – informations<br />
génér<strong>ale</strong>s relatives au créateur du fonds; 3 – description du contenu et du type<br />
des documents; 4 – références sur les places de dépôt des différents fragments<br />
de fonds appartenent au même créateur; 5 – bibliographie du fonds ou de la<br />
collection, là où on l’avait dépistée et étudiée.<br />
L’importance des documents compris dans ces archives est évidente:<br />
ils fournissent plusieurs renseignements peu connus et étudiés ou bien<br />
recherchés surtout comme source pour la vie politique. Les archives privées et<br />
<strong>famili<strong>ale</strong></strong>s présentent à un moment donnée beaucoup plus d’intérêt que les<br />
archives administratives ou politiques, par exemple. Elles favorisent la reprise<br />
des vieilles études, l’éclaircissement des événements politiques controversés<br />
ainsi que l’élargissement du domaine d’investigation tout en abordant un<br />
nouveau domaine particulier. La recherche et l’écriture des faits de l’histoire<br />
deviennent de plus en plus attractives et proches de la réalité quotidienne, les<br />
phénomènes revêtant l’habit de l’époque, avec les traditions et le specifique<br />
transmis par les créateurs des archives privées et <strong>famili<strong>ale</strong></strong>s.<br />
Quoique l’auteur ne s’est pas proposé de faire une analyse du contenu<br />
des documents existents dans les fonds familiaux et privés, contenu que<br />
chaque lecteur peut consulter, on a mentionné pourtant l’importance de<br />
quelques types de documents renfermés dans ces archives.<br />
Le repertoire des archives privées et <strong>famili<strong>ale</strong></strong>s sign<strong>ale</strong> aussi les<br />
différentes places de dépôt pour les fragments de fonds archivistiques ayant le<br />
même auteur, personne ou famille. On peut donc remarquer que le copiage des<br />
documents sur microfilm ou la numérisation des documents mènent vers<br />
25
26<br />
l’étude de tous les inventaires archivistiques élaborés pour les différents<br />
fragments de fonds et deviennent ainsi les meilleurs moyens d’orientation<br />
rapide, exacte et complète des chercheurs et du public dans la multitude des<br />
fonds et des collections détenus dans les dépôts des Archives nation<strong>ale</strong>s.<br />
On estime que les plus anciennes archives <strong>famili<strong>ale</strong></strong>s qu’on ait connu<br />
sur le territoire de la Roumanie sont celles de Transylvanie, leur constitution<br />
remontant vers le début du XIII e siècle, pendant qu’en Valachie et en<br />
Moldavie on les retrouve vers la fin du XIV e siècle.<br />
En Transylvanie les archives <strong>famili<strong>ale</strong></strong>s commencent à se constituer<br />
dès l’apparition du premier privilège donné en faveur d’un membre de la<br />
famille ou de toute la famille et s’enrichissent continuellement par les<br />
nouveaux actes de donnation ou à l’occasion des mariages. Les archives<br />
<strong>famili<strong>ale</strong></strong>s furent soumises à un perpetuel processus de composition,<br />
décomposition ou de réintégration. Les mariages, les héritages et les divorces<br />
menèrent ou à leur développement ou à leur agglutination par les autres<br />
archives. Les archives étaient alors conservées en général là où il y avait la<br />
résidence de la famille et on leur prêtait une attention particulière car les<br />
documents inclus étaient souvent présentés dans les procès visant la propriété,<br />
le partage de l’héritage et les successions.<br />
Les archives <strong>famili<strong>ale</strong></strong>s créées au Moyen Age avaient diverses formes<br />
d’enregistrement, à partir de simples listes jusqu’aux registres rédigés par des<br />
archivistes professionnels qu’on rencontrait en Transylvanie encore vers la fin<br />
du XVIII e siècle. La conservation des diplômes et des privilèges de donnation<br />
ou de confirmation du droit de propriété ou de noblesse de la famille ou de<br />
quelques-uns de ses membres était alors de la plus grande importance.<br />
Ces archives disposèrent, au fil du temps, de systèmes de classement, du<br />
moins en Transylvanie, semblables à celui qu’on utilisait dans les chancelleries<br />
des institutions administratives ou judiciaires. Les documents d’un domaine<br />
étaient regroupés alors pour former un fascicule; ils seront ordonnés selon le<br />
numéro d’enregistrement, le numéro de base ou d’après autres critères. Le reste<br />
des actes, qui n’avaient d’autres liaisons avec les domaines de la famille, ayant<br />
un caratère général ou spécial, étaient groupés dans d’autres fascicules, d’après<br />
leur contenu qui déterminait aussi leur dénomination.<br />
Après avoir été ordonnés, les documents étaient enregistrés dans des<br />
registres et en même temps copiés. Pour quelques fonds familiaux<br />
transylvains on avait conservé les registres qui témoignent des classements<br />
successifs opérés dans les archives d’une famille tandis que pour d’autres<br />
fonds on n’a que des documents qui portent au verso les vieux nombres des<br />
anciens registres.<br />
La constitution des archives privées eût comme point de départ<br />
probablement les anciens actes de donnation ou de confirmation des terres. À<br />
ceux-ci viennent de s’ajouter aussi les actes d’administration des domaines ou<br />
des autres biens, comme l’exercice d’une fonction ou profession, les registres<br />
de comptes et revenus et les actes personnelles. La correspondance est, elle<br />
aussi, présente dans les archives privées, ses créateurs l’ayant ordonnée selon
les émetteurs et les destinataires. De la même manière on a traîté les<br />
manuscrits des oeuvres littéraires et artistiques qui agrandissaient encore<br />
l’importance des archives privées.<br />
On ne connait pas exactement le moment de la constitution des<br />
archives privées mais vu l’ancienneté des documents qu’on y trouve et le<br />
nombre considérable d’archives qu’on a conservées jusqu’à nos jours, on peut<br />
estimer qu’elles avaient apparu assez tôt, au XVIII e siècle étant déjà<br />
constituées. On ne peut non plus faire des précisions en ce qui concerne les<br />
manières d’enregistrement des documents inclus dans les archives privées;<br />
ceux qui détenaient de tels documents ont redigé sûrement une liste pour<br />
remplir, plus tard, un registre où on mentionnait le numéro et le résumé des<br />
actes qui composaient leurs archives privées.<br />
La conservation des archives <strong>famili<strong>ale</strong></strong>s et privées chez le destinataire,<br />
les guerres, les troubles internes et les calamités naturelles sont autant de<br />
causes qui contribuèrent à leur éparpillement, disparition et diminution ainsi<br />
qu’à la perte des registres.<br />
Les archives privées et <strong>famili<strong>ale</strong></strong>s ont été créées par diverses personnes<br />
et familles, à des époques historiques différentes et ont été versées aux<br />
Archives nation<strong>ale</strong>s à des intervalles de temps différents. Ce genre d’archives<br />
ne sont plus génér<strong>ale</strong>ment conservées aujourd’hui dans l’ordre donnée par leur<br />
créateur (sauf celles de Transylvanie); une fois dans les dépôts des archives, les<br />
documents des fonds familiaux et privés ont été classés et inventoriés<br />
conformément aux principes archivistiques modernes tout en maintenant dans la<br />
forme initi<strong>ale</strong> ceux qui étaient déjà entrés dans le circuit scientifique.<br />
Les préoccupations des Archives nation<strong>ale</strong>s pour organiser les fonds<br />
privés et familiaux conformément à une méthodologie spéci<strong>ale</strong> sont assez<br />
récentes. Elles datent de l’année 1959 et on les a concrétisées en publiant en<br />
1965 les „Instructions pour ordonner, inventorier et expertiser les documents<br />
des dépôts des Archives de l’Etat”; le chapitre IV traîte aussi le classement et<br />
l’inventaire des fonds privés et familiaux.<br />
La méthodologie de traîtement des documents classés dans ce type de<br />
fond fut reprise dans les „Normes techniques concernant l’activité dans les<br />
Archives”, élaborées par les archivistes en 1976, 1984 et 1996. Ces normes<br />
restèrent en principe stables; on n’avait pas fait des modifications majeures en<br />
ce qui concerne le classement et l’inventaire des fonds privés et familiaux, fait<br />
qui détermina l’application d’une méthode unitaire de traîtement<br />
archivistique, les Normes techniques étant acceptées comme standard.<br />
Les archivistes de Roumanie doivent à présent remplir une tâche très<br />
importante: militer pour que les documents qui existent encore chez des<br />
organisations privés ou des personnes physiques soient versés en vue de leur<br />
conservation dans les dépôts des Archives nation<strong>ale</strong>s, où on pourraît les<br />
traîter, les préserver et les faire valoir.<br />
Notre institution doit aborder désormais une politique de dépistage et<br />
de collecte génér<strong>ale</strong> de ces archives. La connaissance réciproque des intérêts<br />
des détenteurs privés et aussi des Archives nation<strong>ale</strong>s nous parraît en ce sens<br />
27
28<br />
essentielle. Les détenteurs doivent être informés sur les derniers règlements de<br />
la Loi des Archives nation<strong>ale</strong>s et les conditions de conservation des<br />
documents qui s’y trouvent déjà; ils doivent être convaincus que la<br />
conservation dans les dépôts des Archives nation<strong>ale</strong>s représente le meilleur<br />
moyen de préserver les v<strong>ale</strong>urs documentaires qu’ils détiennent, leur étude<br />
étant tout à fait ouverte à la recherche et limitée seulement conformément aux<br />
règlements en vigueur ou aux clauses imposées par les anciens détenteurs.<br />
Cette édition du répertoire des archives privées et <strong>famili<strong>ale</strong></strong>s existentes<br />
aux Archives nation<strong>ale</strong>s s’avère un appel pour ceux qui n’ont pas encore<br />
décidé de remettre les documents qu’ils détiennent pour une conservation<br />
permanente aux Archives nation<strong>ale</strong>s, un appel au grand public pour le<br />
convaincre et en même temps une occasion de remercier tous ceux qui l’ont<br />
déjà fait, choisissant pour leurs propres archives la sûreté et la possibilité de<br />
les mettre en v<strong>ale</strong>ur.
LISTA ABREVIERILOR<br />
A. N. R. - <strong>Arhive</strong>le <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> <strong>ale</strong> <strong>României</strong><br />
D. A. N. I. C. - Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
D. G. A. S. - Direcţia Generală a <strong>Arhive</strong>lor Statului<br />
D. J. A. N. - Direcţia Judeţeană a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong><br />
D. M. A. N. - Direcţia Municipiului (Bucureşti) a <strong>Arhive</strong>lor<br />
<strong>Naţion<strong>ale</strong></strong><br />
I. A. R. - Întreprinderile Aeronautice Române<br />
O. N. T. - Oficiul Naţional de Turism<br />
O. S. I. M. - Oficiul de Stat pentru Invenţii <strong>şi</strong> Mărci<br />
29
30<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
► Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
Bucureşti, Bdul Regina Elisabeta nr. 49, sector 5;<br />
tel.: 3152505<br />
fax: 3125841<br />
e-mail: ArhNat@mi.ro<br />
1. ACTERIAN<br />
●Anii extremi: 1904-1973, 87 u.a., inventar nr. 1824.<br />
Familia Acterian a locuit la Constanţa, soţii Aram <strong>şi</strong> Haiganuş<br />
Acterian au avut trei copii: Haig, Arşavir <strong>şi</strong> Eugenia Jeni.<br />
Haig Acterian a urmat Facultatea de Filosofie <strong>şi</strong> Conservatorul de<br />
Artă Dramatică, a devenit actor <strong>şi</strong> s-a ocupat de literatură <strong>şi</strong> publicistică.<br />
A fost căsătorit cu actriţa Marietta Sadova.<br />
Au fost incluse în acest fond documente <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> lucrări<br />
literare aparţinând lui Haig Acterian, corespondenţa purtată cu mama <strong>şi</strong><br />
soţia sa, precum <strong>şi</strong> caiete cu însemnări zilnice <strong>ale</strong> Eugeniei Jeni Acterian.<br />
2. ADAMACHI Vasile (1830-1896)<br />
●Anii extremi: 1830-1896, 148 u.a., inventar nr. 1516,<br />
limbile: română, greacă, franceză <strong>şi</strong> armeană.<br />
Vasile Adamachi, om politic <strong>şi</strong> filantrop român, este cunoscut <strong>şi</strong><br />
prin faptul că a lăsat, prin testament, averea sa Academiei Române,<br />
pentru acordarea de premii ştiinţifice <strong>şi</strong> burse de studii.<br />
Fondul arhivistic creat de Vasile Adamachi a fost ordonat în cinci<br />
părţi structur<strong>ale</strong>: documente <strong>person<strong>ale</strong></strong>; relative la activitatea socialpolitică<br />
a lui Vasile Adamachi; acte rezultate din administrarea <strong>şi</strong><br />
exploatarea posesiunilor, mo<strong>şi</strong>ile Călimăneşti, judeţul Tutova <strong>şi</strong> Ro<strong>şi</strong>ori,<br />
judeţul Suceava; corespondenţă (expediată <strong>şi</strong> primită) <strong>şi</strong> diverse.<br />
Reţin atenţia documentele referitoare la activitatea lui Vasile<br />
Adamachi ca membru în Consiliul Partidului Naţional Liberal <strong>şi</strong> în<br />
„Societatea de Navigaţie”, precum <strong>şi</strong> corespondenţa purtată cu D.<br />
Basarabescu, Dumitru Brătianu, Alexandru Hrisoscoleu, Ion Ionescu de<br />
la Brad, Alexandru Sihleanu <strong>şi</strong> membrii familiei.<br />
Bibliografie:<br />
Ion Vitan, Colecţia „Vasile Adamachi”, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”,<br />
nr. 4, 1992, p. 449-458.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
3. ALEXANDRESCU Anton (1905-1984)<br />
●Anii extremi: 1875-1994, 507 u.a., inventar nr. 2341.<br />
Anton Alexandrescu, membru al Partidului Naţional Ţărănesc,<br />
licenţiat în ştiinţe economice, a funcţionat la Banca Naţională <strong>şi</strong> Institutul<br />
Naţional al Cooperaţiei, iar în 1946 a devenit ministru al Cooperaţiei.<br />
După acest an, a fost deputat în Marea Adunare Naţională, vicepreşedinte<br />
al Băncii Agricole, rector al Institutului de Ştiinţe Economice <strong>şi</strong><br />
Planificare, director general adjunct la A.D.A.S.<br />
Fondul arhivistic creat de Anton Alexandrescu este constituit din<br />
documente deosebit de valoroase referitoare la istoria Partidului Naţional<br />
Ţărănesc – programele partidului din anii 1921, 1926, 1935, liste cu<br />
candidaţii Partidului Naţional Ţărănesc la <strong>ale</strong>gerile loc<strong>ale</strong> din 1936 – la<br />
activitatea politică desfăşurată de acesta după anul 1945 în cadrul<br />
Partidului Naţional Ţărănesc <strong>şi</strong> Frontului Plugarilor. Corespondenţa<br />
purtată cu Victor Eftimiu, Victor Jinga, Ion Mihalache, Iuliu Maniu,<br />
I. V. Popescu-Mehedinţi, secretarul lui Ion Mihalache, reflectă <strong>şi</strong> ea<br />
aspecte <strong>ale</strong> vieţii politice.<br />
De asemenea, fondul mai conţine <strong>şi</strong> un impresionant număr de<br />
memorii păstrate în manuscris, broşuri, reviste <strong>şi</strong> ziare.<br />
Bibliografie:<br />
Narcis-Dorin Ion, Partidul Naţional Ţărănesc-Anton Alexandrescu.<br />
Scurtă istorie. I <strong>şi</strong> II în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 2, 1997, p. 101-156,<br />
nr. 1-2, 1998, p. 35-80.<br />
4. ALEXANDRESCU Niculae<br />
●Anii extremi: 1727-1915, 905 u.a., inventar nr. 1065,<br />
limbile: română, greacă <strong>şi</strong> franceză.<br />
Niculae Alexandrescu a ocupat în anul 1846 dregătoria de<br />
paharnic, a fost judecător la Tribunalul judeţului Ilfov, Secţia I,<br />
proprietar al unor imobile din Bucureşti <strong>şi</strong> mo<strong>şi</strong>i în judeţele Dâmboviţa,<br />
Prahova, Vlaşca <strong>şi</strong> Buzău.<br />
Fondul arhivistic cuprinde documente privitoare la familia<br />
Alexandrescu <strong>şi</strong> rudele apropiate, la soţia lui Niculae Alexandrescu,<br />
Sevastiţa Cătuneanu, la familiile Gherman <strong>şi</strong> Dociu, înrudite prin alianţă.<br />
Documentele oferă date despre situaţia Bucureştilor în anii<br />
războiului Crimeii, viaţa <strong>şi</strong> activitatea lui Ion N. Alexandrescu, unul<br />
dintre fiii lui Niculae Alexandrescu, asociat la Fabrica de chibrituri<br />
„Filaret”, delimitările rur<strong>ale</strong> din anul 1864, vânzări, schimburi <strong>şi</strong><br />
hotărnicii de mo<strong>şi</strong>i <strong>şi</strong> despre călătoriile membrilor familiei Alexandrescu<br />
31
32<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
în străinătate.<br />
În fond sunt păstrate <strong>şi</strong> scrisori de la generalul H. Arion,<br />
Constantin Bilciurescu, Constantin Cuţarida, Iancu Golescu, prinţul<br />
Miloš Obrenović, Ioan Oteteleşanu, Alexandru Vilara.<br />
5. ALEXIANU George (1882-1946)<br />
●Anii extremi: 1936-1946, 12 u.a., inventar nr. 1215.<br />
George Alexianu, profesor de drept constituţional comparat la<br />
Universitatea din Cernăuţi, a fost rezident regal al ţinuturilor Suceava<br />
(august 1938 - februarie 1939) <strong>şi</strong> Bucegi (februarie 1938), iar în perioada<br />
1941-1944, guvernator al Transnistriei.<br />
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong> păstrează un mic<br />
fragment din arhiva Alexianu. Este de remarcat corespondenţa cu<br />
„Monitorul Oficial” <strong>şi</strong> Imprimeriile Statului privind tipărirea <strong>şi</strong> corecturile<br />
la Codul de legi, vol. IV <strong>şi</strong> V <strong>şi</strong> la Indexul General Alfabetic al colecţiilor<br />
de legi, precum <strong>şi</strong> cea cu Creditul Agricol Ipotecar <strong>şi</strong> Banca Ilfov.<br />
6. ANDRICU J. Mihail (1894-1974)<br />
●Anii extremi: 1913-1973, 56 u.a., inventar nr. 1517,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
De<strong>şi</strong> a fost licenţiat în drept la Universitatea din Bucureşti din<br />
anul 1919, Mihail Andricu a devenit un cunoscut compozitor <strong>şi</strong> profesor<br />
la Conservatorul din Bucureşti. A fost vicepreşedinte al Uniunii<br />
Compozitorilor din R. S. România <strong>şi</strong> membru corespondent al Academiei<br />
Române.<br />
Documentele fondului personal Mihail Andricu au fost ordonate<br />
pe trei secţiuni: documente <strong>person<strong>ale</strong></strong>, documente rezultate din activitatea<br />
creatorului <strong>şi</strong> corespondenţă.<br />
Menţionăm scrisorile primite de creatorul fondului de la Nadia<br />
Boulanger, Viorel Cosma, Charles Delaunay, redactor şef la „Revista<br />
Internaţională de Muzică de Jaz”, editată la Paris <strong>şi</strong> de la Monica<br />
Lovinescu. Sunt inventariate, de asemenea, în fond compoziţii proprii <strong>şi</strong><br />
diverse partituri.<br />
7. ANGELESCU Constantin<br />
●Anii extremi: 1907-1949, 16 u.a., inventar nr.1691.<br />
Constantin Angelescu este cunoscut prin activitatea sa de guvernator<br />
al Băncii Urbane <strong>şi</strong> al Creditului Funciar din Bucureşti (1919-1949).<br />
Fragmentul de fond păstrat la Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong><br />
Istorice Centr<strong>ale</strong> conţine printre alte documente <strong>şi</strong> corespondenţă primită<br />
de Constantin Angelescu de la prieteni din ţară <strong>şi</strong> străinătate. Menţionăm
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
scrisorile trimise de S. G. Mironescu în care este descrisă o întrevedere<br />
avută cu Nicolae Titulescu <strong>şi</strong> sunt expuse mijloacele de redresare<br />
financiară a ţării, precum <strong>şi</strong> pe cele <strong>ale</strong> salariaţilor Băncii Urbane prin<br />
care cer demisia lui Constantin Angelescu (1945).<br />
◊ Numeroase informaţii despre acesta se mai regăsesc în fondurile<br />
arhivistice <strong>ale</strong> Băncii Urbane Bucureşti <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> Creditului Funciar<br />
Bucureşti, depozitate la Direcţia Municipiului Bucureşti a <strong>Arhive</strong>lor<br />
<strong>Naţion<strong>ale</strong></strong>.<br />
8. ANTONESCU Ion (1882-1946)<br />
●Anii extremi: 1918-1943, 20 u.a., inventar nr. 1216.<br />
Mareşalul Ion Antonescu s-a născut la Piteşti, într-o familie de<br />
militari. Este cunoscut pentru strălucita carieră militară, devotamentul<br />
faţă de patrie, onoarea <strong>şi</strong> disciplina militară desăvâr<strong>şi</strong>tă pe care le-a<br />
respectat <strong>şi</strong> aplicat cu consecvenţă.<br />
Ion Antonescu a ocupat importante funcţii: şef al Biroului operaţii<br />
din Marele Cartier General, în primul război mondial, comandant al<br />
Şcolii Superioare de Război, şef al Statului Major General Român,<br />
ministrul Apărării <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> al Afacerilor Străine, preşedinte al<br />
Consiliului de Miniştri.<br />
La 23 August 1944 a fost arestat, predat autorităţilor sovietice,<br />
apoi judecat în faţa unui „Tribunal al poporului”, care l-a condamnat la<br />
moarte, fiind executat la 1 iunie 1946.<br />
Fondul arhivistic Ion Antonescu este constituit din: documente<br />
<strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> de proprietate (imobilele din Bucureşti <strong>şi</strong> Predeal);<br />
corespondenţă oficială <strong>şi</strong> particulară purtată cu Vintilă Brătianu, ministru<br />
de Finanţe, cu Dimitrie N. Ciotori, generalul Henri Philippe Pétain,<br />
Stelian Popescu, Constantin Prezan <strong>şi</strong> Nicolae Titulescu; decrete de<br />
numiri în funcţii diplomatice, memorii <strong>şi</strong> cereri adresate lui Ion<br />
Antonescu de persoane particulare, hărţi <strong>ale</strong> unor regiuni în care s-au<br />
desfăşurat manevre, precum <strong>şi</strong> din scrisori <strong>ale</strong> Mariei Antonescu primite<br />
de la diferite persoane, printre care <strong>şi</strong> Elena Davila Perticari.<br />
9. ARGETOIANU Constantin (1871-1955)<br />
●Anii extremi: 1883-1941, 75 u.a., inventar nr. 1624,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> maghiară.<br />
Constantin Argetoianu, descendent al unei vechi familii din<br />
Oltenia, doctor în medicină, licenţiat în drept <strong>şi</strong> litere la Paris (1888-<br />
1896), este cunoscut ca un marcant om politic. A făcut parte din Partidul<br />
Conservator, după război l-a sprijinit pe Alexandru Averescu la<br />
33
34<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
constituirea Partidului Poporului, a intrat în Partidul Naţional Liberal<br />
fiind ministru, a făcut parte din cabinetul de tehnicieni al lui Nicolae<br />
Iorga. În anul 1932 a creat Uniunea Agrară <strong>şi</strong> în 1936 o transformă în<br />
Partidul Agrar, a fost ministru <strong>şi</strong> preşedinte al Consiliului de Miniştri în<br />
lunile septembrie-noiembrie 1938, a fost arestat de legionari, dar a reu<strong>şi</strong>t<br />
să scape. În primăvara anului 1944 se afla în Elveţia, se întoarce în ţară<br />
în 1946 <strong>şi</strong> constituie Uniunea Naţională-Muncă <strong>şi</strong> Refacere. A fost<br />
arestat în noaptea de 5-6 mai 1950 <strong>şi</strong> moare întemniţat la Sighet.<br />
Documentele fondului conţin, în cea mai mare parte, informaţii<br />
despre participarea lui Constantin Argetoianu în consiliile de<br />
administraţie <strong>ale</strong> marilor societăţi <strong>şi</strong> fabrici: Banca Ardeleană, Banca<br />
Ţărănească, Fabrica <strong>şi</strong> Rafinăria de Zahăr <strong>şi</strong> Spirt Ripiceni, Societatea<br />
Petrol-Block, Societatea Steaua Română ş.a. La acestea se adaugă acte<br />
economico-financiare: facturi, poliţe, conturi, bugete, acţiuni bancare,<br />
dări de seamă <strong>şi</strong> corespondenţa personală (o carte de vizită de la pictorul<br />
George Petraşcu <strong>şi</strong> o scrisoare de la Nicolae Titulescu).<br />
Deosebit de valoroase sunt cele 14 caiete de memorii <strong>şi</strong> însemnări<br />
zilnice.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Dolj.<br />
Bibliografie:<br />
Constantin Argetoianu, Memorii. Pentru cei de mâine. Amintiri din<br />
vremea celor de ieri, ediţie cu prefaţă <strong>şi</strong> indice de Stelian Neagoe, vol. I-XI,<br />
Editura Humanitas <strong>şi</strong> Editura Machiavelli, Bucureşti, 1991-1998.<br />
10. ARSACHI Apostol (1789-1874)<br />
●Anii extremi: 1684-1933, 777 u.a., inventar nr. 2178.<br />
Apostol Arsachi, grec de origine, cu studii de medicină la Halle,<br />
om politic, a fost consilier al domnilor români în anii 1830-1860, secretar<br />
particular al generalului A. O. Duhamel, membru în Comisia Centrală de<br />
la Focşani, ministru de Externe în guvernarea Barbu Catargi <strong>şi</strong><br />
prim-ministru (1862). S-a căsătorit cu Ana Darvari, verişoară primară a<br />
mamei lui Nicolae Bălcescu.<br />
După anul 1850, Apostol Arsachi a făcut parte, împreună cu<br />
Petrache Poenaru, Simion Marcovici <strong>şi</strong> alţii din Comisia Eforiei<br />
Şco<strong>ale</strong>lor, desemnată pentru a stabili modalităţile de înlocuire a<br />
alfabetului chirilic cu cel latin.<br />
Documentele fondului se referă în primul rând la administrarea<br />
averii acestuia, la proprietăţile din Paraipan, Cucuruzu, Buteneşti, judeţul<br />
Giurgiu, Călineşti, judeţul , la luarea în antrepriză, în asociere
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
cu Alexandru Vilara, Gheorghe Oteteleşanu <strong>şi</strong> firma „Fraţii Ghermanii” a<br />
exploatării ocnelor de sare din Ţara Românească <strong>şi</strong> Moldova.<br />
Într-o altă grupă de documente au fost ordonate bilanţuri, socoteli,<br />
poliţe <strong>şi</strong> scrisori primite de la unii membri ai familiilor Costa-Foru,<br />
Lahovari, Mavrocordat, Oteteleşanu, Suţu, Văcăreşti <strong>şi</strong> de la George<br />
Bibescu, relative la afacerile lui Apostol Arsachi, la relaţiile comerci<strong>ale</strong><br />
cu Hagi Constantin Pop din Sibiu <strong>şi</strong> cu Ştefan Moscu.<br />
De asemenea, au fost incluse în fond testamentele lui Alexandru<br />
Vilara <strong>şi</strong> actele proceselor de moştenire a averii acestuia, documente<br />
referitoare la mănăstirile româneşti închinate la Sfântul munte Athos, la<br />
ajutorul acordat compatrioţilor greci pentru construirea unui institut de<br />
fete la Atena, denumit „Arsakion”, la situaţia casei Nicolae Creţulescu,<br />
precum <strong>şi</strong> poezii patriotice care privesc Grecia.<br />
Bibliografie:<br />
Natalia Trandafirescu, Fondul personal „Doctor Apostol<br />
Arsachi”, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 3, 1984, p. 333-338.<br />
11. AUŞNIT Max (1888-?)<br />
●Anii extremi: 1933-1946, 43 u.a., inventar nr. 1518,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> germană.<br />
Max Auşnit a absolvit studiile comerci<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> de export la Viena, a<br />
devenit unul dintre marii industria<strong>şi</strong> ai <strong>României</strong>, administrator delegat al<br />
Uzinelor Re<strong>şi</strong>ţa, Titan, Nădrag, Călan, preşedintele Uniunii Gener<strong>ale</strong> a<br />
Industria<strong>şi</strong>lor din România, al Societăţii de Telefoane <strong>şi</strong> al Băncii<br />
„Chrisoveloni” etc.<br />
Documentele fondului se referă, în special, la afacerile lui Max<br />
Auşnit, la convenţiile <strong>şi</strong> înţelegerile încheiate de acesta cu diferite bănci<br />
<strong>şi</strong> firme industri<strong>ale</strong>, la procesele avute în anii 1944-1946 cu Ministerul<br />
Economiei <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> Ministerul Finanţelor.<br />
12. AVERESCU Alexandru (1859-1938)<br />
●Anii extremi: 1913-1938, 126 u.a., inventar nr. 1753.<br />
Militar de carieră, general <strong>şi</strong> mareşal în armata română,<br />
comandant al trupelor în războiul cu Bulgaria <strong>şi</strong> al Armatei a II-a în anii<br />
1916-1918, Alexandru Averescu a fost <strong>şi</strong> un marcant om politic al<br />
timpului său. A înfiinţat Partidul Poporului, devenind prim-ministru în<br />
anii 1920-1921 <strong>şi</strong> 1925-1927.<br />
Fondul personal creat de Alexandru Averescu conţine documente<br />
rezultate din activitatea politică <strong>şi</strong> publicistică a acestuia, precum <strong>şi</strong><br />
corespondenţă.<br />
35
36<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Un număr însemnat de unităţi arhivistice se referă la eforturile<br />
depuse de Alexandru Averescu pentru organizarea Partidului Poporului<br />
(campanii <strong>şi</strong> <strong>ale</strong>geri elector<strong>ale</strong>, tabele cu rezultatele <strong>ale</strong>gerilor, editarea<br />
ziarului „Îndreptarea”), la proclamarea generalului ca cetăţean de onoare<br />
al unor judeţe (Bălţi, Cahul, Cetatea Albă, Hotin, Orhei, Soroca).<br />
Din corespondenţa lui Alexandru Averescu semnalăm schimbul<br />
de scrisori cu Martha Bibescu, Ion Brătianu, Gheorghe Brătianu, Miron<br />
Cristea, principesa Elena, regele Ferdinand, Ioan Jianu, Mihail<br />
Manoilescu, regina Marioara a Iugoslaviei, Ion Mihalache, Ion Moţa,<br />
Grigore L. Trancu-Ia<strong>şi</strong>, Alexandru Vaida-Voevod.<br />
Bibliografie:<br />
Crisanta Podăreanu, Fondul personal Mareşal Alexandru<br />
Averescu, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 4, 1993, p. 478-484.<br />
13. BABEŞ Vincenţiu (1821-1907)<br />
●Anii extremi: 1865-1894, 13 u.a., inventar nr. 1519.<br />
Vincenţiu Babeş, reprezentant al românilor din Transilvania, a<br />
fost preşedinte al Partidului Naţional Român, avocat <strong>şi</strong> publicist.<br />
De<strong>şi</strong> fondul conţine puţine documente, acestea sunt extrem de<br />
importante, ele caracterizând eforturile depuse pentru redactarea<br />
Memorandumului. Amintim memoriul adresat de Vincenţiu Babeş, în<br />
1890, lui Gheorghe Pop de Băseşti <strong>şi</strong> notiţele redactate în legătură cu<br />
acesta.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Cluj.<br />
14. BACOVIA<br />
●Anii extremi: 1881-1981, 37 u.a., inventar nr. 1999.<br />
Poetul George Bacovia (George Vasiliu) (1881-1957) s-a născut<br />
la Bacău <strong>şi</strong> a absolvit Facultatea de Drept la Ia<strong>şi</strong>. A fost redactor <strong>şi</strong><br />
bibliotecar la Ministerul Sănătăţii <strong>şi</strong> Ocrotirilor Soci<strong>ale</strong>, a lucrat la<br />
Teatrul Poporului, la Ministerul Instrucţiunii <strong>şi</strong> Cultelor, a fost membru<br />
al Societăţii Scriitorilor Români.<br />
Fondul familial Bacovia cuprinde acte de stare civilă <strong>şi</strong> de studii<br />
pentru George Bacovia, documente rezultate din activitatea profesională<br />
a acestuia, manuscrise <strong>şi</strong> lucrări despre poet. În partea a doua a fondului<br />
au fost ordonate manuscrise aparţinând Agathei Bacovia Grigorescu,<br />
soţia lui George Bacovia, versuri, jurnalul acesteia, precum <strong>şi</strong> fotografii<br />
reprezentându-i pe George, Agatha <strong>şi</strong> Gabriel Bacovia, Cicerone<br />
Teodorescu <strong>şi</strong> Miliţa Petraşcu.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Ia<strong>şi</strong>.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
15. BAGDAT D. Dumitru<br />
●Anii extremi: 1890-1955, 28 u.a., inventar nr.1826,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Fondul conţine documente relative la Dumitru Bagdat, agricultor<br />
din Ia<strong>şi</strong> <strong>şi</strong> la fiii săi, Ion <strong>şi</strong> George, la administrarea mo<strong>şi</strong>ei Băbeanca,<br />
judeţul Buzău <strong>şi</strong> corespondenţă de familie. Semnalăm o scrisoare a<br />
Marthei Bibescu din anul 1911, adresată verişoarei s<strong>ale</strong>, născută Bellio.<br />
16. BAGDASAR<br />
●Anii extremi: 1901-1979, 219 u.a., inventar nr. 1765.<br />
Fondul arhivistic Bagdasar a fost creat de Dumitru Bagdasar<br />
(1893-1946), născut în comuna Ro<strong>şi</strong>eşti, judeţul Fălciu, părintele<br />
neurochirurgiei româneşti, ministru al Sănătăţii în guvernul Petru Groza<br />
<strong>şi</strong> de soţia acestuia, Florica Bagdasar (1901-1978), originară din Bitolia,<br />
Macedonia, specialistă în neuropsihiatrie infantilă, prima femeie ministru<br />
din istoria <strong>României</strong> <strong>şi</strong> singura femeie delegată la Conferinţa de Pace de<br />
la Paris din anul 1947.<br />
Dumitru <strong>şi</strong> Florica Bagdasar (Ciumetti) au avut o fiică,<br />
Alexandra, căsătorită cu scriitorul american Saul Bellow.<br />
Între structurile fondului, deosebit de bogată este seria<br />
corespondenţă. Menţionăm schimbul de scrisori purtat cu oameni de<br />
ştiinţă, savanţi <strong>şi</strong> literaţi din ţară <strong>şi</strong> străinătate: dr. Virgil Angelescu,<br />
Tudor Arghezi, Constantin Arseni, Emil Bodnăraş, Alexandru Brătescu-<br />
Voineşti, V<strong>ale</strong>riu Bologa, Otilia Cazimir, George Călinescu, Petre<br />
Constantinescu-Ia<strong>şi</strong>, Gheorghe Gheorghiu-Dej, dr. Victor Gomoiu, Petru<br />
Groza, Gheorge Marinescu, Ion Gheorghe Maurer, dr. D. Mezincescu,<br />
Ştefan Milcu, Constantin I. Parhon, Mihail Sadoveanu, Nicolae Ionescu<br />
Siseşti, John Fulton, istoriograf american, Percival Boiley, R. C.<br />
Buckley, Harvey Cushing, Walter Dendy, Louise Eisenhardt, Walter<br />
Freeman, B. M. Fried, A. Mac Leon, neurochirurgi americani, Clovis<br />
Vincent, neorochirurg francez, Otto Marburg <strong>şi</strong> Hubert Urban,<br />
neurochirurgi vienezi, Henry Viets, istoric al medicinei americane <strong>şi</strong> alţii.<br />
17. BAGDASAR Nicolae (1896-1971)<br />
●Anii extremi: 1921-1974, 509 u.a., inventar nr. 1441,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> germană.<br />
Pedagog de prestigiu, Nicolae Bagdasar s-a remarcat <strong>şi</strong> prin<br />
cercetările <strong>şi</strong> lucrările s<strong>ale</strong> în domeniul istoriei filosofiei, teoriei culturii<br />
<strong>şi</strong> gnoseologiei. A fost membru corespondent al Academiei Române,<br />
secretar al Societăţii Române de Filosofie, coordonator ştiinţific al<br />
37
38<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Dicţionarului Enciclopedic.<br />
Fondul arhivistic creat de Nicolae Bagdasar cuprinde manuscrise<br />
<strong>ale</strong> lucrărilor publicate <strong>şi</strong> nepublicate, studii, articole, recenzii,<br />
corespondenţă cu oameni de ştiinţă <strong>şi</strong> cultură <strong>şi</strong> un număr de 31 de<br />
fotografii reprezentându-l pe creatorul fondului, prieteni <strong>şi</strong> cunoscuţi.<br />
Din bogata corespondenţă păstrată în fond, amintim schimbul de<br />
scrisori cu: Ion Agârbiceanu, Iorgu Alexa, C. Baimuş, Nicolae Balca, Ion<br />
A. Bassarabescu, Raimond Bayer, preşedinte al Institutului Internaţional<br />
de Colaborare Filosofică din Franţa, Dan Bădărău, Vasile Băncilă, Ştefan<br />
Bârsănescu, Lucian Blaga, George Bontilă, Constantin I. Botez, Mihai<br />
Beniuc, Ion Biberi, Otilia Cazimir, Şerban Cioculescu, Alexandru<br />
Claudian, Ion Clopoţel, C. Georgiade, Iorgu Iordan, Eugen Lovinescu,<br />
Constantin Rădulescu-Motru, P. P. Negulescu, Constantin Noica, P. P.<br />
Panaitescu, Edgar Papu, Alexandru Rosetti, D. D. Roşca, Tudor Vianu,<br />
Vasile Pavelcu, Ion Petrovici, Liviu Rusu, Vincenzo de Tuvo, Giorgio<br />
Del Vecchio etc.<br />
18. BALŞ<br />
●Anii extremi: 1811-1947, 48 u.a., inventar nr. 1137.<br />
Familia Balş, una dintre cele mai de seamă familii <strong>ale</strong> Moldovei,<br />
cunoscută încă din secolul al XV-lea, a avut de-a lungul timpului mai<br />
multe ramuri. Cea care stă la originea Bălşeştilor de astăzi este aceea<br />
care se trage din Lupu Balş (fiul lui Ionaşcu Balş), căsătorit cu Safta<br />
Cantacuzino cu care a avut şase copii din care trei băieţi, George,<br />
Teodor <strong>şi</strong> Constantin, fiecare dintre ei formând câte o ramură a familiei.<br />
Fondul familial este constituit din documente create de membrii<br />
ramurii lui Alexandru Balş, vistier, fiul lui George (Iordache) Balş, mare<br />
logofăt <strong>şi</strong> al Mariei Mavrocordat, căsătorit cu Smaranda Sturdza. Din<br />
căsătoria acestora au rezultat doi fii: Constantin <strong>şi</strong> George. Constantin<br />
Balş a avut un singur fiu, Demetru Balş, iar George pe Alexandru,<br />
Caterina <strong>şi</strong> Olga.<br />
Pentru Alexandru Balş, logofăt, amintim două scrisori, una<br />
adresată unui prieten căruia îi cere să intervină pentru obţinerea arendării<br />
mo<strong>şi</strong>ei Cucuteni, cealaltă emisă de Vasile Pogor, pentru Aristia Balş,<br />
căsătorită Panagalos (înrudită pe linie maternă cu familia Hangerli),<br />
priveşte rolul lui Alexandru Balş într-o afacere bănească.<br />
De la Constantin Balş s-au păstrat scrisori primite de la mama sa,<br />
fratele său, George, de la Catinca Sturdza <strong>şi</strong> Constantin Rosetti.<br />
Corespondenţă particulară s-a conservat <strong>şi</strong> pentru Dimitrie Balş (de la<br />
soţia sa, Liky), Grigore Balş (de la tutorele său, Vasile Pogor <strong>şi</strong> de la
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
mitropolitul Moldovei, Veniamin Costache), Ion (Iancu) Balş <strong>şi</strong><br />
Smaranda Balş. Dintr-o preluare ulterioară de documente provin acte<br />
dot<strong>ale</strong>, cărţi de hotărnicie <strong>şi</strong> scrisori aparţinând Caterinei, lui Victor,<br />
Mihail, Nataliei <strong>şi</strong> lui Teodor Balş.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: colecţia „Achiziţii Noi”, inventarele nr. 84 <strong>şi</strong> 900.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 131-132.<br />
19. BALTAZAR<br />
●Anii extremi: 1902-1977, 232 u.a., inventar nr. 1616.<br />
Fondul familial Baltazar conţine documente create de Camil<br />
Baltazar, poet <strong>şi</strong> prozator, absolvent al Facultăţii de Litere <strong>şi</strong> Filosofie din<br />
Bucureşti <strong>şi</strong> de soţia acestuia, Iosefina Baltazar, de asemenea scriitoare.<br />
Din activitatea desfăşurată de Camil Baltazar s-au păstrat<br />
manuscrise <strong>ale</strong> operelor literare, studii despre scriitori români <strong>şi</strong> străini,<br />
jurnalul său pentru anii 1919-1947 <strong>şi</strong> corespondenţă primită de la<br />
Alexandru Andriţoiu, Tudor Arghezi, Aristide Blank, Otilia Cazimir,<br />
Dimitrie Gusti, Ion J<strong>ale</strong>a, Perpessicius, V<strong>ale</strong>riu Râpeanu, Alexandru<br />
Rosetti, Zaharia Stancu, Petru Vintilă.<br />
De la Iosefina Baltazar au fost clasate în fond manuscrise literare<br />
<strong>şi</strong> corespondenţă purtată cu surorile s<strong>ale</strong>, Mina <strong>şi</strong> Eugenia.<br />
20. BATAILLARD Paul (1816-1894)<br />
●Anii extremi: 1849-1878, 17 u.a., inventar nr. 1217,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Ziaristul francez Paul Bataillard, susţinător al intereselor<br />
poporului român, a publicat studii <strong>şi</strong> lucrări privind istoria Principatelor<br />
Române, a fost membru al Academiei Române.<br />
Materi<strong>ale</strong>le documentare cuprinse în fond sunt scrisori emise <strong>şi</strong><br />
primite de Paul Bataillard, manuscrise <strong>şi</strong> concepte <strong>ale</strong> unor lucrări<br />
referitoare la Prusia <strong>şi</strong> problema Orientului, naţionalităţile din Austro-<br />
Ungaria, note cu privire la naţionalităţile din România <strong>şi</strong> însemnări luate<br />
la Congresul de la Berlin din anul 1878.<br />
Semnalăm scrisorile primite de la Francesco Bilbao, revoluţionar<br />
chilian, Dimitrie Brătianu, Constantin Gr. Cantacuzino, A. Dessus,<br />
Ed. Gioia, fraţii Golescu, Edgar <strong>şi</strong> Maria Quinet, C. A. Rosetti.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
39
40<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 133-135.<br />
21. BĂDESCU Constantin Dinu<br />
●Anii extremi: 1934-1980, 24 u.a., inventar nr. 2358,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> germană.<br />
În arhiva lui Constantin Bădescu, cântăreţ de operă, au fost<br />
ordonate memorii, partituri, diplome, medalii, versuri, fotografii <strong>ale</strong><br />
acestuia <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> unor personalităţi <strong>ale</strong> muzicii româneşti.<br />
22. BĂJAN I. Dumitru<br />
●Anii extremi: 1893-1940, 54 u.a., inventar nr. 1827.<br />
Fondul personal Dumitru I. Băjan cuprinde documente rezultate<br />
din activitatea de cercetare istorică, etnografică <strong>şi</strong> lingvistică a creatorului de<br />
fond.<br />
Cea mai mare parte dintre unităţile arhivistice sunt constituite din<br />
transcrieri de documente, note, însemnări, studii, fişe cu referire la<br />
Mircea cel Bătrân, Mihai Viteazul, Matei Basarab, Vlad Călugărul, la<br />
istoricul judeţului Muscel, mănăstirile Câmpulung, Tismana, Horezu,<br />
precum <strong>şi</strong> la etimologia unor cuvinte: Transalpino, altino, Strunga etc.<br />
23. BĂLAN Teodor (1885-1972)<br />
●Anii extremi: 1865-1972, 56 u.a., inventar nr. 2124,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> germană.<br />
Istoricul Teodor Bălan s-a născut în anul 1885, la Gura<br />
Humorului, a urmat studiile superioare la Cernăuţi <strong>şi</strong> Viena. A fost<br />
profesor <strong>şi</strong> doctor în istorie, directorul <strong>Arhive</strong>lor Statului de la Cernăuţi<br />
între anii 1929-1940 <strong>şi</strong> conferenţiar la Universitatea din acela<strong>şi</strong> oraş, în<br />
perioada 1932-1940.<br />
În fondul arhivistic Teodor Bălan s-au păstrat în special manuscrisele<br />
lucrărilor <strong>şi</strong> studiilor publicate: Valahia maior et minor, Gărzile naţion<strong>ale</strong><br />
din Bucovina 1848, Conflictul pentru tricolor – un capitol din istoria<br />
Bucovinei, Istoria teatrului românesc din Bucovina, Bucovina în anul 1848,<br />
Documentele mănăstirilor din Bucovina, documente aparţinând unor<br />
persoane din familia Flondor, o declaraţie a lui Iancu Flondor din anul 1918<br />
<strong>şi</strong> cinci fotografii reprezentându-l pe acesta.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Suceava.<br />
24. BĂLĂCEANU<br />
●Anii extremi: 1690-1949, 70 u.a., inventar nr. 1625,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Pentru familia Bălăceanu, vechi neam de boieri din Ţara Românească,
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
a fost constituit un fond arhivistic ce cuprinde documente create de unii<br />
dintre membrii acesteia.<br />
Astfel, un document din 1690, aflat în copie, se referă la<br />
Constantin Bălăceanu, numit de împăratul Leopold I în funcţia de<br />
general de trupe în „Valahia”, iar altele două la Constantin-Costache<br />
Bălăceanu, mare ban, mort în anul 1850, căsătorit cu Maria C.<br />
Bălăceanu, fiica poetului Alecu Văcărescu.<br />
Regăsim în fond <strong>şi</strong> documente pentru Ioan Bălăceanu, fiul lui<br />
Constantin-Costache Bălăceanu, ministru de Externe, ministru<br />
plenipotenţiar la Paris <strong>şi</strong> de la soţia acestuia, Maria du Mont Beaufort, de<br />
la cei trei fii ai lor, Constantin, Ştefan <strong>şi</strong> Ioan, precum <strong>şi</strong> de la Ştefania<br />
Gr. Bălăceanu, soţia lui Constantin <strong>şi</strong> de la fiul acestora, Grigore C.<br />
Bălăceanu.<br />
De asemenea, au fost ordonate în fond <strong>şi</strong> documente create de<br />
Janna Rosetti-Roznovanu, verişoară cu Grigore C. Bălăceanu.<br />
25. BĂLCESCU Nicolae (1819-1852)<br />
●Anii extremi: 1848-1864, 7 u.a., inventar nr. 1520,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Nicolae Bălcescu, descendent al unei vechi familii boiereşti, a fost<br />
unul dintre frunta<strong>şi</strong>i Revoluţiei de la 1848, membru al Guvernului<br />
Provizoriu, editorul revistei „Magazin Istoric pentru Dacia”, remarcabil<br />
istoric, patriot român <strong>şi</strong> vizionar politic.<br />
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong> păstrează extrem de<br />
puţine documente rezultate din activitatea marelui revoluţionar român,<br />
Nicolae Bălcescu. Printre acestea amintim Proclamaţia de la Islaz,<br />
Apelul Guvernului Provizoriu din 16 iunie 1848, o scrisoare a lui<br />
Bălcescu adresată de la P<strong>ale</strong>rmo nepoatei s<strong>ale</strong>, fiica Mariei Bălcescu.<br />
26. BENGESCU<br />
●Anii extremi: 1850-1937, 61 u.a., inventar nr. 1521,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> germană.<br />
Fondul arhivistic al familiei Bengescu, originară din Oltenia,<br />
întemeietoare a satului Bengeşti din judeţul Gorj, cuprinde documente<br />
provenind de la mai mulţi membri ai familiei: soţii Zoe Bengescu<br />
(Rosetti) <strong>şi</strong> Alexandru Bengescu, fiica lor Zozo Bengescu, de la Dimitrie<br />
Bengescu, fratele Zoei Bengescu, Noemi D. Rosetti, nepoata Zoei<br />
Bengescu <strong>şi</strong> de la Hortensia Papadat-Bengescu, fiica căpitanului Dimitrie<br />
Bengescu, fratele dramaturgului George Bengescu-Dabija.<br />
De la Zoe Bengescu Rosetti se păstrează un jurnal cu însemnări,<br />
41
42<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
corespondenţă cu Ion I. C. Brătianu, principesa Elisabeta, George Enescu<br />
<strong>şi</strong> Netty Maiorescu, iar de la Alexandru Bengescu amintim un jurnal cu<br />
însemnări <strong>şi</strong> corespondenţa cu Henry Catargi, mareşalul Casei Reg<strong>ale</strong>.<br />
Pentru Zozo Bengescu reţin atenţia jurnalul personal pe anii 1909-1936,<br />
scrisorile primite de la principesa Elisabeta <strong>şi</strong> de la Noemi D. Rosetti,<br />
corespondenţa cu Martha Bibescu <strong>şi</strong> L. C. Negruzzi.<br />
Un loc important în fond îl ocupă scrisorile primite de Hortensia<br />
Papadat-Bengescu de la Alexandrina Suţu <strong>şi</strong> Eugen Lovinescu.<br />
27. BERCEANU Mihail (1882-1957)<br />
●Anii extremi: 1873-1948, 388 u.a., inventar nr. 1118.<br />
Mihail Berceanu, fiul lui Gheorghe Berceanu (mare proprietar, fost<br />
primar al Brăilei), a urmat studii juridice la Bucureşti <strong>şi</strong> Paris, devenind<br />
profesor de drept roman la Universitatea din Ia<strong>şi</strong>. A activat în Partidul<br />
Naţional Liberal, fiind şef de cabinet al lui Ion I. C. Brătianu, preşedinte al<br />
Consiliului de Miniştri în anii 1909-1910, prefect de Vaslui, Ialomiţa <strong>şi</strong><br />
Roman, subsecretar de stat la Ministerul Agriculturii <strong>şi</strong> Domeniilor <strong>şi</strong> la<br />
Ministerul Industriei <strong>şi</strong> Comerţului. La sfâr<strong>şi</strong>tul războiului a fost întemniţat<br />
la închisoarea din Sighet fiind eliberat în anul 1955.<br />
Fondul arhivistic creat de Mihail Berceanu cuprinde o cantitate<br />
importantă de documente, ordonate potrivit principiilor de organizare a<br />
arhivelor <strong>person<strong>ale</strong></strong>. Majoritatea unităţilor arhivistice se referă la aspecte<br />
legate de exercitarea activităţilor profesion<strong>ale</strong>, a funcţiilor administrative<br />
<strong>şi</strong> politice avute <strong>şi</strong> la bunurile familiei.<br />
În grupa „corespondenţă” regăsim scrisori primite de la membrii<br />
familiei Berceanu, de la Sever Bocu, Ion I. C. Brătianu, Vintilă Brătianu,<br />
Alexandru C. Carianopol, I. G. Duca, Mircea Eliade, C. Filipescu, Spiru<br />
Haret, Ion Manolescu, director al Teatrului Naţional <strong>şi</strong> de la Elena Pastia.<br />
De asemenea, au fost clasate în arhiva Berceanu documente<br />
aparţinând lui Barbu <strong>şi</strong> Ion Berceanu.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 136-137.<br />
28. BERDAN Gheorghe (1894-1971)<br />
●Anii extremi: 1894-1971, 9 u.a., inventar nr. 2276.<br />
Gheorghe Berdan, militar de carieră, s-a născut în localitatea<br />
Fundătura, judeţul Bacău, în anul 1894. A participat la cel de-al doilea<br />
război mondial, pe frontul de Est, în Crimeea.<br />
Reţin atenţia documentele referitoare la bătălia pentru Sevastopol
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
din 2 iunie-2 iulie 1942 <strong>şi</strong> luptele de la „Bastion II” purtate de Divizia 4<br />
Vânători de munte.<br />
29. BERTHELOT Henri (1861-1931)<br />
●Anii extremi: 1916-1919, 2 u.a., inventar nr. 1770,<br />
limba franceză.<br />
De la generalul francez Henri Mathias Berthelot, şef al misiunii<br />
militare franceze în România (1916-1918) s-a păstrat jurnalul acestuia cu<br />
însemnări din perioada 1916-1919.<br />
30. BIBESCU<br />
●Anii extremi: 1848-1919, 38 u.a., inventar nr. 1218.<br />
Boierii Bibeşti, originari din Oltenia, sunt menţionaţi în<br />
documente încă din secolul al XVIII-lea.<br />
Arhiva familiei Bibescu conţine scrisori <strong>ale</strong> Marthei Bibescu<br />
primite de la soţul ei, George V<strong>ale</strong>ntin Bibescu, preşedinte al Federaţiei<br />
Internaţion<strong>ale</strong> Aeronautice, aflat pe front în primul război mondial <strong>şi</strong> de<br />
la Alexandru Rosetti, precum <strong>şi</strong> pe cele aparţinând lui George Bibescu,<br />
fiul domnitorului Gheorghe Bibescu, în legătură cu o proprietate a<br />
fostului domn, situată în apropierea Bosforului, procesul pentru fabrica<br />
de zahăr Chitila <strong>şi</strong> administrarea mo<strong>şi</strong>ei Chitila-Mogoşoaia.<br />
De asemenea, au fost ordonate în fond o scrisoare a lui Nicolae G.<br />
Bibescu referitoare la procesul „Casei Bibescu” cu municipalitatea Bucureşti<br />
<strong>şi</strong> o notă biografică asupra vieţii <strong>şi</strong> activităţii lui Emanuel Epureanu.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.M.A.N. Bucureşti.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 138-139.<br />
31. BIJU<br />
●Anii extremi: 1858-1931, 15 u.a., inventar nr. 1626.<br />
Alexandru Biju s-a născut la Caransebeş în anul 1847, a studiat la<br />
Politehnica din Viena, a participat la organizarea Expoziţiei <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong><br />
din 1906. A fost căsătorit cu Elena, născută Niezinski <strong>şi</strong> a avut patru<br />
copii: Alexandrina, pictoriţă, Leon Dumitru, pictor, Aurel, marinar <strong>şi</strong><br />
aviator, deschizător de drumuri în arta paraşutismului, decedat în anul<br />
1925, în urma unui salt nereu<strong>şi</strong>t cu paraşuta <strong>şi</strong> Traian, profesor.<br />
Fondul familial include acte <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> scrisori <strong>ale</strong> lui<br />
Alexandru Biju, certificatul Elenei Biju de trecere de la religia romanocatolică<br />
la religia ortodoxă, inventarul bibiliotecii Mihail Biju <strong>şi</strong> o hartă<br />
43
44<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
hidrografică a <strong>României</strong> din anul 1893.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Caraş-Severin.<br />
32. BOBULESCU Constantin<br />
●Anii extremi: 1918-1957, 42 u.a., inventar nr. 1828.<br />
Preotul Constantin Bobulescu, subdirector la Seminarul<br />
„Veniamin Costache” din Ia<strong>şi</strong>, paroh al Bisericii Tabacu din Bucureşti,<br />
este cunoscut pentru activitatea sa literară <strong>şi</strong> preocupările pentru<br />
studierea istoriei.<br />
Între documentele pe care le cuprinde acest fond, semnalăm ca<br />
deosebit de valoroase scrisorile primite de Constantin Bobulescu de la<br />
Ion Bianu, Vasile Bogrea, Mihai Costăchescu, Gala Galaction, Nae Popa,<br />
profesor universitar <strong>şi</strong> academician, Constantin Turcu, şeful <strong>Arhive</strong>lor<br />
Statului Ia<strong>şi</strong>. O mare parte a corespondenţei a fost purtată cu Gheorghe<br />
T. Kirileanu, bibliotecarul Curţii Reg<strong>ale</strong>.<br />
33. BOERESCU Mihai <strong>şi</strong> Vasile<br />
●Anii extremi: 1839-1966, 9 u.a., inventar nr. 2067.<br />
Cele nouă unităţi arhivistice <strong>ale</strong> fondului sunt formate din scrisori<br />
particulare <strong>şi</strong> brevete de acordare a unor decoraţii lui Mihai Boerescu<br />
(1877-?), fost ministru plenipotenţiar <strong>şi</strong> şef al Departamentului Politic de<br />
la Ministerul de Externe, din scrisori aparţinând lui Vasile Boerescu<br />
(1830-1883), profesor de drept comercial (a înfiinţat Facultatea de Drept<br />
din Bucureşti) <strong>şi</strong> schiţe genealogice <strong>ale</strong> familiilor: Prisăceanu,<br />
Strâmbeanu, Şoimescu, Tigveanu din judeţul Neamţ <strong>şi</strong> Boerescu,<br />
originară din Lugoj.<br />
34. BOERESCU Neagu<br />
●Anii extremi: 1904-1947, 10 u.a., inventar nr. 1613,<br />
limbile: română, germană <strong>şi</strong> engleză.<br />
Neagu Boerescu a fost ofiţer în armata română, participant la<br />
primul război mondial, cu Divizia a XI-a.<br />
În fond s-au păstrat printre alte documente, hărţi militare,<br />
corespondenţă de familie <strong>şi</strong> un expozeu asupra zăcămintelor de<br />
chihlimbar din judeţul Buzău, elaborat de George V. Cruglicov.<br />
35. BOGA T. Leon<br />
●Anii extremi: 1923-1968, 9 u.a., inventar nr. 1614.<br />
Leon Boga, istoric român, macedonean de origine, fost director al<br />
<strong>Arhive</strong>lor Statului din Chi<strong>şi</strong>nău, este cunoscut pentru volumele de<br />
documente basarabene pe care le-a publicat <strong>şi</strong> scrierile s<strong>ale</strong> literare.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
Din fragmentul de fond donat de creator, menţionăm Pomelnicul<br />
martirilor aromâni căzuţi în lupta de apărare a graiului strămoşesc,<br />
Cartea Liceului românesc din Bitolia <strong>şi</strong> caietele cu versuri aparţinând lui<br />
Leon T. Boga.<br />
36. BOGDAN Damian (1907-?)<br />
●Anii extremi: 1943-1980, 131 u.a., inventar nr. 2101,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> rusă.<br />
Istoricul, slavistul <strong>şi</strong> p<strong>ale</strong>ograful Damian Bogdan s-a născut la<br />
Buteşti, azi Republica Moldova, a urmat Facultatea de Filosofie <strong>şi</strong> Litere,<br />
Şcoala Superioară de Arhivistică, a fost doctor în istorie, membru<br />
fondator al Asociaţiei Slaviştilor <strong>şi</strong> al Asociaţiei Oamenilor de Ştiinţă.<br />
Arhiva donată în anul 1983 de profesorul Damian Bogdan este<br />
formată din manuscrisele unor lucrări de istorie, fişe <strong>şi</strong> note pentru<br />
acestea, fotocopii, transcrieri <strong>şi</strong> traduceri de documente, corespondenţă<br />
cu membrii familiei răma<strong>şi</strong> în Basarabia.<br />
37. BOGDAN Nicolae (1903-?)<br />
●Anii extremi: 1925-1973, 71 u.a., inventar nr. 1522,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Ziaristul basarabean Nicolae Bogdan este cunoscut pentru studiile<br />
<strong>şi</strong> lucrările s<strong>ale</strong> din domeniul istoriei <strong>şi</strong> culturii.<br />
În fond sunt conservate caietele în manuscris <strong>ale</strong> unora dintre<br />
lucrările lui Nicolae Bogdan: Sensul experienţei napoleoniene, Tragedia<br />
Brâncovenilor, Miracolul Creangă-Eminescu, Adevărata poziţie a<br />
chestiunii păcii etc. <strong>şi</strong> corespondenţă cu diverse personalităţi, printre care<br />
Traian Vuia, Henry Catargi <strong>şi</strong> Mihail Manoilescu.<br />
38. BOLDUR Alexandru (1886-1982)<br />
●Anii extremi: 1909-1977, 75 u.a., inventar nr. 2232,<br />
limbile: română, franceză, rusă <strong>şi</strong> engleză.<br />
Alexandru Boldur s-a născut în Chi<strong>şi</strong>nău la 9 martie 1886, a urmat<br />
Facultatea de Drept <strong>şi</strong> Institutul Superior de Arheologie de la Petersburg, a<br />
fost profesor la Institutul Superior Juridic din Sevastopol, la Facultatea de<br />
Teologie din Chi<strong>şi</strong>nău <strong>şi</strong> la cea de Litere din Ia<strong>şi</strong>, fiind unul dintre marii<br />
cunoscători ai istoriei Basarabiei <strong>şi</strong> Moldovei <strong>şi</strong> a izvoarelor narative slave.<br />
În fondul personal creat de Alexandru Boldur, s-au păstrat<br />
manuscrise, note <strong>şi</strong> recenzii <strong>ale</strong> lucrărilor <strong>şi</strong> studiilor acestuia,<br />
corespondenţă cu personalităţi <strong>şi</strong> instituţii, o listă cu profesorii <strong>şi</strong><br />
conferenţiarii Universităţii din Ia<strong>şi</strong>, din perioada 1941-1944 etc.<br />
45
46<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
39. BOSIE Vasile (1855-1939)<br />
●Anii extremi: 1780-1936, 491 u.a., inventar nr. 756,<br />
limbile: română, italiană, engleză <strong>şi</strong> germană.<br />
Documentele fondul sunt organizate pe mai multe pachete.<br />
Primele şase pachete constituite din: porunci <strong>şi</strong> cărţi domneşti, zapise,<br />
jalbe, învoieli <strong>şi</strong> hotărnicii oferă informaţii relative la diver<strong>şi</strong> membri ai<br />
familiei (slugerul Ioan Bosie, Vasile Bosie, comis, spătar, căminar <strong>şi</strong> agă,<br />
Costache Bosie <strong>şi</strong> Răducanu Bosie), la mo<strong>şi</strong>ile acestora, la litigii pentru<br />
hotare <strong>şi</strong> case.<br />
Pachetele VII <strong>şi</strong> VIII cuprind documente despre Raoul V. Bosie<br />
(Bossy), fiul lui Vasile Bosie, ce reflectă activitatea acestuia ca şef de<br />
cabinet în Ministerul de Externe, ataşat <strong>şi</strong> secretar de legaţie la Roma,<br />
ministru al <strong>României</strong> la Viena <strong>şi</strong> Helsinki, consilier tehnic la Societatea<br />
Naţiunilor <strong>şi</strong> scriitor.<br />
Menţionăm, pentru conţinutul lor, scrisorile <strong>şi</strong> telegramele primite<br />
de Raoul V. Bossy de la Constantin Diamandi, K. Nelson Gay, Vasile M.<br />
Kogălniceanu, A. Lapedatu, Savel Rădulescu <strong>şi</strong> Nicolae Titulescu.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: colecţia „Achiziţii Noi”, inventar nr. 122.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 140-142.<br />
40. BOTEANU<br />
●Anii extremi: 1863-1942, 71 u.a., inventar nr. 1762,<br />
limbile: franceză, germană, rusă <strong>şi</strong> portugheză.<br />
Botenii, familie boierească din Ţara Românească, <strong>şi</strong>-au luat<br />
numele de la mo<strong>şi</strong>a Boteni din judeţul Muscel.<br />
Ramura care a creat documentele fondului familial conservat la<br />
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong> este cea a lui Emanoil<br />
Constantin Boteanu, născut la Bucureşti în anul 1812, militar de carieră,<br />
participant la Revoluţia de la 1848, căsătorit cu Zoe Panaitescu din Ploieşti<br />
cu care a avut 16 copii (Emanoil, Romulus, Remus, Gheorghe etc.).<br />
În fond se păstrează documente create de Emanoil Constantin<br />
Boteanu, de fiul acestuia Remus, colonel, participant la luptele pentru<br />
Griviţa din timpul Războiului de Independenţă, de medicii Emanoil R.<br />
Boteanu <strong>şi</strong> Gheorghe Panaitescu, precum <strong>şi</strong> de inginerul agonom,<br />
Solomon Sofonea.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
41. BRĂTĂNESCU Mircea (1893-?)<br />
●Anii extremi: 1684-1950, 115 u.a., inventar nr. 2277,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Mircea Brătănescu, general <strong>şi</strong> profesor la Academia Militară, ataşat<br />
militar la Lisabona <strong>şi</strong> Madrid, s-a născut la Giurgiu, la 3 noiembrie 1893.<br />
Arhiva creată de Mircea Brătănescu a fost ordonată în trei grupe:<br />
documente de proprietate, documente rezultate din activitatea creatorului<br />
de fond, material didactic de la Şcoala Superioară de Război de la Paris<br />
<strong>şi</strong> de la Bucureşti: planuri, crochiuri, manu<strong>ale</strong> de istorie <strong>şi</strong> tactică<br />
militară.<br />
Între documentele fondului menţionăm brevetul de conferire a<br />
ordinului militar „Mihai Viteazul”, clasa a III-a, acordat în anul 1942 lui<br />
Mircea Brătănescu pentru merite militare în bătăliile de la Bug, Balaki,<br />
Malaja Belosjorka, Tarmak <strong>şi</strong> satul Zara.<br />
42. BRĂTIANU<br />
●Anii extremi: 1850-1948, 648 u.a., inventar nr.1286, 1287.<br />
Familia Brătianu este cunoscută ca una dintre familiile care a dat<br />
<strong>României</strong> importanţi oameni politici <strong>şi</strong> de cultură.<br />
Fondul familial Brătianu este constituit din documente create de<br />
unii dintre cei mai importanţi membrii ai acesteia, genealogiile <strong>şi</strong> actele<br />
unor familii boiereşti ca Bucşanu, Ceparu, Balotă, Greceanu, Lerescu,<br />
Rudeanu, Şuica <strong>şi</strong> Vlădescu-Tigveanu.<br />
Pentru Ion C. Brătianu (1821-1891), fiul stolnicului Constantin<br />
Brătianu <strong>şi</strong> al Anastasiei Tigveanu se păstrează documente privind<br />
activitatea sa politică <strong>şi</strong> scrisori primite de la Ion Bălăceanu, Vasile<br />
Boerescu, Dimitrie Brătianu, Eugen Carada, guvernatorul Băncii<br />
<strong>Naţion<strong>ale</strong></strong>, Nicolae Creţulescu, Ion Ghica, Mihail Kogălniceanu, Gheorghe<br />
Vârnav-Liteanu, C. A. Rosetti, Dimitrie Sturdza. Mai există câteva scrisori<br />
<strong>şi</strong> note de la Dimitrie Brătianu (1864-1892), fratele lui Ion C. Brătianu <strong>şi</strong><br />
Constantin I. C. Brătianu (1866-1953), fiul lui Ion C. Brătianu.<br />
Însemnate momente <strong>ale</strong> vieţii lui Ion I. C. Brătianu (1864-1927),<br />
fiul lui Ion C. Brătianu sunt redate de telegrame <strong>şi</strong> scrisori primite de la<br />
Victor Antonescu, Constantin Argetoianu, Nicolae Bianu, regele Carol<br />
II, Constantin H. Cesianu, generalul Cihovschi, Lucia Cosma, Constantin<br />
Diamandi, Iancu Flondor, Vasile Goldiş, Emil Lahovari, Constantin<br />
Moisil, Sextil Puşcariu, Iuliu Roşca, Anghel Saligny, precum <strong>şi</strong> de<br />
corespondenţa politică <strong>şi</strong> administrativă purtată cu C. N. Alimănişteanu,<br />
Ion Antonescu, Corneliu Zelea Codreanu, Alexandru Djuvara, Ion<br />
Mitilineu, Petre G. Papacostea, Petru Poni.<br />
47
48<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Unele documente incluse în fond aparţin lui Vintilă Brătianu<br />
(1867-1930), frate cu Ion I. C. Brătianu. Amintim schimbul de scrisori cu<br />
Constantin Argetoianu, G. N. Gologan, prinţul Nicolae <strong>şi</strong> Nicolae<br />
Titulescu.<br />
Pentru Gheorghe I. Brătianu (1898-1953), fiul lui Ion I. C.<br />
Brătianu, istoric <strong>şi</strong> şef al Partidului Naţional Liberal, închis în anul 1948<br />
la Sighetu Marmaţiei, se conservă documente rezultate din activitatea sa<br />
administrativă, politică, ştiinţifică <strong>şi</strong> didactică.<br />
În seria de acte „alţi corespondenţi” pot fi cercetate scrisori<br />
expediate de Ion Barnea, Victor Eftimiu, Emile Hubain, Armand Lévi,<br />
Jules Michelet, Gheorghe Panu, Edgar Quinet <strong>şi</strong> de Dimitrie Brătianu<br />
către Edgar Quinet, note manuscris de la Cornelia Bodea, rapoarte<br />
referitoare la regele Carol II, o scrisoare a lui Gheorghe Tătărescu<br />
adesată lui Vintilă Brătianu, inventarul imobilelor din Bucureşti donate<br />
de Eliza Brătianu, precum <strong>şi</strong> însemnări aparţinând lui Dimitrie Sturdza.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 143-144.<br />
Crisanta Ilie, Fondul familial Brătianu, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr.<br />
1-2, 1999, p. 202-204.<br />
43. BRATU<br />
●Anii extremi: 1896-1985, 19 u.a., inventar nr. 2339.<br />
Fondul arhivistic Bratu a fost creat de Anton I. Bratu <strong>şi</strong><br />
Constantin Lupescu <strong>şi</strong> cuprinde lucrări ştiinţifice <strong>şi</strong> literare aparţinând lui<br />
Anton I. Bratu (Dicţionar al lumii antice), corespondenţa lui Constantin<br />
Lupescu, fotografii cu Ion <strong>şi</strong> Maria Antonescu <strong>şi</strong> Mihai Antonescu.<br />
44. BROCINER Joseph (1858-1916)<br />
●Anii extremi: 1861-1930, 32 u.a., inventar nr. 1523,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> germană.<br />
Publicistul Joseph Brociner s-a născut la Ia<strong>şi</strong>, a urmat studii juridice,<br />
apoi s-a stabilit la Galaţi unde s-a ocupat de problemele <strong>şi</strong> istoria<br />
comunităţii israelite din România.<br />
În fond sunt conservate câteva scrisori primite de Joseph Brociner<br />
între anii 1878-1879, broşuri, articole din presă <strong>şi</strong> lucrări referitoare la<br />
protecţia evreilor în lume <strong>şi</strong> în România.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
45. BROŞTEANU Ernest (1869-1932)<br />
●Anii extremi: 1870-1976, 28 u.a., inventar nr. 2306,<br />
limbile: română, franceză, germană, engleză <strong>şi</strong> italiană.<br />
Generalul Ernest Broşteanu s-a născut la Roman, a participat la<br />
luptele de pe frontul dobrogean, în 1917 <strong>şi</strong> la cele de la Mărăşeşti, iar în<br />
1918 cu Divizia a XI-a intră în Basarabia.<br />
În arhiva generalului Ernest Broşteanu se regăsesc scrisori prin<br />
care Clubul Nobilimii Basarabene din Chi<strong>şi</strong>nău <strong>şi</strong> societăţi cultur<strong>ale</strong><br />
basarabene mulţumesc generalului pentru acţiunile s<strong>ale</strong> din Basarabia,<br />
scrisori adresate lui Radu Broşteanu, fiul generalului Ernest Broşteanu <strong>şi</strong><br />
fotografii. De asemenea, sunt inventariate în acest fond scrisori adresate<br />
lui Charles Eisenecker, inginer la Şcoala de Poduri <strong>şi</strong> Şosele din<br />
Bucureşti.<br />
Bibliografie:<br />
Crisanta Podăreanu, Fondul personal General Ernest Broşteanu,<br />
în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 1, 1997, p. 198-199.<br />
46. BUCŞAN Constantin (1883-?)<br />
●Anii extremi: 1923-1934, 3 u.a., inventar nr. 2072.<br />
Din activitatea lui Constantin Bucşan, avocat <strong>şi</strong> membru al<br />
Partidului Poporului s-au păstrat doar câteva scrisori primite de la Petru<br />
Groza <strong>şi</strong> una de la Alexandru Averescu.<br />
47. BUNESCU Mihail<br />
●Anii extremi: , 8 u.a., inventar nr. 1748,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Fondul arhivistic creat de Mihail Bunescu cuprinde câteva<br />
documente rezultate din activitatea sa de critic de teatru: articole în<br />
manuscris, nedatate, intitulate Chestiuni de teatru <strong>şi</strong> Scrisori din Paris.<br />
Impresiuni de teatru, referitoare la teatrul românesc condus de Alexandru<br />
Davila <strong>şi</strong> Constantin Nottara, la spectacolele pariziene cu piese de teatru<br />
<strong>ale</strong> lui Paul Hervien, Robert de Flers, G. A. de Caillavet, Eugène Brieux<br />
<strong>şi</strong> Pierre Berton.<br />
48. BUSUIOCEANU Alexandru (1896-1963)<br />
●Anii extremi: 1916-1963, 131 u.a., inventar nr. 1524,<br />
limbile: română, spaniolă, franceză, engleză, germană <strong>şi</strong> italiană.<br />
În decursul vieţii s<strong>ale</strong>, Alexandru Busuioceanu a fost specialist în<br />
istoria artei, publicist <strong>şi</strong> poet, profesor la Academia de Arte Frumoase din<br />
Bucureşti, consilier cultural la Legaţia Română din Madrid (1942-1945).<br />
49
50<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
După anul 1945, a activat ca profesor de limba <strong>şi</strong> literatura română la<br />
Universitatea din Madrid, director al Institutului Român de Cultură de la<br />
Madrid, a devenit membru corespondent al Academiei de Istorie a Artei din<br />
Toledo <strong>şi</strong> al Academiei Internaţion<strong>ale</strong> Libere de Ştiinţă <strong>şi</strong> Litere din Paris.<br />
Documentele provenite de la Alexandru Busuioceanu sunt în mare<br />
parte studii, bibliografii <strong>ale</strong> pictorilor spanioli, conferinţe, discursuri,<br />
interviuri, volume de poezii <strong>şi</strong> fotografii <strong>ale</strong> unor opere de artă.<br />
Putem parcurge, de asemenea, <strong>şi</strong> o interesantă corespondenţă care<br />
reflectă preocupările literare <strong>şi</strong> activitatea editorială a lui Alexandru<br />
Busuioceanu. Menţionăm scrisorile de la Alexandru Ciorănescu,<br />
Dimitrie N. Ciotori, Mircea Eliade, Virgil Ierunca, pictorul Alexis<br />
Macedonski, poetului Carlos Edmundo d’Ory, V<strong>ale</strong>riu Papahagi, Fanny<br />
Rebreanu, Horia Surianu <strong>şi</strong> Horia Vintilă.<br />
În fond sunt ordonate <strong>şi</strong> documentele provenite din activitatea<br />
desfăşurată de Alexandru Busuioceanu la Legaţia Română de la Madrid<br />
<strong>şi</strong> un important număr de hărţi.<br />
49. BUTCULESCU<br />
●Anii extremi: 1537-1948, 1567 u.a., inventar nr. 1062,<br />
1138, 2234.<br />
Butculeştii, mari proprietari de pământ <strong>şi</strong> oameni politici, î<strong>şi</strong> au<br />
originea în judeţul Teleorman.<br />
Documentele aparţinând membrilor acestei familii au fost<br />
organizate în mai multe grupe, potrivit schemei de ordonare a fondurilor<br />
<strong>famili<strong>ale</strong></strong>.<br />
În prima grupă a fondului au fost cuprinse documente <strong>person<strong>ale</strong></strong>,<br />
cele care reflectă modul de viaţă <strong>şi</strong> bunurile familiei Butculescu. Tot aici<br />
au fost incluse <strong>şi</strong> actele create de serdarul Marin Butculescu, ispravnic de<br />
Olt, mort pe la 1830, pitarul Costache M. Butculescu, de Dimitrie C.<br />
Butculescu, fiul mai mare al lui Costache M. Butculescu, de Nicolae<br />
Butculescu, fiul cel mic al serdarului Marin Butculescu (diplome de<br />
acordare a unor ordine româneşti <strong>şi</strong> străine) <strong>şi</strong> de alţi membri ai familiei.<br />
În cea de a doua grupă au fost inventariate documente provenind<br />
din activitatea socială <strong>şi</strong> politică a lui Dimitrie C. Butculescu (studii de<br />
drept <strong>şi</strong> arheologie, promotor al cooperaţiei române, iniţiator al multor<br />
societăţi economice, organizator al unor expoziţii industri<strong>ale</strong>), scrisori<br />
expediate de Constantin Bacalbaşa, Georges Barrel, fratele<br />
exploratorului Leon Barrel, George Bibescu, Ion C. Brătianu, Luigi<br />
Cazzavilan, G. de Coutouly, ministrul Franţei la Bucureşti, Elena Cuza,<br />
Frédéric Dame, ziarist francez, D. D. Gerota, Maria I. Glogoveanu
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
(născută Butculescu), Vasile Lucaciu, Vasile Popan, teolog transilvănean,<br />
Maria C. A. Rosetti, V. A. Urechia, generalul Vlădoianu <strong>şi</strong> Societatea<br />
Ortodoxă Naţională a Femeilor Române, precum <strong>şi</strong> unele referitoare la<br />
Conferinţa Interparlamentară de la Berna (1887-1899).<br />
La sfâr<strong>şi</strong>tul fondului au fost ordonate scrisori aparţinând: Mariei<br />
Butculescu, mama lui Dimitrie C. Butculescu, Elenei Butculescu,<br />
Marinei Brătianu, lui Nicolae <strong>şi</strong> Irinei Butculescu, guvernantei fiilor lui<br />
Dimitrie C. Butculescu, A. Colin, precum <strong>şi</strong> testamentul Elenei Ch.<br />
Pherekyde, cu menţiuni pentru fiica sa, Irina N. Butculescu.<br />
În inventare separate au fost grupate documentele preluate ulterior<br />
constituirii fondului: zapise, anafor<strong>ale</strong>, cărţi de judecată, hotărnicii,<br />
porunci de la domnii Mihai Suţu <strong>şi</strong> Alexandru Moruzi, condici de<br />
socoteli pentru bunurile imobile <strong>ale</strong> familiei Butculescu.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 145-147.<br />
50. BUTEANU Aurel (1904-?)<br />
●Anii extremi: 1929-1948, 17 u.a., inventar nr. 1627,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Aurel Buteanu, ziarist de profesie, a ocupat funcţia de<br />
reprezentant de presă la Bruxelles, a fost director al ziarului „Patria” din<br />
Cluj <strong>şi</strong> director general al Teatrului Naţional din Cluj.<br />
Fondul arhivistic creat de acesta conservă o parte din corespondenţa<br />
purtată cu compozitorul român Stan Golestan, referitoare la: concursuri <strong>şi</strong><br />
concerte, succesele muzicii româneşti la Paris <strong>şi</strong> Bruxelles, activitatea lui<br />
George Enescu, relaţiile cu Viorel V. Tillea <strong>şi</strong> opiniile autorităţilor<br />
franceze faţă de schimbarea guvernului Vaida-Voevod.<br />
51. CANTACUZINO<br />
●Anii extremi: 1834-1940, 365 u.a., inventar nr. 1289.<br />
Familia Cantacuzino, de origine bizantină, este menţionată în<br />
Ţările Române la începutul secolului al XVII-lea. Cantacuzinii se trag<br />
din Mihai Cantacuzino, mare negustor din Constantinopol, urmaşul<br />
acestuia, Andronic, îl va ajuta pe Mihai Vitezul să devină domn al Ţării<br />
Româneşti.<br />
Întemeietorul ramurii acestei familii în Ţara Românească<br />
este postelnicul Constantin Cantacuzino, căsătorit cu Ilinca, fiica<br />
domnului muntean, Radu Şerban. Ramura din Moldova este dată de<br />
George Cantacuzino <strong>şi</strong> el fiu al lui Andronic Cantacuzino.<br />
51
52<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
La Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong> se păstrează în<br />
fondul familial Cantacuzino documente create de Constantin<br />
Cantacuzino (1800-1875), om politic român, caimacam al Ţării<br />
Româneşti, fiul lui Iordache Cantacuzino <strong>şi</strong> al Mariei Pârşcoveanu,<br />
referitoare la Revoluţia de la 1848.<br />
Se mai află în fondul familiei <strong>şi</strong> corespondenţa Alexandrinei<br />
Cantacuzino, fiica lui Constantin Cantacuzino (căsătorită cu generalul<br />
George Manu), primită de la Alexandrina Blaremberg, născută Ghica,<br />
pentru anii 1848-1869.<br />
De la Ioan A. Cantacuzino (Zizine) (1829-1897), ministru de<br />
Finanţe, agent diplomatic la Belgrad, director general al Teatrelor din<br />
România s-a păstrat o parte a corespondenţei purtată cu Zoe Bagration,<br />
Alfred Ballif, Vasile Boerescu, Zoe Cantacuzino (soţie), Petre P. Carp,<br />
Lascăr Catargi, Ion Câmpineanu, M. Costa-Foru, N. Goilav, Titu<br />
Maiorescu, P. Mavrogheni, A. Mikuli, Mihail Mitilineu, Marie Negruzzi,<br />
Frederik Peytavain, Victor Place, Dimitrie Sturdza, Maria Suţu, C.<br />
Vogel, Caterina Zotta (nepoată) <strong>şi</strong> cu N. Zotta.<br />
Au fost ordonate în fond scrisori aparţinând Elizei <strong>şi</strong> Ecaterinei<br />
(Jarka) Cantacuzino (1840, 1882-1883), Mariei Cantacuzino (1882-<br />
1889), lui G. Cantacuzino (1870-1896), relative la mo<strong>şi</strong>a Măgureni,<br />
comuna Edera, judeţul Prahova, medicului Mihai Cantacuzino (1916-<br />
1917), lui M. G. Cantacuzino (1911-1922), precum <strong>şi</strong> corespondenţa lui<br />
Nicolae B. Cantacuzino (1898-1902), ginerele prinţului Gh. Bibescu <strong>şi</strong> a<br />
colonelului Nicolae G. Cantacuzino (1909-1940).<br />
Se adaugă la documentele membrilor familiei planuri <strong>şi</strong> inventare<br />
<strong>ale</strong> mo<strong>şi</strong>ilor Cantacuzinilor, scrisori relative la averea lui Paul Greceanu<br />
<strong>şi</strong> un testament al Lucreţiei Cantacuzino.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: colecţia „Achiziţii Noi”, inventar nr. 93, pentru<br />
Gheorghe Grigore Cantacuzino <strong>şi</strong> D.J.A.N. Vâlcea.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea II-a, Bucureşti, 1974, p. 148-151.<br />
52. CANTACUZINO (Grigore Gh. <strong>şi</strong> Alexandrina Gr.)<br />
●Anii extremi: 1838-1965, 1121 u.a., inventar nr. 1830,<br />
limbile: română, franceză, germană, engleză, chineză, japoneză ş.a.<br />
Cea mai mare parte a documentelor fondului a fost creată de<br />
Grigore Gh. Cantacuzino (1873-1930), ministru secretar de stat, senator,<br />
director al ziarului „Voinţa Naţională”, fiul lui Gheorghe Gr.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
Cantacuzino 1 <strong>şi</strong> al Ecaterinei Băleanu <strong>şi</strong> de soţia acestuia, Alexandrina<br />
(1876-1944), născută Pallady, militantă pentru apărarea drepturilor<br />
femeii <strong>şi</strong> copilului, preşedinta Consiliului Naţional al Femeilor Române,<br />
a Micii Antante a Femeilor, delegată a <strong>României</strong> la Societatea Naţiunilor.<br />
Grigore Gh. <strong>şi</strong> Alexandrina Cantacuzino au avut trei copii:<br />
Gheorghe, arheolog <strong>şi</strong> profesor universitar, Constantin <strong>şi</strong> Alexandru,<br />
avocat. Gheorghe Cantacuzino a fost căsătorit cu Zoe Greceanu, cu care<br />
a avut doi copii: Ileana <strong>şi</strong> Ioana Cantacuzino.<br />
Deosebit de valoroase sunt documentele aparţinând Alexandrinei<br />
Gr. Cantacuzino: testamente, brevete <strong>ale</strong> medaliilor primite, memorii<br />
adresate unor societăţi, note <strong>şi</strong> rapoarte rezultate din activitatea depusă în<br />
cadrul asociaţiilor <strong>şi</strong> organismelor internaţion<strong>ale</strong>, ca membră sau<br />
preşedintă a acestora, discursuri, articole, apeluri <strong>şi</strong> documentaţie tehnică<br />
pentru ridicarea Mausoleului Eroilor Neamului de la Mărăşeşti. Se<br />
adaugă la acestea albumele cu fotografii, invitaţiile <strong>şi</strong> ilustratele ce<br />
reflectă intensa activitate desfăşurată de Alexandrina la congrese<br />
internaţion<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> Societatea Naţiunilor, precum <strong>şi</strong> un album cu desene<br />
realizate de Oscar Lazăr.<br />
Corespondenţa Alexandrinei Cantacuzino purtată cu membrii<br />
familiei, personalităţi din ţară <strong>şi</strong> străinătate ocupă <strong>şi</strong> ea un loc special în<br />
acest fond arhivistic. Scrisorile provin de la tatăl său, Theodor Pallady,<br />
de la surorile s<strong>ale</strong>, Maria <strong>şi</strong> Georgeta, de la fiii săi (Alexandru, Gheorghe<br />
<strong>şi</strong> Constantin) <strong>şi</strong> soţul său, de la prinţul Carol, scriitorul Petre Cătunaru,<br />
Miron Cristea, I. G. Duca, D. I. Ghica, consul general la Salonic, de la<br />
Vladimir Ghica, Olga Grigorovici, Victor Mihaly, mitropolit de Alba<br />
Iulia, Vespasian V. Pella, Maria Pelivan, Aglaie Rosetti, născută Moruzi,<br />
Tudor Vianu, de la soldaţii din lagărul Hehustedt din Germania, de la<br />
prieteni, organisme internaţion<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> societăţi cultur<strong>ale</strong>.<br />
Pentru Grigore Gh. Cantacuzino se păstrează documente din anii<br />
1888-1931, printre care testamentul acestuia <strong>şi</strong> corespondenţă de la<br />
Alexandrina Cantacuzino <strong>şi</strong> I. Mirea. Un număr redus de acte aparţin<br />
fiilor acestora, Constantin Gr. <strong>şi</strong> Gheorghe Gr.Cantacuzino.<br />
Alte serii de documente se referă la Jean A. Cantacuzino (1859-<br />
1898), agent dipolmatic al <strong>României</strong> în Serbia (scrisori de la Nicolae<br />
Golescu, Alexandru <strong>şi</strong> I. Ghica, Matilda Groulier, Eliza <strong>şi</strong> I. Marghiloman),<br />
1 Gheorghe Gr. Cantacuzino este fiul lui Grigore Cantacuzino,<br />
vornic, mort la 1849, căsătorit cu Luxiţa Creţulescu; au avut doi copii:<br />
Nicolae <strong>şi</strong> Mihail Cantacuzino.<br />
53
54<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
la Mihail Cantacuzino (1927-1931), Ştefania Cantacuzino (1836-1948),<br />
Theodor Pallady (1853-1915), participant cu Regimentul 2 Ro<strong>şi</strong>ori la<br />
Războiul de Independenţă, la Vladimir Ghica (1866-1912), soţul Elizei<br />
Ghica (scrisori de la Maria Blaremberg, George Cantacuzino),<br />
Luxiţa Cantacuzino (1855-1858) <strong>şi</strong> la Zoe Cantacuzino (1870).<br />
O importantă cantitate de acte a fost colecţionată de familia<br />
Cantacuzino: hărţi, corespondenţa lui Iosif Mildner din Braşov, de pe front<br />
(1944) <strong>şi</strong> din Viena; desene <strong>şi</strong> schiţe executate de Ion Heliade Rădulescu,<br />
student la Arhitectură la Paris (1867-1868), memoriile familiei Ion Heliade<br />
Rădulescu, volume cu amintiri, atlase cu imagini din primul război<br />
mondial, ilustrate, reproduceri după opere de artă <strong>şi</strong> fotografii.<br />
De asemenea, se regăsesc în fond numeroase documente rezultate<br />
din administrarea <strong>şi</strong> exploatarea proprietăţilor deţinute de familie în<br />
judeţele Ialomiţa, Ilfov, Dâmboviţa <strong>şi</strong> Prahova.<br />
53. CANTACUZINO C. Ion (1825-1878)<br />
●Anii extremi: 1557-1906, 1208 u.a., inventar nr. 1288,<br />
limbile: română, franceză, greacă, rusă <strong>şi</strong> sârbă.<br />
Ion C. Cantacuzino, fiul lui Constantin Cantacuzino, caimacam al<br />
Ţării Româneşti (1848-1849) <strong>şi</strong> al Zoei Slătineanu, nepotul lui Ion Ghica,<br />
a fost de mai multe ori deputat, ministru de justiţie între anii 1866-1867.<br />
A fost căsătorit cu Maria Mavros, fiica generalului Nicolae Mavros <strong>şi</strong> a<br />
Sevastiţei Suţu.<br />
Fondul personal Ion C. Cantacuzino este constituit din cărţi<br />
domneşti de la domnii Alexandru Ipsilanti, Constantin Mavrocordat,<br />
Constantin Moruzi, Mihai Suţu, Ion Caradgea, Alexandru Ghica, Grigore<br />
Ghica IV, hotărnicii, catagrafii, catastihe, învoieli, jalbe, foi de zestre,<br />
testamente, zapise, chitanţe, contracte de arendare referitoare la mo<strong>şi</strong>ile<br />
Pătârlagele, judeţul Buzău, Călineşti, Căzăneşti, Corbeanca, Piteasca,<br />
judeţul Ilfov, Bordeni, Fântânele, Fulga, Mugureni, Mărgineni, judeţul<br />
Prahova <strong>şi</strong> Cătina, judeţul Muscel, aparţinând acestuia.<br />
O altă grupă de documente se referă la familia Mavros, la<br />
proprietăţile acesteia, la aspecte privind războiul Crimeii, la testamentul<br />
Mariei Cantacuzino, al Alexandrei Mavros, la Sevastiţa Suţu, la prinţul Gr.<br />
Gagarin Sturdza, la membri ai familiilor Mavrocordat, Kotzebue <strong>şi</strong> Rizu.<br />
54. CANTACUZINO Gr. Gheorghe (1900-1977)<br />
●Anii extremi: 1907-1978, 845 u.a., inventar nr. 1829,<br />
limbile: română, franceză, germană <strong>şi</strong> engleză.<br />
Gheorghe Gr. Cantacuzino, profesor universitar, doctor docent,
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
membru al Academiei de Ştiinţe Soci<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> Politice, arheolog de renume,<br />
s-a născut în Bucureşti la 21 februarie 1900, ca fiu al Alexandrinei <strong>şi</strong> al<br />
lui Grigore Gh. Cantacuzino.<br />
Fondul personal creat de acesta a fost ordonat pe mai multe<br />
structuri: documente <strong>person<strong>ale</strong></strong>; rezultate din activitatea ştiinţifică (1939-<br />
1977): comunicări ştiinţifice, studii, rapoarte, note, schiţe, participări la<br />
congrese de istorie <strong>şi</strong> arheologie, fotografii privind şantierele arheologice<br />
pe care le-a condus în localităţile Băneasa, judeţul Teleorman, Cernica,<br />
judeţul Ilfov, Mănăstirea Mihai Vodă etc. Reţin atenţia <strong>şi</strong> documentele<br />
privind administrarea proprietăţilor, precum <strong>şi</strong> corespondenţa purtată cu<br />
F. Van Bellingen, Alexandrina Gr. Cantacuzino, Alexe Cantacuzino,<br />
Maria Bălaşa Cantacuzino, Zoe Cantacuzino, C. Creţianu, Constantin<br />
Daicoviciu, S. Donici, Gertrud Fischer din Viena, Harald Hauptmann din<br />
Istanbul, Maria Gimbutas de la Universitatea din California, Nicolae<br />
Iorga, Constantin Moisil, Paul Laptev, nepot, V. Milojcic de la<br />
Universitatea din Heidelberg, Miron Constantinescu, Ion Nestor, Lois H.<br />
Smith, de la Universitatea Harvard, S.U.A.<br />
Se mai pot studia în acest fond documente aparţinând soţiei lui<br />
Gheorghe Gr. Cantacuzino, Zoe Florica, născută Greceanu <strong>şi</strong> fiicelor<br />
Ileana <strong>şi</strong> Ioana Cantacuzino.<br />
55. CANTACUZINO M. Constantin (Bâzu) (1905-?)<br />
●Anii extremi: 1850-1947, 511 u.a., inventar nr. 1045,<br />
limbile: română, engleză <strong>şi</strong> franceză.<br />
Aviatorul <strong>şi</strong> inventatorul Constantin M. Cantacuzino (Bâzu) s-a<br />
născut la Bucureşti în anul 1905, din părinţii Mihai G. Cantacuzino <strong>şi</strong><br />
Maria Rosetti Tescanu, recăsătorită după moartea lui Mihai G.<br />
Cantacuzino cu George Enescu.<br />
Acest fond cuprinde documente <strong>person<strong>ale</strong></strong> aparţinând lui<br />
Constantin M.Cantacuzino (Bâzu), (căsătorit cu Georgeta Diamandi <strong>şi</strong><br />
Ana Diamandi cu care a avut o fiică, Maria Ioana Cantacuzino),<br />
corespondenţă referitoare la construirea avionului Tyfon, la raiduri <strong>şi</strong><br />
mitinguri aviatice (Paris-Saigon, Londra-Capetown, Paris-New York,<br />
Paris-Bucureşti), documente rezultate din administrarea proprietăţilor,<br />
corespondenţă personală (scrisori de la Alice Sturdza, Maria<br />
Cantacuzino, George Enescu, pilotul Keisser), documente provenind de<br />
la rudele creatorului de fond: Irina Băleanu, Mihai G. Cantacuzino,<br />
Maria Cantacuzino Enescu, Ecaterina Gr. Cantacuzino, Gheorghe Gr.<br />
Cantacuzino, Nicolae Gr. Cantacuzino <strong>şi</strong> Mihai D. Sturdza.<br />
55
56<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
56. CANTACUZINO-RÂFOV-CAZIMIR<br />
●Anii extremi: 1871-1979, 103 u.a., inventar nr. 1693,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> germană.<br />
În fondul familial Cantacuzino-Râfov-Cazimir au fost inventariate<br />
documente create de membrii acestei ramuri a neamului Cantacuzino.<br />
Constantin Gh. Cantacuzino a fost căsătorit cu Elena C.<br />
Mavrocordat. A avut cinci copii: Elena, căsătorită cu Ioan G. Ghica, Ion,<br />
Gheorghe, Constantin <strong>şi</strong> Marica, căsătorită cu chimistul Emil E. Cazimir,<br />
care la rândul lor au avut doi copii, Costache <strong>şi</strong> Irina, căsătorită cu<br />
Mircea Moschuna-Sion.<br />
Pentru Gheorghe C. Cantacuzino (1845-1989), care <strong>şi</strong>-a petrecut<br />
copilăria la mo<strong>şi</strong>a Râfov, judeţul Prahova (moştenire de la bunica Anca<br />
Râfoveanu) <strong>şi</strong> Bucureşti, matematician, ministru de Finanţe în anii 1896-<br />
1898, reţin atenţia notele <strong>şi</strong> un caiet de însemnări cu date biografice,<br />
scrisorile de la domnitorul Carol I <strong>şi</strong> George Murgescu, discursurile rostite<br />
în Adunarea Deputaţilor între anii 1889-1898 <strong>şi</strong> o scrisoare din 1878<br />
(numele emitentului indescifrabil) adresată inginerului Anghel Saligny.<br />
De la Elena G. Cantacuzino (1860-) există documente din<br />
anii 1898-1946, în special corespondenţă de la copii, nepoţi <strong>şi</strong> de la<br />
mama sa, Ana Caţeleanu, de la diverse persoane (ordonată alfabetic, pe<br />
expeditori) <strong>şi</strong> de la unele bănci din Bucureşti. În ceea ce îl priveşte pe<br />
fratele acesteia, Ioan G. Cantacuzino (1888-?), inginer, remarcăm<br />
corespondenţa de la rude, unele societăţi industri<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> un istoric al<br />
relaţiilor economice cu firma „Sandoz” din Elveţia.<br />
Documentele aparţinând lui Gheorghe G. Cantacuzino, avocat, şef<br />
de cabinet la Preşedinţia Consiliului de Miniştri în anul 1917, director al<br />
Băncii „Româneşti”, sunt reprezentate de scrisori primite de la Emil<br />
Cazimir, Mitiţă Constantinescu, Dimitrie Cuclin, Barbu Ştefănescu<br />
Delavrancea, Ion Ghica <strong>şi</strong> acte <strong>person<strong>ale</strong></strong> pentru anii 1871-1947.<br />
Pentru Marica E. Cazimir s-au păstrat documente din anii 1906-<br />
1979, mai <strong>ale</strong>s, corespondenţa primită de la soţ, copii, fraţi <strong>şi</strong> ginerele<br />
său, Mircea Moschuna Sion, de la Ana Haret, Alexandru Rosetti <strong>şi</strong><br />
membrii familiilor Băicoianu, Davila <strong>şi</strong> Odobescu. Acelea<strong>şi</strong> categorii de<br />
documente se conservă <strong>şi</strong> pentru Emil E. Cazimir pentru anii 1920-1976<br />
<strong>şi</strong> copiii acestuia, Costache <strong>şi</strong> Irina.<br />
Un număr mic de acte, ziare străine, un carnet cu însemnări <strong>şi</strong><br />
corespondenţă cu prietena sa, Elena Greceanu (Băicoianu) se păstrează <strong>şi</strong><br />
pentru Elena I. Ghica, născută Cantacuzino-Râfov.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
57. CANTILI George P. (1838-1908)<br />
●Anii extremi: 1860-1934, 11 u.a., inventar nr. 2105.<br />
Din arhiva creată de George P. Cantili, doctor în drept la Paris,<br />
membru fondator al Partidului Naţional Liberal, ministrul Cultelor <strong>şi</strong><br />
Instrucţiunii Publice în anii 1878-1879, reţin atenţia diplomele de licenţă<br />
<strong>şi</strong> doctor în drept, precum <strong>şi</strong> brevetele de acordare a unor ordine.<br />
58. CARADGEA<br />
●Anii extremi: 1334-1934, 516 u.a., inventar nr. 1525,<br />
limbile: română, franceză, suedeză, turcă, poloneză, germană, slavă,<br />
latină, engleză <strong>şi</strong> greacă.<br />
Fondul arhivistic al familiei Caradgea (Caradja, Karadja), familie<br />
de origine greacă stabilită în Muntenia încă din vremea lui Matei Basarab<br />
voievod, cuprinde mai multe serii de acte: documente <strong>person<strong>ale</strong></strong><br />
provenite de la diferiţi membri ai familiei Caradja, corespondenţa unor<br />
reprezentanţi ai acesteia, printre care Eufrosina Caradja-Capodistria-<br />
Souffi <strong>şi</strong> fiii acesteia, Constantin Jean Karadja, ministru plenipotenţiar al<br />
Turciei la Haga <strong>şi</strong> Felix Capodistria-Souffi.<br />
Separat au fost grupate documente aparţinând lui Mihalache<br />
Caradja, serdar, fiul lui Constantin, mare postelnic în vremea lui Vasile<br />
Lupu, lui Constantin Karadja, dragoman al Turciei în Suedia (1714-<br />
1735), precum <strong>şi</strong> cele emise de Ioan Gheorghe Caradgea, domn al Ţării<br />
Româneşti (1812-1818).<br />
La acestea se adaugă <strong>şi</strong> grupele cu scrisori primite de Aristide<br />
Karadja (1913), născut la Dresda în 1861, fiul dragomanului Constantin<br />
Karadja; de Constantin Ion Karadja, ambasador al Greciei la Paris <strong>şi</strong><br />
Londra (1824-1861); de Constantin Ion Karadja, trimis otoman la Berlin,<br />
Hanovra <strong>şi</strong> Haga, tatăl lui Ioan Alexandru Karadja, pentru anii 1834-<br />
1860 (semnalăm o scrisoare de la naturalistul Alexander von Humboldt);<br />
de Ion Alexandru Karadja, ministru otoman la Stockholm, la Haga <strong>şi</strong><br />
Berlin (mort în 1894), (1861-1894) <strong>şi</strong> de Maria Karadja (1890-1923),<br />
soţia lui Ioan Alexandru Karadja (între acestea remarcăm o scrisoare de<br />
la dramaturgul suedez, August Strindberg). Menţionăm <strong>şi</strong> documentele<br />
aparţinând lui Constantin Ion Caradja (1889-1948), istoric, membru al<br />
Academiei Române, fiul lui Ioan Alexandru Karadja (scrisori de la von<br />
Metternich Klemens <strong>şi</strong> Nicolae Iorga), precum <strong>şi</strong> pe cele <strong>ale</strong> Marcelei<br />
Karadja, Elenei Karadja (1834-1839), Despinei Karadja <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> lui<br />
Alexandru Karadja-Grumăzeşti (1923-1924). Au fost incluse în fond<br />
schiţe <strong>şi</strong> arbori genealogici ai familiei.<br />
57
58<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
În seria „Colecţia Caradja” au fost clasate foi de zestre, plicuri, o<br />
carte domnească de la Petru Şchiopul, scrisori de la Ion Bianu, domnul<br />
Alexandru Ghica, Victor Hugo, Alexandru <strong>şi</strong> Saşa Odobescu.<br />
Bibliografie:<br />
Crisanta Podăreanu, Fondul personal Karadja, în „Revista<br />
<strong>Arhive</strong>lor”, nr. 3, 1994, p. 299-301.<br />
59. CARANFIL G. Nicolae (1893-?)<br />
●Anii extremi: 1839-1944, 603 u.a., inventar nr. 765,<br />
limbile: română, franceză, engleză <strong>şi</strong> germană.<br />
Inginerul Nicolae G. Caranfil a urmat studiile superioare la Gand-<br />
Belgia <strong>şi</strong> la Universitatea Cambridge. A ocupat funcţii importante:<br />
director general al Societăţii Gener<strong>ale</strong> de Gaz <strong>şi</strong> Electricitate, al Uzinelor<br />
Comun<strong>ale</strong> Bucureşti, membru în Consiliul de administraţie al Societăţii<br />
Române de Radiodifuziune, vicepreşedinte al Consiliului Superior al<br />
Apelor, preşedintele Iaht-Clubului Regal, al Federaţiei Române de<br />
Scrimă, ministrul Aerului <strong>şi</strong> al Marinei.<br />
Fondul arhivistic cuprinde documente valoroase: studii, planuri<br />
(planul canalului navigabil Bucureşti-Argeş-Dunăre), schiţe, memorii,<br />
proiecte de legi, fotografii cu referire la activitatea de inginerie <strong>şi</strong> creaţie<br />
a lui Nicolae Caranfil, la cea de conducător de întreprinderi, precum <strong>şi</strong><br />
corespondenţă particulară <strong>şi</strong> de familie, primită de la mama sa, Maria,<br />
soţia sa, Eufrosina <strong>şi</strong> fiul său, Andrei, pentru anii 1890-1944.<br />
Prezintă un interes deosebit materi<strong>ale</strong>le documentare referitoare la<br />
construirea aeroporturilor din Timişoara, Cluj, Oradea, Craiova, Satu<br />
Mare, situaţia societăţilor I.A.R. Braşov, LARES-Liniile Aeriene<br />
Române, exploatate de stat, precum <strong>şi</strong> cele păstrate de la George Atanase<br />
Caranfil, tatăl lui George Caranfil, care a avut un rol important în<br />
dezvoltarea relaţiilor comerci<strong>ale</strong> <strong>ale</strong> <strong>României</strong> cu Franţa <strong>şi</strong> înfiinţarea<br />
Societăţii de Navigaţie pe Dunăre <strong>şi</strong> Prut.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 152-154.<br />
60. CARP P. Petre (1837-1918)<br />
●Anii extremi: 1828-1933, 158 u.a., inventar nr. 1119,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> germană.<br />
Petre P. Carp, membru al unei vechi familii de boieri moldoveni,<br />
a urmat Facultatea de Litere <strong>şi</strong> cea de Drept la Berlin. A avut o
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
fructuoasă carieră politică, a fost ministrul Cultelor, de Externe, de<br />
Finanţe <strong>şi</strong> prim-ministru, filo-german convins, a rămas în Bucureşti în<br />
timpul primului război mondial.<br />
Materialul documentar provenit de la familia Carp este fragmentar<br />
<strong>şi</strong> eterogen. Astfel, s-au păstrat acte <strong>ale</strong> spătarului Niculai I. Carp, de la<br />
stolnicul Petre Carp <strong>şi</strong> Smaranda Carp, părinţii lui Petre P. Carp.<br />
De asemenea, regăsim în fond documente referitoare la<br />
administrarea proprietăţilor familiei <strong>şi</strong> corespondenţă personală<br />
(schimburi de scrisori dintre fraţii Neculai <strong>şi</strong> Petre P. Carp, scrisori de la<br />
Smaranda Carp, mama lui Petre P. Carp <strong>şi</strong> primite de acesta de la<br />
I. Radowitz, ataşat la Constantinopol <strong>şi</strong> Gheorghe Costa-Foru).<br />
Deosebit de importante, pentru istoria <strong>României</strong>, sunt<br />
documentele din seria a treia, ce oglindesc situaţia Principatelor Române<br />
înainte de Unirea de la 1859, procesul de reorganizare administrativă <strong>şi</strong><br />
politică, <strong>ale</strong>gerile pentru divanurile ad-hoc.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 155-156.<br />
61. CASTRIŞOAIA Safta<br />
●Anii extremi: 1850-1883, 33 u.a., inventar nr. 609.<br />
Documentele fondului Safta Castrişoaia au, în general, un<br />
conţinut economic, se referă la administrarea averii acesteia de către<br />
epitropia constituită după moartea Saftei Castrişoaia. Ca genuri de<br />
documente întâlnim condici cu jurn<strong>ale</strong> <strong>ale</strong> epitropilor „Casei<br />
Castrişoaia”, acte justificative pentru veniturile <strong>şi</strong> cheltuielile casei,<br />
contracte de arendare a mo<strong>şi</strong>ilor Călineşti <strong>şi</strong> Slătineanca, judeţul Muscel,<br />
Măgura din Buzău, Părul Rotund <strong>şi</strong> Plosca de Jos din Teleorman, Grosu<br />
<strong>şi</strong> Guruieni din judeţul Vlaşca.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 157.<br />
62. CATARGI<br />
●Anii extremi: 1844-1958, 40 u.a., inventar nr. 1628,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
În fondul familial Catargi au fost grupate scrisori aparţinând lui<br />
Lascăr Catargi (1823-1899), om politic conservator, preşedinte al<br />
Consiliului de Miniştri, corespondenţa Elenei Catargi (1906-1913), soţia<br />
59
60<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
lui Lascăr Catargi, acte <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> scrisori <strong>ale</strong> fiicelor acestora, Elena<br />
<strong>şi</strong> Margareta Catargi (1876-1958), <strong>ale</strong> lui Henry Catargi, precum <strong>şi</strong><br />
scrisori <strong>ale</strong> lui George V<strong>ale</strong>ntin Bibescu, Mariei Cantacuzino <strong>şi</strong> Mariei<br />
Mavrocordat.<br />
63. CAZIMIR<br />
●Anii extremi: 1696-1970, 54 u.a., inventar nr. 1629,<br />
limbile: română, germană <strong>şi</strong> franceză.<br />
Familia Cazimir (Kazimir) provine dintr-o veche familie<br />
boierească originară din Polonia, unii dintre membrii acesteia au emigrat<br />
în Moldova în vremea lui Eustratie Dabija voievod (1622).<br />
Safta, fiica lui Costache Cazimir a fost căsătorită cu stolnicul<br />
Constantin Kogălniceanu (străbunii lui Mihail Kogălniceanu). Teodor<br />
Cazimir, colonel, a fost căsătorit cu Elena, sora lui Mihail Kogălniceanu,<br />
decedată la Paris în 1849, din această căsătorie au rezultat doi copii,<br />
Neculai <strong>şi</strong> Emil. Cel din urmă a fost căsătorit cu Maria Vârnav-Liteanu,<br />
de la care a avut trei copii: Elena, Alexandru <strong>şi</strong> Emil.<br />
În fondul familial Cazimir sunt ordonate documente provenind de<br />
la colonelul Teodor Cazimir (1839-1878), Neculai Cazimir (1856-1866),<br />
doctor în ştiinţe juridice la Heidelberg, Emil T. Cazimir, lt. colonel<br />
(1858-1918), precum <strong>şi</strong> de la fraţii Elena, Alexandru <strong>şi</strong> Emil E. Cazimir,<br />
inginer chimist (1886-1970).<br />
64 CĂLINESCU Armand (1893-1939)<br />
●Anii extremi 1905-1948, 29 u.a., inventar nr. 1692,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> latină.<br />
Din arhiva creată de Armand Călinescu, om politic, unul dintre<br />
membrii marcanţi ai Partidului Naţional Ţărănesc, prim-ministru,<br />
asasinat de legionari în septembrie 1939, s-au păstrat puţine documente.<br />
Unele dintre ele sunt acte <strong>person<strong>ale</strong></strong>: ordine, brevete <strong>şi</strong> distincţii<br />
primite de Armand Călinescu de la şefi de state <strong>şi</strong> organisme<br />
internaţion<strong>ale</strong>. Se adaugă corespondenţa relativă la Adela Călinescu,<br />
născută Baranga, la naşterea lui Barbu (fiul lui Armand <strong>şi</strong> al Adelei<br />
Călinescu) <strong>şi</strong> diferite registre privind mo<strong>şi</strong>a Ciupa din judeţul Argeş.<br />
În copie xerox, se păstreză memoriile lui Armand Călinescu.<br />
65. CĂLUGĂRU Ion (1902-1956)<br />
●Anii extremi: 1920-1972, 100 u.a., inventar nr. 1630.<br />
Scriitorul Ion Călugăru, pe numele adevărat Croitoru Buium a<br />
Ţiprei, s-a născut la Dorohoi, în anul 1902.<br />
Cea mai mare parte a documentelor incluse în fond ilustrează
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
activitatea de prozator, dramaturg <strong>şi</strong> publicist a lui Ion Călugăru:<br />
manuscrise origin<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> copii <strong>ale</strong> lucrărilor literare, jurn<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> note,<br />
referate <strong>şi</strong> articole.<br />
Corespondenţa creatorului fondului a fost ordonată alfabetic,<br />
menţionăm scrisorile primite de la Camil Baltazar, Eusebiu Camilar,<br />
Oscar Walter Cisek, Henri de Kerielis, membru în Camera Deputaţilor<br />
din Franţa, Cezar Petrescu, Mihail Sadoveanu, Mihail Sebastian, Leonte<br />
Răutu, Ilarie Voronca, Perpessicius.<br />
Semnalăm, de asemenea, existenţa unei scrisori de la Martha<br />
Bibescu către Preşedinţia Consiliului de Miniştri <strong>şi</strong> copia unui ordin al<br />
Cabinetului Militar Ion Antonescu din anul 1944, referitor la trecerile<br />
frauduloase peste frontieră <strong>ale</strong> evreilor din Ungaria în România.<br />
66. CÂMPINEANU<br />
●Anii extremi: 1848-1919, 117 u.a., inventar nr. 1219,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Câmpinenii, veche familie munteană, au dat doi reprezentanţi de<br />
seamă pentru istoria <strong>României</strong>: colonelul Ion Câmpineanu (1798-1863),<br />
participant la Revoluţia de la 1848 <strong>şi</strong> pe fiul său mai mare, Ion<br />
Câmpineanu (1841-1888), căsătorit cu Irina Bellu (Bellio), lider al<br />
Partidului Naţional Liberal, ministru de Justiţie, de Externe <strong>şi</strong> guvernator<br />
al Băncii <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> a <strong>României</strong>.<br />
Pentru Ion Câmpineanu, fostul ministru liberal, Direcţia <strong>Arhive</strong>lor<br />
<strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong> deţine un număr important de scrisori primite<br />
de la Alecu Balş, Basarab Brâncoveanu, N. Bălăceanu, Constantin<br />
Bellio, George Bibescu, Dimitrie Brătianu, Ion C. Brătianu, G.<br />
Cantacuzino, E. Costinescu, Nicolae Creţulescu, Fréderic Debains,<br />
consul al Franţei la Bucureşti, T. G. Djuvara, Fleva, Dimitrie<br />
Ghica, A. G. Golescu, mitropolitul Moldovei, Iosif, Ion Kalinderu,<br />
Mihail Kogălniceanu, V. Liteanu, M. Mitilineu, Alexandru Papiu-Ilarian,<br />
Petru conte de Roma, Dimitrie Sturdza, Eliza Ştirbei, Elica Ştirbei,<br />
Grigore Tocilescu, G. Tornielli, N. Voinov <strong>şi</strong> trimise soţiei, Irina.<br />
De la Irina Câmpineanu menţionăm scrisorile primite de la<br />
Alexandru <strong>şi</strong> Martha Beldiman, avocatul A. C. Constantinescu, T. G.<br />
Djuvara <strong>şi</strong> G. Roznovanu.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 160-162.<br />
61
62<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
67. CERNAT Alexandru (1828-1893)<br />
●Anii extremi: 1774-1928, 168 u.a., inventar nr. 1135,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Alexandru Cernat, născut la Galaţi în anul 1828, personalitate<br />
marcantă a istoriei <strong>României</strong>, este cunoscut ca general, ministru de<br />
război <strong>şi</strong> comandant al Armatei Române de Operaţii în timpul Războiului<br />
pentru Independenţă.<br />
La grupa documente de familie <strong>şi</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> au fost incluse actele<br />
de proprietate <strong>ale</strong> familiei Cernat pentru mo<strong>şi</strong>ile: Miceşti, Purcăreni,<br />
Ruginoasa, Movila Turcului, Gura Vadului, imobilele din Galaţi <strong>şi</strong><br />
Bucureşti, actele de numire în diferite funcţii, de acordare a decoraţiilor<br />
<strong>şi</strong> ordinelor, precum <strong>şi</strong> certificate de deces.<br />
Documentele rezultate din activitatea de militar a lui Alexandru<br />
Cernat – ordine, instrucţiuni, dispoziţiuni, corespondenţă, amintirile<br />
generalului (1877-1878) – se referă în principal la desfăşurarea<br />
Războiului pentru Independenţă <strong>şi</strong> anume la bombardarea Islazului,<br />
retragerea inamicului la Nicopole, evacuarea Vidinului, victoria de la<br />
Plevna, starea sanitară a trupelor, efectivele <strong>şi</strong> armamentul armatei turce.<br />
Corespondenţa a fost ordonată pe criteriul oficial <strong>şi</strong> de familie.<br />
Astfel, pot fi studiate scrisori primite de la generalul Ştefan Fălcoianu,<br />
colonelul Pastia, M. Kogălniceanu, C. A. Rosetti, Gh. Lapedatu, precum <strong>şi</strong><br />
cele de la soţia sa, Sevastia, născută Budişteanu, de la copii <strong>şi</strong> alte rude.<br />
La cele semnalate se adaugă fotografiile generalului Alexandru<br />
Cernat, prietenilor <strong>şi</strong> familiei Cernat.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 158-159.<br />
68. CHEMALE Anton<br />
●Anii extremi: 1914-1949, 8 u.a., inventar nr. 1758.<br />
Fondul arhivistic creat de Anton Chem<strong>ale</strong>, de profesie avocat,<br />
conţine scrisori de la Nicolae Iorga <strong>şi</strong> trimise de Ion Pelivan lui Teofil<br />
Iancu. De asemenea, cuprinde Actul constitutiv al Institutului de Studii<br />
Sud-Est Europene.<br />
69. CIHOVSCHI Alexandru<br />
●Anii extremi: 1890-1929, 28 u.a., inventar nr. 1768.<br />
Fondul este constituit din brevete de înaintare în grade militare, de<br />
acordare a unor ordine militare lui Alexandru Cihovschi, printre care <strong>şi</strong><br />
ordinul „Steaua <strong>României</strong>”, conferit pentru destoinicia cu care a condus
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
Regimentul 8 Călăra<strong>şi</strong> în luptele din anul 1917 <strong>şi</strong> de autorizare a purtării<br />
unor ordine străine.<br />
70. CIUGUREANU Daniil<br />
●Anii exremi: 1902-1949, 3 u.a., inventar nr. 2227,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> rusă.<br />
Daniil Ciugureanu, preot <strong>şi</strong> absolvent al Facultăţii de Medicină<br />
din Kiev, este cunoscut ca susţinător al unirii Basarabiei cu România, a<br />
fost deputat în Sfatul Ţării, ministru <strong>şi</strong> parlamentar.<br />
Cele trei unităţi arhivistice sunt singurele recuperate din locuinţa<br />
lui Daniil Ciugureanu, multe documente importante, printre care <strong>şi</strong><br />
corespondenţa cu Winston Churchill, s-au distrus.<br />
Dintre documentele păstrate reţin atenţia notele telefonice<br />
referitoare la Basarabia (1917-1918) <strong>şi</strong> fotografiile unor personalităţi<br />
politice (1934-1938).<br />
71. COANDĂ Henri (1886-1972)<br />
●Anii extremi: 1925-1968, 9 u.a., inventar nr. 1674,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Din activitatea lui Henri Coandă, inginer român, om de ştiinţă,<br />
academician <strong>şi</strong> inventator s-au păstrat puţine documente la <strong>Arhive</strong>le<br />
<strong>Naţion<strong>ale</strong></strong>. Menţionăm existenţa corespondenţei purtate cu inginerul<br />
Constantin Gheorghiu în scopul editării de către acesta a unor lucrări de<br />
istorie a aviaţiei.<br />
72. CONSTANTINESCU Ion (1903-?)<br />
●Anii extremi: 1939-1947, 7 u.a., inventar nr. 1527.<br />
Din arhiva lui Ion Constantinescu, teolog, director al revistei<br />
„Slova Ortodoxă”, semnalăm manuscrisul unor însemnări despre<br />
personalitatea <strong>şi</strong> opera lui Tudor Arghezi.<br />
73. CONSTANTINESCU Miron (1917-1974)<br />
●Anii extremi: 1911-1975, 41 u.a., inventar nr. 1528,<br />
limbile: română, franceză, engleză <strong>şi</strong> germană.<br />
Miron Constantinescu, licenţiat <strong>şi</strong> doctor în filosofie, profesor<br />
universitar, director al Institutului de Cercetări Economice al Academiei<br />
R. P. R., deputat al Marii Adunări <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong>, a desfăşurat o intensă<br />
activitate didactică, ştiinţifică <strong>şi</strong> politică.<br />
Dintre documentele conservate în fond menţionăm acte <strong>person<strong>ale</strong></strong>,<br />
ordine de numire în funcţii didactice, comunicări ştiinţifice, articole,<br />
diferite cuvântări ţinute la plenare <strong>ale</strong> C.C. al Partidului Comunist<br />
63
64<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Român, corespondenţă relativă la congrese <strong>şi</strong> întruniri internaţion<strong>ale</strong>,<br />
memoriile lui Alexandru Vaida-Voevod (1906-1917), vizita unei<br />
delegaţii a Partidului Comunist Român în Elveţia <strong>şi</strong> o rolă cu filmul<br />
„Excursie în Macedonia” (1911).<br />
74. CORBU C. Adrian (1901-?)<br />
●Anii extremi: 1914-1970, 207 u.a., inventar nr. 1831.<br />
Adrian C. Corbu, doctor în drept la Paris <strong>şi</strong> pictor scenograf, a<br />
contribuit la crearea <strong>şi</strong> dezvoltarea Organizaţiei <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> de Turism, în<br />
special a birourilor de la Paris, Berlin, Varşovia <strong>şi</strong> Praga. După anul 1955<br />
a lucrat la Cabinetul de stampe al Bibliotecii Academiei Române.<br />
Cea mai mare parte a documentelor din fond, rapoarte, note de<br />
serviciu, planuri <strong>şi</strong> itinerarii pentru excursii, acte constitutive <strong>şi</strong> statute<br />
<strong>ale</strong> societăţii de turism „România”, legi <strong>şi</strong> proiecte de legi, se referă la<br />
organizarea turismului în România, Federaţia Societăţilor de Turism din<br />
România, reorganizarea turismului în Bucovina, înfiinţarea Oficiului<br />
Naţional al Cinematografiei <strong>şi</strong> la activitatea O. N. T. (1936-1944).<br />
În acest fond arhivistic au fost incluse schiţe <strong>şi</strong> acuarele origin<strong>ale</strong><br />
<strong>ale</strong> creatorului fondului, reproduceri <strong>ale</strong> operelor unor pictori străini,<br />
corespondenţă privind omologarea aparatului de mărit foto alb-negru,<br />
inovat de Adrian C. Corbu în colaborare cu inginerul Ion Constantinescu<br />
<strong>şi</strong> documente referitoare la agronomul Constantin I. Corbu, tatăl lui<br />
Adrian Corbu.<br />
75. COSTACHE<br />
●Anii extremi: 1865-1941, 25 u.a., inventar. nr. 1529.<br />
Fondul arhivistic al familiei Costache a fost creat de Nicolae<br />
(Niki) Costache (1888-?), fiul lui Lupu Costache <strong>şi</strong> al Clemenţei Juvara-<br />
Costache, prefect de Argeş, şef de cabinet în Ministerul de Interne <strong>şi</strong> de<br />
soţia acestuia, Florica, născută Rosetti.<br />
Dintre documente reţin atenţia scrisorile lui Lupu Costache <strong>şi</strong><br />
Nicolae Lupu Costache, primite de la Cella Delevrancea, Constantin<br />
Meissner, N. Missir <strong>şi</strong> cărţile poşt<strong>ale</strong> primite de Florica Costache.<br />
76. COSTESCU George (1881-?)<br />
●Anii extremi: 1865-1969, 21 u.a., inventar nr. 1526.<br />
George Costescu, avocat, poet <strong>şi</strong> ziarist, a scris articole despre<br />
începuturile aviaţiei, turismului <strong>şi</strong> automobilismului în România, a<br />
publicat lucrări de psihologie <strong>şi</strong> istorie.<br />
În fond se regăsesc manuscrise <strong>ale</strong> lucrărilor lui George Costescu,<br />
comunicări la radio, proiecte de lege <strong>şi</strong> regulamente pentru organizarea
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
educaţiei fizice a naţiunii, actele constitutive <strong>şi</strong> de organizare a<br />
administraţiei Epitropiei Bisericii Colentina, aşezământul Ghica Voievod<br />
(1833-1918).<br />
77. CRAINIC Nichifor (1889-1972)<br />
●Anii extremi: 1930-1964, 15 u.a., inventar nr. 2302.<br />
Nichifor Crainic (pseudonim al lui Ion Dobre), poet <strong>şi</strong> eseist,<br />
membru al Academiei Române, s-a născut la Bulbucata, judeţul Giurgiu.<br />
A urmat seminarul teologic, iar la Universitatea din Bucureşti <strong>şi</strong> cea din<br />
Viena a studiat filosofia <strong>şi</strong> teologia, a fost directorul revistei „Gândirea”,<br />
a colaborat la revistele „Ramuri”, „Neamul Românesc”, „Curentul” <strong>şi</strong><br />
„Viaţa Românească”.<br />
A fost profesor universitar la Chi<strong>şi</strong>nău <strong>şi</strong> Bucureşti, deputat, iar în<br />
anul 1941 ministrul Propagandei <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong>. În anul 1947 a fost arestat <strong>şi</strong><br />
închis la Aiud, de unde va fi eliberat în 1962.<br />
În fondul personal Nichifor Crainic sunt inventariate memoriile<br />
s<strong>ale</strong> Zile albe, zile negre - amintiri din viaţa mea, 1889-1947, articole <strong>şi</strong><br />
versuri în manuscris, însemnări despre mişcarea legionară.<br />
Bibliografie:<br />
Nedic Lemnaru, Zile albe, zile negre, Bucureşti, 1991, 389 p.<br />
78. CREMER Isidor<br />
●Anii extremi: 1901-1955, 5 u.a., inventar nr. 1694.<br />
Isidor Cremer a fost redactor al ziarului „Vreme Nouă”, organ al<br />
Frontului Naţional Democrat din Vaslui.<br />
Semnalăm existenţa în fondul personal Isidor Cremer a unor<br />
referate semnate de Alexandru Vlahuţă, angajat al Casei Şco<strong>ale</strong>lor <strong>şi</strong> a<br />
unei scrisori de la Cezar Petrescu.<br />
79. CREŢULESCU<br />
●Anii extremi: 1644-1968, 1592 u.a., inventar nr. 1839,<br />
limbile: română, franceză, rusă, greacă, germană, engleză ş.a.<br />
Documentele ce au intrat în fondul Creţulescu aparţin familiilor<br />
înrudite Creţulescu, Lahovari, Arsachi, Plagino, Slătineanu <strong>şi</strong> Rudeanu.<br />
Cea mai mare parte dintre acestea aparţin membrilor familiilor<br />
Creţulescu <strong>şi</strong> Lahovari.<br />
Alexandru Creţulescu (1779-?), mare postelnic <strong>şi</strong> mare vornic de<br />
poliţie, soţia lui Anica Câmpineanu <strong>şi</strong> copiii lor Scarlat, Constantin,<br />
Dimitrie, Nicolae, Ralu, Smaranda, Lina, Maria, Zinca Dudescu <strong>şi</strong><br />
Alexandrina Irimescu au creat numeroase <strong>şi</strong> importante documente.<br />
65
66<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Pentru Nicolae Creţulescu (1812-1900), medic, fruntaş al<br />
Revoluţiei de la 1848, ministru <strong>şi</strong> prim-ministru există documente din<br />
anii 1837-1944, pentru soţia acestuia Sofia Creţulescu documentele<br />
acoperă anii 1854-1913. Pentru ceilalţi fraţi Creţulescu, înscrierile au fost<br />
create astfel: Smaranda (pentru anii 1850-1904), Alexandrina Irimescu<br />
(în perioada 1846-1869), Constantin (pentru anii 1862-1882), Dimitrie<br />
(în perioada 1859-1884) <strong>şi</strong> Scarlat-Carol (în perioada 1837-1874), iar<br />
pentru alte rude <strong>ale</strong> familiei actele acoperă anii 1787-1900.<br />
Documentele familiei Arsachi, reprezentată prin Apostol, Gheorghe<br />
<strong>şi</strong> Elena Arsachi (Mănescu), au fost emise între anii 1746-1940.<br />
Familia Lahovari, de asemenea, veche familie de boieri greci,<br />
venită în Ţara Românească, este reprezentată de Emanoil Lahovari,<br />
preşedinte al Curţii Apelative Civile din Bucureşti la 1862, căsătorit cu<br />
Olimpia Arsachi, fiica medicului Apostol Arsachi <strong>şi</strong> de copiii acestora:<br />
George, Alexandru, Maria, Grigore <strong>şi</strong> Zoe.<br />
Alexandru Emanoil Lahovari (1855-?), ministrul <strong>României</strong> la<br />
Roma, Constantinopol, Viena <strong>şi</strong> Paris, a fost căsătorit cu Ana, fiica<br />
medicului Nicolae Creţulescu, cu care a avut şase copii: Nicolae, Ana-<br />
Maria, Maria-Nicole, căsătorită Plagino, Maria Sofia-Micutza, căsătorită<br />
Panaitescu, Tatiana, căsătorită Rudeanu <strong>şi</strong> Alexandra-Pici, căsătorită<br />
Slătineanu. Documentele pentru aceştia, inclusiv pentru George Al.<br />
Plagino, acoperă anii 1830-1968.<br />
Familia Slătineanu este cunoscută prin membrii săi: Smaranda,<br />
Iordache <strong>şi</strong> Alexandru, Alexandru Al., Barbu Al., Alexandra B., născută<br />
Lahovari <strong>şi</strong> Nicolae Al. Slătineanu <strong>şi</strong> prin alte rude <strong>ale</strong> familiilor Creţulescu<br />
<strong>şi</strong> Lahovari, documentele pentru aceştia acoperă anii -1944.<br />
Marea cantitate de documente ordonate în acest fond nu ne-a<br />
permis să descriem seria „corespondenţă”, organizată pentru aproape toţi<br />
membrii acestor familii, aşa cum am procedat pentru arhivele <strong>famili<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong><br />
<strong>person<strong>ale</strong></strong> de mai mică întindere.<br />
Menţionăm <strong>şi</strong> faptul că au fost ordonate în această arhivă<br />
numeroase documente referitoare la administrarea <strong>şi</strong> exploatarea mo<strong>şi</strong>ilor,<br />
precum <strong>şi</strong> manuscrise <strong>şi</strong> acte achiziţionate de familiile amintite mai sus.<br />
80. CRISTEA Miron (1868-1939)<br />
●Anii extremi: 1866-1975, 50 u.a., inventar nr. 1662,<br />
limbile: română, franceză, germană, engleză <strong>şi</strong> poloneză.<br />
Miron Cristea, patriarh al Bisericii Ortodoxe Române a fost<br />
membru al regenţei reg<strong>ale</strong> (1927-1930) <strong>şi</strong> prim-ministru în anul 1938.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
În fond au fost incluse documente privind activitatea lui Elie<br />
Cristea ca episcop al Caransebeşului <strong>şi</strong> ca participant la Unirea de la<br />
1918, scrisori primite de Miron Cristea de la Mihai G. Cantacuzino,<br />
mareşalul Palatului Regal, regele Carol II, A. C. Cuza, regele Ferdinand,<br />
Octavian Goga, Nicolae Iorga, Ion Mihalache; circulare adresate clerului<br />
<strong>şi</strong> poporului, pastor<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> cuvântări; comunicate, referate, rapoarte <strong>şi</strong><br />
discursuri rezultate din activitatea de prim-ministru a lui Miron Cristea;<br />
imnul patriarhal compus de Gheorghe Cucu, imnul încoronării regelui<br />
Ferdinand <strong>şi</strong> a reginei Maria, cu text al patriarhului; manuscrisele unor<br />
studii; condici de audienţe, indicii acestora <strong>şi</strong> fotografii.<br />
Bibliografie:<br />
Crisanta Podăreanu, Fondul personal Miron Cristea, în „Revista<br />
<strong>Arhive</strong>lor”, nr. 1, 1992, p. 93-97.<br />
81. CUMPĂNAŞU I. Dumitru<br />
●Anii extremi: 1469-1913, 215 u.a., inventar nr. 1442,<br />
limbile: română, slavonă, rusă <strong>şi</strong> turcă.<br />
Problematica principală ilustrată de fondul de documente este<br />
obştea moşnenilor din Grădiştea, judeţul Vâlcea. Astfel, au fost ordonate<br />
cronologic danii <strong>şi</strong> porunci domneşti, contracte de vânzare-cumpărare,<br />
arendare, schimb de mo<strong>şi</strong>i <strong>şi</strong> împrumuturi, scutiri de dări, foi de zestre <strong>şi</strong><br />
acte de proprietate aparţinând unor membrii ai familiei Cumpănaşu.<br />
82. CUŢARIDA<br />
●Anii extremi: 1911-1942, 21 u.a., inventar nr. 1631.<br />
În fondul familiei Cuţarida au fost incluse un studiu genealogic<br />
asupra familiei, mai multe scrisori primite de Radu Cuţarida, însărcinat<br />
cu afaceri în Egipt, de la principesa Ileana, principele Nicolae, membrii<br />
familiei, precum <strong>şi</strong> scrisori <strong>ale</strong> Marthei Bibescu adresate Anei Cuţarida.<br />
83. CUZA Alexandru C. (1857-1946)<br />
●Anii extremi: 1880-1948, 126 u.a., inventar nr. 1139,<br />
limbile: română, franceză, germană, engleză <strong>şi</strong> italiană.<br />
Alexandru C. Cuza, profesor universitar de economie politică la<br />
Ia<strong>şi</strong>, om politic <strong>şi</strong> publicist, a fost unul dintre întemeietorii Partidului<br />
Naţional Democrat <strong>şi</strong> ai Ligii Apărării Naţional Creştine (L.A.N.C.). A<br />
fost ministru de stat la Ministerul Muncii, în timpul guvernului Octavian<br />
Goga (decembrie 1937 - februarie 1938).<br />
Materialul documentar provenit de la Alexandru C. Cuza a fost<br />
ordonat în trei grupe, dintre acestea, seria actelor rezultate din activitatea<br />
67
68<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
politică <strong>şi</strong> corespondenţa prezintă un interes deosebit.<br />
Procesele-verb<strong>ale</strong> <strong>ale</strong> unor şedinţe <strong>ale</strong> Partidului Naţional<br />
Democrat <strong>şi</strong> L.A.N.C., corespondenţa cu şefii comitetelor judeţene<br />
L.A.N.C., telegramele, cupurile de ziare, discursurile lui Alexandru C.<br />
Cuza reflectă activitatea politică desfăşurată de creatorul fondului<br />
arhivistic.<br />
Dintre scrisorile primite de Alexandru C. Cuza le menţionăm pe<br />
cele de la Corneliu Zelea Codreanu, A. C. Cusin, Ion Delateişani, Mircea<br />
Djuvara, Octavian Goga, V. Grămadă, Nae Ionescu, Nicolae Iorga, Ion<br />
Kalinderu, Constantin Kiriţescu, Ion Moţa, Alexandru Tzigara-Samurcaş<br />
<strong>şi</strong> A. D. Xenopol.<br />
84. CUZA Alexandru Ioan (1820-1873)<br />
●Anii extremi: 1839-1866, 61 u.a., inventar nr. 1140,<br />
limbile: română, franceză, germană <strong>şi</strong> turcă.<br />
Alexandru Ioan Cuza, primul domn al Principatelor Unite <strong>şi</strong><br />
domnitor al <strong>României</strong>, mare patriot <strong>şi</strong> om politic, este cunoscut ca<br />
promotor al unor schimbări de fond în planul vieţii interne <strong>şi</strong> externe a<br />
<strong>României</strong>, stat modern, ce păşea sigur pe drumul independenţei naţion<strong>ale</strong>.<br />
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong> a constituit pentru<br />
această mare personalitate a <strong>României</strong> o colecţie de documente.<br />
Dintre documentele colecţiei, reţin atenţia cele câteva note,<br />
apeluri <strong>şi</strong> cupuri din ziare privind lucrările Comitetului pentru Unire din<br />
districtul Buzău <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> Comitetului Central al Unirii din Bucureşti,<br />
precum <strong>şi</strong> corespondenţă oficială referitoare la problema insulelor<br />
Dunării, la tariful vamal al Porţii Otomane <strong>şi</strong> la conflictele de frontieră.<br />
Un loc aparte în cadrul colecţiei îl au scrisorile primite de<br />
Alexandru Ioan Cuza de la Iancu Alexandru, agentul Principatelor Unite la<br />
Paris, Alexandrina Cantacuzino, A. Cantacuzino, Elena Cuza (Rosetti),<br />
Nicolae Giers, consulul Rusiei la Bucureşti, Ion Gr. Ghica, Victor Place,<br />
M. Suţu <strong>şi</strong> Eduard Thouvenel, ministru de Externe al Franţei.<br />
Menţionăm, de asemenea, existenţa a două scrisori adresate de<br />
Mihail Kogălniceanu lui Manuel Kostaki, a diplomelor de încetăţenire<br />
acordate de Alexandru Ioan Cuza unor locuitori din Principate, precum <strong>şi</strong><br />
cererile inginerilor francezi F. Henry <strong>şi</strong> E. Foucaul pentru obţinerea<br />
dreptului de prospectare geologică <strong>şi</strong> concesionări de terenuri petrolifere.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: colecţia „Achiziţii Noi”, inventar nr. 121, 127.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 163-165.<br />
85. DAMASCHIN Maria<br />
●Anii extremi: 1819-1972, 33 u.a., inventar nr. 1832,<br />
limbile: română, franceză, latină <strong>şi</strong> germană.<br />
Fondul personal Maria Damaschin este format, în mare parte, din<br />
fotocopiile unor scrisori, apeluri, memorii <strong>şi</strong> fotografii, referitoare la anul<br />
revoluţionar 1821, activitatea Ligii Drepturilor Omului din România<br />
(date despre Elena Văcărescu, membră a Federaţiei Internaţion<strong>ale</strong> a Ligii<br />
pentru Apărarea Drepturilor Omului) <strong>şi</strong> Congresul Mondial al Luptei<br />
contra Războiului Imperialist.<br />
Dintre scrisorile existente în fond menţionăm pe cele adresate de<br />
Ecaterina Arbore, Petre Constantinescu-Ia<strong>şi</strong>, Constantin Dobrogeanu<br />
Gherea, Ion Pas, Victor Ion Popa <strong>şi</strong> Emil Vârtosu lui Gheorghe Costa-<br />
Foru, secretar general al Ligii Drepturilor Omului din România. Una din<br />
fotografiile incluse în fond îl reprezintă pe Henri Coandă în anul 1972.<br />
86. DARCLÉE Hariclea (1860-1939)<br />
●Anii extremi: 1835-1939, 119 u.a., inventar nr. 1063,<br />
limbile: română, franceză, italiană.<br />
Artista lirică română Hariclea Darclée s-a născut la Brăila, din<br />
părinţii Ion Haricli <strong>şi</strong> Maria Aslan, a studiat canto cu profesoara La Kerré<br />
la Bucureşti <strong>şi</strong> apoi la Paris. S-a căsătorit cu Iorgu Hartulari, erou al<br />
Războiului de Independenţă, cu care a avut un fiu Ion, compozitor.<br />
Fondul cuprinde documente aparţinând Haricleei Darclée, unor<br />
rude <strong>şi</strong> prieteni cu care a stabilit legături în decursul vieţii.<br />
Menţionăm corespondenţa purtată de Hariclea Darclée cu Eugen<br />
Aslan (văr), Aristide Blank, Alexandru Catargi, Coco, fiul artistei,<br />
Trandafir Djuvara, ministru plenipotenţiar la Paris, Nicolae Fleva, Iorgu<br />
Hartulari, Take Ionescu, generalul Jaques Lahovari, N. Mavrocordat,<br />
Alexandru Marghiloman, Nathaly Paciurea, cumnată, avocatul Victor<br />
Raţiu, soţii Sihleanu, I. Tanoviceanu <strong>şi</strong> Elena Văcărescu.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 166-169.<br />
87. DAVIDESCU Şt. Nicolae (?-1941)<br />
●Anii extremi: 1871-1941, 7 u.a., inventar nr. 1749.<br />
De la avocatul, procurorul <strong>şi</strong> judecătorul Nicolae Şt. Davidescu sau<br />
arhivat decizii de numire <strong>ale</strong> acestuia în funcţia de judecător la<br />
69
70<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
tribun<strong>ale</strong>le din Brăila, Galaţi <strong>şi</strong> un istoric al Şcolii Centr<strong>ale</strong> de Fete din<br />
Bucureşti.<br />
88. DAVILA<br />
●Anii extremi: 1852-1949, 41 u.a., inventar nr. 1615,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Carol Davila, medic de origine franceză, s-a stabilit în Ţara<br />
Românească în anul 1853, aici s-a căsătorit cu Anica Racoviţă Davila, cu<br />
care a avut doi copii, Elena <strong>şi</strong> Alexandru. Familia Davila s-a înrudit prin<br />
căsătorii cu familiile Golescu <strong>şi</strong> Racoviţă.<br />
Medicul Carol Davila este cunoscut, în special, pentru activitatea<br />
intensă depusă la înfiinţarea Serviciului Sanitar al Armatei.<br />
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong> păstrează în acest<br />
fond câteva scrisori primite de Carol Davila de la profesori <strong>şi</strong> medici din<br />
Franţa, acte aparţinând Elenei Davila-Perticari, piese de teatru <strong>şi</strong> scrisori<br />
aparţinând lui Alexandru Davila, corespondenţa lui Carol A. Davila,<br />
ministru plenipotenţiar la Washington.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Argeş.<br />
89. DIAMANDI Constantin (1880-1931)<br />
●Anii extremi: 1863-1930, 416 u.a., inventar nr. 1530,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> engleză.<br />
Diplomatul Constantin Diamandi s-a născut la Bârlad în anul 1880,<br />
a urmat studii de drept la Paris. A fost ministru plenipotenţiar la Paris,<br />
semnatar din partea <strong>României</strong> al mai multor documente internaţion<strong>ale</strong>,<br />
doctor Honoris Causa al Universităţilor din Toulouse <strong>şi</strong> Lille.<br />
O mare parte dintre documentele fondului: rapoarte, telegrame,<br />
discursuri, alocuţiuni reflectă intensa activitate de diplomat a lui<br />
Constantin Diamandi. La acestea se adaugă manuscrise <strong>ale</strong> lucrărilor <strong>şi</strong><br />
articolelor diplomatului român, precum <strong>şi</strong> corespondenţa acestuia cu<br />
Constantin Argetoianu, Alexandru Averescu, Martha Bibescu, Raoul V.<br />
Bossy, Ion I. C. Brătianu, Vintilă Brătianu, George Budişteanu, George<br />
Buzdugan, A. C. Cuza, I. G. Duca, Iancu Flondor, Constantin C.<br />
Giurescu, Dimitrie Gusti, Alexandru Lapedatu, G. G. Mironescu,<br />
Raymond Poincaré, preşedintele Franţei, generalul Constantin Prezan,<br />
Barbu Ştirbei, Gheorghe Tătărescu, Nicolae Titulescu, Elena Văcărescu<br />
<strong>şi</strong> Arthur Văitoianu.<br />
Bibliografie:<br />
Crisanta Podăreanu, Fondul personal Constantin Diamandi, în<br />
„Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 1, 1994, p. 123-127.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
90. DIMA-DRĂGAN Corneliu (1936-1985)<br />
●Anii extremi: 1936-1985, 86 u. a., inventar nr. 2102,<br />
limbile: română, engleză, franceză, germană, italiană <strong>şi</strong> spaniolă.<br />
Corneliu Dima-Drăgan s-a născut în anul 1936 la Bacău, a<br />
absolvit Facultatea de Filologie a Universităţii Bucureşti, a fost lector <strong>şi</strong><br />
asistent universitar, a publicat lucrări <strong>şi</strong> studii. In anul 1979 a emigrat în<br />
Canada, unde <strong>şi</strong>-a continuat activitatea publicistică.<br />
Fondul personal cuprinde lucrări, studii, articole <strong>şi</strong> comunicări<br />
aparţinând lui Corneliu Dima-Drăgan <strong>şi</strong> altor autori. La acestea se<br />
adaugă un bogat material documentar format din fişe bibliografice,<br />
însemnări, fotocopii <strong>ale</strong> unor cărţi <strong>şi</strong> documente vechi, corespondenţă,<br />
precum <strong>şi</strong> statutul Societăţii Canadiene pentru Studii Româneşti.<br />
91. DINU Paul<br />
●Anii extremi: 1935-1939, 9 u.a., inventar nr. 1695.<br />
Din activitatea desfăşurată de Paul Dinu s-au conservat în<br />
depozitele Direcţiei <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong> manuscrise cu<br />
poezii, carnete cu însemnări zilnice pentru anii 1937-1939, cînd a fost<br />
închis la Penitenciarul Central Craiova, din cauza activităţii legionare,<br />
precum <strong>şi</strong> scrisori <strong>person<strong>ale</strong></strong>.<br />
92. DJUVARA<br />
●Anii extremi: 1861-1966, 506 u.a., inventar nr. 1220,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> latină.<br />
În fondul familial Djuvara au fost incluse documente ce reflectă<br />
viaţa <strong>şi</strong> activitatea diplomatului Trandafir Djuvara (1856-1935), născut la<br />
Brăila, secretar de legaţie la Bruxelles, însărcinat cu afaceri la Belgrad,<br />
consul general la Sofia <strong>şi</strong> a fiului acestuia, Radu Djuvara (1881-1968),<br />
consilier de legaţie la Londra, ministru la Washington <strong>şi</strong> la Berlin,<br />
ambasador la Atena, a demisionat în timpul regimului Antonescu <strong>şi</strong> s-a<br />
pensionat în anul 1941.<br />
Remarcăm bogata corespondenţă aparţinând reprezentanţilor<br />
familiei Djuvara, ce cuprinde ample referiri la activitatea diplomatică <strong>şi</strong><br />
viaţa personală a acestora: scrisori de la Maria Chabadian, mama lui<br />
Trandafir Djuvara, (informaţii despre Războiul pentru Independenţă), de<br />
la Vasile Alecsandri, Martha Bibescu, Raoul V. Bossy, Petre P. Carp,<br />
George Creţeanu, Alexandru Djuvara, Take Ionescu, Dimitrie Ghica,<br />
ministru de Externe, contesa Nauteuil-Halgouet, Alexandru Emanoil<br />
Lahovari, ministrul <strong>României</strong> la Roma <strong>şi</strong> Duiliu Zamfirescu.<br />
De asemenea, au fost clasate în fond memorii, note, rapoarte,<br />
71
72<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
cupuri de ziare <strong>şi</strong> discursuri ce reflectă politica externă a <strong>României</strong> <strong>şi</strong><br />
tabele cu membrii corpului diplomatic.<br />
93. DOBRESCU Ion<br />
●Anii extremi: 1920-1968, 11 u.a., inventar nr. 2307,<br />
limbile: română, rusă <strong>şi</strong> greacă.<br />
De la Ion Dobrescu, cartograf <strong>şi</strong> arhivist la Direcţia Generală a<br />
<strong>Arhive</strong>lor Statului s-au păstrat puţine documente, dintre acestea amintim:<br />
hărţi <strong>şi</strong> nomenclatoare pentru hărţi, note, transcrieri de documente <strong>şi</strong><br />
planşe <strong>ale</strong> unor documente greceşti.<br />
94. DOGARU Ion<br />
●Anii extremi: 1960-1967, 6 u.a., inventar nr. 2068.<br />
Farmacistul Ion Dogaru a activat în cadrul Oficiului Farmaceutic<br />
al Capit<strong>ale</strong>i, împreună cu alţi colegi, a propus spre omologare articole <strong>şi</strong><br />
aparate farmaceutice. Dosarele de inovaţii au fost respinse, produsele<br />
existând deja în industria farmaceutică, dar au fost donate <strong>Arhive</strong>lor<br />
<strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> pentru studiu <strong>şi</strong> astfel s-a constituit fondul personal.<br />
95. DRĂGHICESCU Dumitru (1875-1945)<br />
●Anii extremi: 1890-1989, 8 u.a., inventar nr. 2278.<br />
Dumitru Drăghicescu, sociolog, doctor în filosofie la Paris, s-a<br />
născut în comuna Zăvoeni, judeţul Vâlcea. În anul 1917 a încercat să<br />
organizeze o legiune de prizonieri transilvăneni, apoi a înfiinţat<br />
Comitetul Naţional Român de la Paris <strong>şi</strong> revista „Transilvania”. A fost un<br />
antifascist convins <strong>şi</strong> în 1940 a devenit membru al asociaţiei secrete<br />
„Ardealul”, care a luat atitudine împotriva Dictatului de la Viena.<br />
De<strong>şi</strong> fondul este extrem de redus cantitativ, merită semnalate<br />
documentele <strong>person<strong>ale</strong></strong>, lucrările <strong>şi</strong> articolele lui Dumitru Drăghicescu,<br />
<strong>ale</strong> lui Amadeus Bădescu despre societatea „Ardealul” <strong>şi</strong> manuscrisul<br />
monografiei localităţii Copăceni, judeţul Vâlcea, elaborată de Vasile<br />
Veţeleanu.<br />
96. DRĂGHICI Al. George (1858-?)<br />
●Anii extremi: 1878-1927, 22 u.a., inventar nr. 1531,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> germană.<br />
George Al. Drăghici, procuror general la Curtea de Apel din<br />
Bucureşti, s-a născut în anul 1858, în localitatea Găşteni, judeţul Bacău.<br />
Fondul arhivistic creat de acesta cuprinde câteva documente<br />
<strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> corespondenţă primită de la Iuliu Coroianu (în legătură cu<br />
procesul pentru pădurile de la Topliţa), Iuliu Maniu <strong>şi</strong> Iuliu Pordea.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
97. DUCA Ion Gheorghe (1879-1933)<br />
●Anii extremi: 1887-1945, 361 u.a., inventar nr. 1443,<br />
limbile: română, franceză, engleză <strong>şi</strong> germană.<br />
I. G. Duca, unul dintre marii politicieni ai <strong>României</strong> este cunoscut<br />
ca preşedinte al Partidului Naţional Liberal, deputat, ministru <strong>şi</strong><br />
prim-ministru (noiembrie-decembrie 1933). A fost asasinat de legionari<br />
la 29 decembrie 1933.<br />
Un loc important în cadrul fondului personal îl ocupă<br />
documentele rezultate din activitatea politică a lui I. G. Duca: discursuri,<br />
rapoarte, ordine circulare, manifeste, moţiuni, precum <strong>şi</strong> manuscrisele<br />
lucrărilor acestuia.<br />
Corespondenţa personală <strong>şi</strong> politică purtată de I. G. Duca cu<br />
diferite personalităţi, reprezintă o importantă sursă pentru cunoaşterea vieţii<br />
acestuia. Semnalăm scrisorile primite de la: Alexandrina Cantacuzino, Luigi<br />
Cazzavillan, Cecilia Cruţescu Storck, Cella Delavrancea, Robert de Flers,<br />
ministru plenipotenţiar al Franţei în România, membrii ai familiei Ghica,<br />
Radu N. Mandrea, avocat <strong>şi</strong> prieten, Mihail Seulescu, Constantin Stere,<br />
Nicolae Titulescu, Maria Ventura. La fel de valoroase sunt <strong>şi</strong> scrisorile<br />
adresate Nadiei Duca, soţia lui I. G. Duca.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Dolj.<br />
Bibliografie:<br />
Crisanta Podăreanu, Fondul personal I. G. Duca, în „Revista<br />
<strong>Arhive</strong>lor”, nr. 3, 1993, p. 342-347.<br />
98. DUDU Velicu (1905-?)<br />
●Anii extremi: 1709; 1846-1977, 1481 u.a., inventar nr.<br />
1617, limbile: română, franceză, engleză, germană, latină, poloneză <strong>şi</strong> rusă.<br />
Velicu Dudu s-a născut în comuna Ciocăneşti, judeţul Ilfov, a<br />
urmat cursurile Facultăţii de Teologie a Universităţii „Jozef Pilsudski”<br />
din Varşovia <strong>şi</strong> studii de specializare la Facultatea de Teologie Romano-<br />
Catolică din Strasbourg.<br />
Întreaga activitate profesională <strong>şi</strong>-a desfăşurat-o în domeniul<br />
cultelor religioase, ocupând diferite funcţii: secretar particular al<br />
patriarhului Miron Cristea, secretar la cabinetul patriarhului Nicodim<br />
Munteanu, şef de secţie la Centrul Eparhial Ia<strong>şi</strong>, cântăreţ bisericesc la<br />
unele parohii din Bucureşti <strong>şi</strong> Ilfov, şef al Serviciului relaţii externe<br />
bisericeşti din cadrul Patriarhiei Române. În anii 1951-1956 a fost<br />
deţinut în închisoare.<br />
A scris numeroase studii <strong>şi</strong> lucrări, a copiat <strong>şi</strong> transcris condici de<br />
73
74<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
documente <strong>şi</strong> registre, a tradus opere din literatura universală.<br />
Velicu Dudu a creat în timpul vieţii s<strong>ale</strong> un important <strong>şi</strong> voluminos<br />
fond arhivistic, care a fost organizat în 13 grupe de documente.<br />
Se detaşează corespondenţa purtată cu Gheorghe Adoc, Eugen<br />
Barbu, Viorel Cosma, Paul D. Goma, rezident regal al ţinutului Dunărea<br />
de Jos, Ioan Lupaş, Simion Mehedinţi, Emanoil Hagi Moscu, Victor Ion<br />
Popa, R. Raszynski, ambasadorul Poloniei la Bucureşti, Constantin<br />
Vasiliu-Răşcanu, preoţi, înalţi prelaţi <strong>şi</strong> profesori de teologie. La fel de<br />
importante sunt <strong>şi</strong> scrisorile aparţinând patriarhului Justinian Marina, unor<br />
membri ai familiei Cantacuzino, lui Gala Galaction, Pantelimon Halippa,<br />
Alexandru Ionescu, vicar al Patriarhiei, deputat în Marea Adunare<br />
Naţională, Nicolae Iorga, Gheorghe T. Kirileanu, preotului <strong>şi</strong><br />
muzicologului I. D. Petrescu, Ceciliei Cruţescu Storck, lui Andrei Şaguna<br />
(cu Gyerd Ştefan, administratorul mo<strong>şi</strong>ei Micăsasa, din comitatul Sibiu,<br />
proprietate a Mitropoliei Ortodoxe Române) <strong>şi</strong> lui Gheorghe Tătărescu.<br />
La sfâr<strong>şi</strong>tul fondului au fost ordonate scrisorile Vasilicăi Dudu<br />
(soţia lui Velicu Dudu), cele <strong>ale</strong> Mariei Dudu (mama creatorului de fond)<br />
<strong>şi</strong> <strong>ale</strong> lui Vasile Velicu, fratele acestuia.<br />
Un mare număr de unităţi arhivistice conţin date despre preoţi,<br />
diaconi, cântăreţi bisericeşti (grupaţi alfabetic), pictori <strong>şi</strong> zugravi grupaţi<br />
în „Enciclopedia ad-hoc”, biserici <strong>şi</strong> mitropolii, inventare, indici de<br />
arhivă <strong>şi</strong> condici. Menţionăm existenţa a numeroase manuscrise <strong>şi</strong><br />
transcrieri de documente, a unor fotografii, sigilii, cărţi poşt<strong>ale</strong> <strong>şi</strong><br />
ilustrate, autografe, dedicaţii, desene <strong>şi</strong> reproduceri după lucrări de artă.<br />
99. DUILIU N. Marcu<br />
●Anii extremi: 1854-1877, 2 u.a., inventar nr. 610.<br />
De la pitarul, avocatul <strong>şi</strong> deputatul în Divanul ad-hoc, Marcu N.<br />
Duiliu se păstrează în depozitele Direcţiei <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice<br />
Centr<strong>ale</strong> două volume cu procuri, sentinţe judecătoreşti <strong>şi</strong> un număr mare<br />
de scrisori expediate de Ion Heliade Rădulescu.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 170.<br />
100. DUMBRAVĂ Bucura (1868-1926)<br />
●Anii extremi: 1902-1984, 34 u.a., inventar nr. 1825,<br />
limbile: română, engleză <strong>şi</strong> germană.<br />
Fanny Seculici, scriitoare, cu pseudonimul Bucura Dumbravă, s-a<br />
născut la Bratislava, dar a trăit în România până la sfâr<strong>şi</strong>tul vieţii.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
Cea mai mare parte a documentelor fondului o reprezintă<br />
manuscrisele lucrărilor literare <strong>ale</strong> scriitoarei Bucura Dumbravă, dar au<br />
fost incluse în fond <strong>şi</strong> texte <strong>ale</strong> unor conferinţe, prelegeri, însemnări,<br />
articole, un jurnal pentru anii 1917-1919 <strong>şi</strong> fotografii.<br />
101. ELEFTERESCU<br />
●Anii extremi: 1882-1942, 38 u.a., inventar nr. 1532.<br />
Luca Elefterescu a fost prefect al judeţului Prahova, preşedintele<br />
Clubului Conservator din Prahova.<br />
În arhiva creată de Luca Elefterescu se află scrisori de la<br />
Gheorghe Gr. Cantacuzino, Petre P. Carp, Take Ionescu, Alexandru<br />
Marghiloman, generalul T. Văcărescu <strong>şi</strong> documente relative la George<br />
Elefterescu, absolvent al studiilor de drept la Paris.<br />
102. EMINESCU Mihai (1850-1889)<br />
●Anii extremi: 1844-1943, 127 u.a., inventar nr. 715.<br />
Pentru Mihai Eminescu, poet, prozator, dramaturg, geniul <strong>şi</strong><br />
luceafărul poeziei româneşti, liric universal, născut în Botoşani la<br />
15 ianuarie 1850 <strong>şi</strong> decedat la 15 iunie 1889 în Bucureşti, s-au păstrat în<br />
depozitele Direcţiei <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong> extrem de<br />
puţine documente. Mare parte dintre ele se află la Biblioteca Academiei<br />
Române, biblioteci <strong>şi</strong> muzee din ţară <strong>şi</strong> de peste hotare, dar <strong>şi</strong> în<br />
depozitele unor direcţii judeţene <strong>ale</strong> <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong>.<br />
Colecţia creată pentru Mihai Eminescu cuprinde două serii de<br />
documente: scrisori adresate de marele poet lui Iacob Negruzzi,<br />
Henriettei, sora poetului <strong>şi</strong> lui Titu Maiorescu, chitanţe, poezii în<br />
manuscris <strong>şi</strong> fotografii pentru anii 1871-1888.<br />
În a doua serie au fost incluse documente aparţinând lui Gheorghe<br />
Eminovici, tatăl poetului, scrisori din perioada 1876-1889 <strong>ale</strong> Veronicăi<br />
Micle, Henriettei Eminovici, lui Ioan Slavici, Matei Eminovici, fratele<br />
lui Eminescu, F.A. Brocghaus, Petru Missir, jurist <strong>şi</strong> junimist, <strong>ale</strong> Emiliei<br />
Humpel, C. Popasu, Ion Bianu, Al. Chibici-Râvneanu, Alexandru D.<br />
Xenopol <strong>şi</strong> Nicolae Iorga (studenţi).<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 171-176.<br />
103. ENESCU George (1881-1955)<br />
●Anii extremi: 1888-1982, 16 u.a., inventar nr. 1760.<br />
Din activitatea <strong>şi</strong> viaţa compozitorului, violonistului <strong>şi</strong> dirijorului<br />
75
76<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
George Enescu s-au păstrat, în arhivele româneşti puţine documente.<br />
Menţionăm existenţa unor scrisori aparţinând lui George Enescu<br />
adresate mareşalului Ion Antonescu <strong>şi</strong> lui D. Buchenthal, Comisiei<br />
pentru asimilarea evreilor, în scopul protejării evreului A. H. Cohen,<br />
impresar artistic, partitura muzicală „Poema Română” (semnată de<br />
George Enescu) <strong>şi</strong> fotografii reprezentându-i pe Enescu, Yehudi<br />
Menuhin <strong>şi</strong> membrii familiei lui Vasile Enescu, unchiul compozitorului.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.M.A.N. Bucureşti.<br />
104. FARRA<br />
●Anii extremi: 1812-1914, 16 u.a., inventar nr. 1533,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
În fondul familiei Farra au fost ordonate documente referitoare la<br />
Alexandru Farra, consul al <strong>României</strong> la Constantinopol <strong>şi</strong> la Budapesta<br />
(1879, 1881), prefect de Mehedinţi <strong>şi</strong> senator, scrisori primite de la<br />
fiicele acestuia, Rose <strong>şi</strong> Cathérine, precum <strong>şi</strong> acte privind succesiunea<br />
Mariei Farra, născută Simmons.<br />
105. FĂLCOIANU<br />
●Anii extremi: 1836-1944, 48 u.a., inventar nr. 1757.<br />
Familia Fălcoianu, originară din judeţul Romanaţi, este cunoscută<br />
încă din secolul al XVI-lea prin Badea, logofătul din Fălcoi.<br />
Documentele fondului se referă la mai mulţi membri ai ramurii<br />
familiei, dezvoltată din Ştefan Fălcoianu, născut în anul 1835 <strong>şi</strong> căsătorit<br />
cu Alexandrina Brâncoveanu. Din această căsătorie au rezultat doi copii:<br />
Elena-Lucia <strong>şi</strong> Ştefan Fălcoianu, viitorul general.<br />
Ştefan I. Fălcoianu (1835-1905) a urmat studii militare <strong>şi</strong> Şcoala<br />
Politehnică din Paris. În anul 1877 revine la cariera militară, participă la<br />
Războiul de Independenţă, remarcându-se în luptele de la Smârdan, apoi<br />
a devenit ministru de Război <strong>şi</strong> şef al Statului Major General al Armatei.<br />
A fost membru <strong>şi</strong> preşedinte al Academiei Române.<br />
Fondul arhivistic Fălcoianu conţine documente de familie, schiţe<br />
genealogice, scrisori de la C. Barozzi, D. Desliu, Octav George Lecca<br />
adresate generalului Ştefan Fălcoianu, scrisori <strong>şi</strong> documente <strong>person<strong>ale</strong></strong><br />
<strong>ale</strong> Mariei Şt. Fălcoianu (1863-1919), <strong>ale</strong> Alexandrinei Şt. Fălcoianu<br />
(1836-1942), printre care <strong>şi</strong> manuscrisul lucrării Din zile grele, precum <strong>şi</strong><br />
scrisori adresate lui Corneliu Zelea Codreanu, Nicolae Iorga <strong>şi</strong> Simion<br />
Mehedinţi.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
106. FILALITI George (1864-?)<br />
●Anii extremi: 1864-1930, 22 u.a., inventar nr. 1633,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> germană.<br />
Diplomatul George Filaliti s-a născut la Ploieşti în 1864, a urmat<br />
studii juridice la Bucureşti <strong>şi</strong> Paris <strong>şi</strong> a ocupat funcţia de secretar<br />
plenipotenţiar al <strong>României</strong> la Constantinopol.<br />
În arhiva George Filaliti au fost inventariate acte şcolare,<br />
documente rezultate din activitatea diplomatică a creatorului de fond <strong>şi</strong><br />
brevete de acordare a unor ordine de către şefi de state din Belgia,<br />
Turcia, Italia, Portugalia, Iugoslavia.<br />
107. FILIPESCU<br />
●Anii extremi: 1850-1949, 81 u.a., inventar nr. 1141,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
De la vechea familie de boieri munteni Filipescu, originară din<br />
judeţul Prahova, Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong> deţine o<br />
serie de documente create de Iordache George Filipescu (1765-1855),<br />
Ioan (Iancu) Filipescu (1811-1863), ministru de Externe, Ioana Filipescu<br />
(1915), Lidia Filipescu (1925) <strong>şi</strong> Maria Filipescu (1916).<br />
Cele mai multe documente <strong>ale</strong> fondului sunt create de Gheorghe<br />
(George) Constantin Filipescu (1840-1902), numit „mareşalul” (fiul lui<br />
Constantin Filipescu), mareşal al Palatului între anii 1866-1874. Acesta a<br />
fost căsătorit cu Natalia Filipescu, născută Ghica <strong>şi</strong> cu Lidia Hangerli.<br />
Din grupa actelor lui Gheorghe Constantin Filipescu remarcăm<br />
scrisorile expediate de A. Balş, Ion C. Brătianu, Ioan Cantacuzino, Constance<br />
Dumas,Vasile Florescu, Alexandru I. Ghica, Dimitrie Ghica, Nicolae Golescu,<br />
Maria Gorceakov, Dimitrie Gusti, Alexandru Laptev, P. Mavrogheni, G.<br />
Racoviţă, M. Roznovanu, Constantin de Skinas, George B. Ştirbei, profesorul<br />
J. Trippenbach <strong>şi</strong> de Natalia Filipescu, precum <strong>şi</strong> acte de succesiune <strong>ale</strong><br />
prinţesei Elena Hangerli, soacra lui Gheorghe Constantin Filipescu.<br />
Pentru Ioan (Iancu) Filipescu (1811-1863) reţin atenţia scrisorile<br />
transmise de Zoe Bagration, E. Crowe, Zoe Grant <strong>şi</strong> de baronul Eder,<br />
consulul Austriei în Principate.<br />
Activitatea lui Nicolae Filipescu (1861-1916), fruntaş al Partidului<br />
Conservator, fondatorul ziarului „Epoca” este ilustrată de câteva scrisori,<br />
între care una de la N. Coandă, referitoare la <strong>ale</strong>gerile din 1901.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: colecţia „Achiziţii Noi”, inventar nr. 87.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
77
78<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 177-179.<br />
108. FILIPESCU Gheorghe (1811-1889)<br />
●Anii extremi: 1852-1853, 33 u.a., inventar nr. 1697,<br />
limba greacă.<br />
Gheorghe Filipescu, militar de carieră, a participat la războiul<br />
Crimeii, în armata rusă, iar în timpul Războiului de Independenţă a fost<br />
adjutant al marelui duce Nicolae.<br />
În acest fond sunt conservate scrisorile lui Gheorghe Filipescu<br />
adresate fiicei s<strong>ale</strong>, Alexandrina Lenş, în legătură cu probleme de familie<br />
<strong>şi</strong> de sănătate. Sunt amintite <strong>şi</strong> aspecte privind încartiruirea trupelor<br />
ruseşti, a prinţului Alexandru Mihailovici Gorcekov în 1853, la Craiova.<br />
109. FILITTI<br />
●Anii extremi: 1862-1945, 23 u.a., inventar nr. 1664.<br />
Familia Filitti (Filittis) este o veche familie greacă împământenită<br />
de Alexandru Ioan Cuza.<br />
Constantin Filitti s-a născut la Bucureşti în anul 1863, a fost<br />
căsătorit cu Elena Barbu Slătineanu cu care a avut trei copii: Constantin,<br />
Alexandru <strong>şi</strong> Ioan C. Filitti.<br />
În fond au fost incluse acte <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>ale</strong> membrilor familiei <strong>şi</strong><br />
scrisori primite de Ion C. Filitti de la I. Argetoianu, Vladimir Ghica, Titu<br />
Maiorescu <strong>şi</strong> Alexandru Rosetti.<br />
110. FILOTTI<br />
●Anii extremi: 1921-1944, 19 u.a., inventar nr. 1767.<br />
O parte din documentele incluse în acest fond se referă la Puiu <strong>şi</strong><br />
Flori Filotti, aflaţi la Legaţia <strong>României</strong> din Budapesta, în anul 1944. La<br />
acestea se adaugă scrisori de familie, acte <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>ale</strong> lui Constantin A.<br />
Filotti <strong>şi</strong> testamentul Elizei Filotti.<br />
111. FINKELSTEIN Gustav (1889-?)<br />
●Anii extremi: 1909-1959, 17 u.a., inventar nr. 1833.<br />
Gustav Finkelstein s-a născut la Bârlad. A fost funcţionar <strong>şi</strong> în<br />
această calitate a întreţinut corespondenţă cu diferite personalităţi, muzee<br />
<strong>şi</strong> librării din ţară <strong>şi</strong> străinătate, a achiziţionat <strong>şi</strong> vândut documente,<br />
manuscrise <strong>şi</strong> cărţi.<br />
112. FLONDOR Iancu (1865-1924)<br />
●Anii extremi: 1861-1948, 77 u.a., inventar nr. 945,<br />
limbile: română, germană, franceză <strong>şi</strong> latină.<br />
Iancu Flondor <strong>şi</strong>-a făcut studiile la Cernăuţi <strong>şi</strong> Viena. Se numără
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
printre cei care pun bazele Partidului Naţional Român din Bucovina <strong>şi</strong> se<br />
impune ca principal lider al mişcării naţion<strong>ale</strong> a românilor bucovineni; va<br />
conduce lucrările Congresului General al Bucovinei (28 noiembrie) care<br />
a hotărât Unirea cu România.<br />
Fondul personal Iancu Flondor este constituit din documente<br />
referitoare la creatorul acestuia: acte <strong>person<strong>ale</strong></strong>, rezultate din viaţa politică,<br />
corespondenţă purtată cu Alexandru Averescu, V<strong>ale</strong>riu <strong>şi</strong> Victor Branişte,<br />
Ion I. C. Brătianu, Ion Bogdan-Duică, Matei Eminovici, Iuliu Maniu, Ion<br />
Nistor, Aurel Onciul, M. Pherekyde <strong>şi</strong> Sever Zotta, memorii adresate de<br />
Iancu Flondor regelui Ferdinand <strong>şi</strong> lui Ion I. C. Brătianu <strong>şi</strong> expuneri <strong>ale</strong> lui<br />
Vespasian V. Pella în problema aplicării Tratatului de la Craiova.<br />
O serie de documente aparţin Elenei Flondor, soţia lui Iancu<br />
Flondor, fiului acestora Şerban, Nadèjei Flondor, născută Ştirbei, soţia<br />
lui Şerban Flondor <strong>şi</strong> lui Nicolae Flondor, fratele lui Iancu Flondor.<br />
Bibliografie:<br />
Dragoş Şesan, Fondul personal Iancu Flondor, în „Revista<br />
<strong>Arhive</strong>lor”, nr. 1-2, 1999, p. 198-201.<br />
113. FLORESCU Florea Bobu<br />
●Anii extremi: 1939-1970, 27 u.a., inventar nr. 1696,<br />
limbile: română, germană, engleză <strong>şi</strong> italiană.<br />
În arhiva lui Florea Bobu Florescu, doctor în litere <strong>şi</strong> filosofie la<br />
Bucureşti <strong>şi</strong> Berlin, se regăsesc documente privind lucrarea acestuia,<br />
Monumentul de la Adam Klisi–Tropaeum Traiani, transportarea copiei<br />
Columnei lui Traian, articole referitoare la arta populară românească,<br />
scrisori primite de la Mihai Beniuc <strong>şi</strong> adresate unor institute <strong>şi</strong> societăţi<br />
în probleme de arheologie.<br />
114. FLORESCU Th. Jean (1871-?)<br />
●Anii extremi: 1908-1937, 38 u.a., inventar nr. 1225,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Magistratul <strong>şi</strong> omul politic Jean Th. Florescu s-a născut la<br />
Râmnicu Vâlcea, a studiat dreptul la Bucureşti <strong>şi</strong> Paris. A devenit<br />
membru al Partidului Naţional Liberal, vicepreşedinte al Camerei<br />
Deputaţilor, ministru de Justiţie, ministru plenipotenţiar la Madrid <strong>şi</strong><br />
preşedinte al Partidului Liberal Democrat. A editat revista „Roumanie<br />
Nouvelle”.<br />
În cadrul fondului un loc aparte îl ocupă scrisorile primite de Jean<br />
Th. Florescu de la G. Bienainé, I. Grey de la Bosse, Dinu Brătianu, I. G.<br />
Duca, George Enescu, Take Ionescu, Marius Ary Leblond, Paul<br />
79
80<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Negulescu, Constantin Nottara, Cincinat Pavelescu, Ion Pillat, Grigore<br />
Tocilescu <strong>şi</strong> Elena Văcărescu.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 177-179.<br />
115. GĂLĂŞESCU Gr. Dumitru<br />
●Anii extremi: 1905-1951, 7 u.a., inventar nr. 1766.<br />
Dumitru Gr. Gălăşescu, doctor în drept la Paris, a îmbrăţişat<br />
cariera didactică, a fost profesor universitar la Facultatea de Drept din<br />
Bucureşti.<br />
Diplome de absolvire a liceului, de licenţă, de doctor în drept,<br />
memorii privind activitatea didactică a lui Dumitru Gălăşescu, sunt<br />
câteva dintre documentele conservate în acest fond.<br />
Semnalăm, de asemenea, existenţa unor documente aparţinând<br />
filologului bucovinean, Constantin Gheorghian.<br />
116. GĂRDESCU<br />
●Anii extremi: 1800-1976, 38 u.a., inventar nr. 2237.<br />
Familia Gărdescu este cunoscută prin Nicolae Gărdescu, mare<br />
actor, artist emerit, născut în anul 1905.<br />
Regăsim în fondul familiei documente <strong>person<strong>ale</strong></strong> aparţinând lui<br />
Alexandru <strong>şi</strong> Constantin Gărdescu, bunicul <strong>şi</strong> tatăl actorului, lui Nicolae<br />
Gărdescu, precum <strong>şi</strong> acte din secolul al XIX-lea privitoare la familiile<br />
Papadat <strong>şi</strong> Titeanu, rudele dinspre mamă <strong>ale</strong> lui Nicolae Gărdescu.<br />
117. GHENZUL Vasile (1885-1969)<br />
●Anii extremi: 1885-1970, 157 u.a., inventar nr. 1534.<br />
Vasile Ghenzul s-a născut la Chi<strong>şi</strong>nău, a fost deputat în Sfatul Ţării<br />
<strong>şi</strong> preşedinte al Centr<strong>ale</strong>i Uniunii Basarabene. Şi-a dedicat viaţa activităţii<br />
cooperatiste la sate, ridicării economice <strong>şi</strong> cultur<strong>ale</strong> a satului românesc.<br />
Între documentele păstrate în fond menţionăm notele<br />
autobiografice, reflecţiile filosofice, unele acte referitoare la Sfatul Ţării<br />
<strong>şi</strong> unirea Basarabiei cu România, articolele publicate în diferite reviste,<br />
printre care „Furnica” <strong>şi</strong>, în special, lucrările dedicate activităţii<br />
cooperatiste <strong>şi</strong> de credit: 50 de ani ai cooperaţiei de credit în Basarabia<br />
1874-1924, Statul <strong>şi</strong> cooperaţia.<br />
118. GHEORGHIAN<br />
●Anii extremi: 1877-1930, 31 u.a., inventar nr. 1754.<br />
Fondul este constituit din documente create de Vasile Gheorghian
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
(1844-1901), prefect de Ia<strong>şi</strong>, ministru al Agriculturii, Domeniilor,<br />
Comerţului <strong>şi</strong> Industriilor în cabinetul Ion C. Brătianu (1886-1888), printre<br />
care semnalăm telegrame trimise de Ion C. Brătianu, Mihail Kogălniceanu<br />
<strong>şi</strong> D. Lecca, referitoare la Războiul de Independenţă. Se adaugă <strong>şi</strong><br />
documente create în perioada 1893-1917 de Nicolae Gheorghian, medic<br />
veterinar: (scrisori din perioada retragerii în Moldova, în primul război<br />
mondial), de Gheorghe Gheorghian, pentru anii 1917-1930 <strong>şi</strong> de Iosif<br />
Kalinderu, mitropolit al <strong>României</strong>, emise în anii 1898-1909.<br />
119. GHERASI<br />
●Anii extremi: 1838-1927, 40 u.a., inventar nr. 1834.<br />
În arhiva Gherasi au fost reunite documente create de Lazăr<br />
Gherasi <strong>şi</strong> de fiii acestuia: Nicolae, Elisabeta <strong>şi</strong> Anastasia Zissu.<br />
Nicolae L. Gherasi, jurist, consilier la Curtea de Casaţie, ministru<br />
de Justiţie, a avut din prima căsătorie doi copii, Constantin <strong>şi</strong> Maria,<br />
măritată cu Constantin Filipescu. Din a doua căsătorie cu Athena a avut<br />
două fiice, Eugenia <strong>şi</strong> Elena, căsătorită cu Aurel Procopiu.<br />
În marea lor majoritate, documentele fondului se referă la<br />
membrii familiei, la administrarea mo<strong>şi</strong>ei Dudeasca din judeţul<br />
<strong>şi</strong> la împărţirea averii între moştenitori.<br />
120. GHIBU Onisifor (1883-1972)<br />
●Anii extremi: 1883-1973, 1079 u.a., inventar nr. 1835,<br />
limbile: română, latină, germană, franceză <strong>şi</strong> maghiară.<br />
Pedagogul român Onisifor Ghibu s-a născut în comuna Sălişte,<br />
judeţul Sibiu. După studii la Institutul de Teologie din Sibiu, de Istorie,<br />
Filosofie <strong>şi</strong> Pedagogie la Universitatea din Bucureşti, continuă aprofundarea<br />
pedagogiei la Universităţile din Budapesta, Jena <strong>şi</strong> Strasbourg.<br />
În timpul primului război mondial a fost profesor de pedagogie la<br />
Focşani, Chi<strong>şi</strong>nău <strong>şi</strong> Soroca. După Marea Unire, profesorul Ghibu este<br />
<strong>ale</strong>s în Consiliul Dirigent ca secretar general al resortului Educaţiei <strong>şi</strong><br />
Instrucţiunii Publice. Din 1919 până în anul 1943, Onisifor Ghibu a fost<br />
profesor de pedagogie la Universitatea din Cluj, iar în 1957 a fost<br />
condamnat. A fost membru corespondent al Academiei Române.<br />
Fondul arhivistic cuprinde 1079 de unităţi de păstrare <strong>şi</strong> a fost<br />
organizat pe grupe de documente: documente <strong>person<strong>ale</strong></strong>, rezultate din<br />
activitatea didactică, ştiinţifică <strong>şi</strong> culturală, actele familiei, procesele<br />
deschise de <strong>şi</strong> lui Onisifor Ghibu, acte provenite din administrarea<br />
proprietăţilor, documente referitoare la biblioteca <strong>şi</strong> arhiva creată de<br />
Ghibu, la activitatea Consiliului Dirigent <strong>şi</strong> a ASTREI, manuscrise <strong>ale</strong><br />
81
82<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
lucrărilor proprii <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> altor autori, corespondenţă, precum <strong>şi</strong> documente<br />
aparţinând Veturiei Ghibu <strong>şi</strong> sigilii <strong>ale</strong> Consiliului Dirigent.<br />
Menţionăm existenţa în fondul Onisifor Ghibu a unor documente<br />
deosebite: o diplomă de la Ştefan Bathory, scrisori de la Inochentie<br />
Micu-Klein, memoriul lui Gyalui Farkaş, profesor universitar la Cluj,<br />
scrisori de la Gheorghe Bogdan-Duică, Ion Ciolan, academicienii<br />
Constantin Motaş <strong>şi</strong> Emil Pop, profesor Dumitru Stăniloaia, Mihail Jora,<br />
Viorel Cosma, Ioan Lupaş, Marţian Negrea, George Sbârcea, Henri<br />
Coandă <strong>şi</strong> manuscrise <strong>ale</strong> poeziilor lui Horia Petra-Petrescu.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Cluj.<br />
Bibliografie:<br />
Lidia Brânceanu, Fondul personal Onisifor Ghibu, în „Revista<br />
<strong>Arhive</strong>lor”, nr. 1-2, 1999, p.205-210.<br />
121. GHICA<br />
●Anii extremi: 1840-1935, 468 u.a., inventar nr. 1933,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Familia Ghica, originară din Albania, este cunoscută pentru<br />
membrii săi marcanţi, atât în istoria Ţării Româneşti, cât <strong>şi</strong> a Moldovei.<br />
În fondul familiei au fost ordonate documente provenind de la<br />
prinţul Constantin Ghica, ban (1840-1887), în special, scrisori de la<br />
Omer-Paşa, Re<strong>şi</strong>d-Paşa, mare vizir <strong>şi</strong> Fuad-Paşa, de la Vladimir Ghica <strong>şi</strong><br />
Eufrosina Ghica, a treia soţie a domnitorului Grigore Alexandru Ghica<br />
din Moldova. Semnalăm <strong>şi</strong> unele acte create de alţi membri ai familiei ca<br />
Natalia <strong>şi</strong> Aurelia Ghica, (scrisori expediate de Ferdinand Lesseps, I.<br />
Vieru), Matilda Ghica-Comăneşti, Maria Ghica <strong>şi</strong> Eufrosina Gr. Ghica<br />
(scrisori adresate Alexandrinei Ghica).<br />
Pentru Ion Ghica (1816-1897), ministru de Interne, preşedinte al<br />
Consiliului de Miniştri <strong>şi</strong> al Academiei Române s-au păstrat mai multe<br />
înscrisuri, printre care corespondenţă de la Vasile Alecsandri, prinţul<br />
Carol, principele Al. I. Cuza, Alexandru Lahovari, Bogdan Petriceicu<br />
Hasdeu, de la fiul său, Alexandru Ghica, Ion Bianu, George Ionescu-<br />
Gion, poezii (o poezie a lui Grégoire Ghica, fiul lui Ion Ghica, arhivist la<br />
Sion), articole <strong>şi</strong> manuscrisul intitulat Un boier cum a dat Dumnezeu.<br />
Au mai fost integrate în fond <strong>şi</strong> unele acte emise de Grigore<br />
Alexandru Ghica, voievodul Ţării Româneşti <strong>şi</strong> o scrisoare a generalului<br />
Pavel Kisseleff, precum <strong>şi</strong> acte create de Constantin Ghica (1815-1858).<br />
De asemenea, menţionăm că există ordonate în fond <strong>şi</strong> documente<br />
aparţinând lui Dimitrie Ghica, mare hatman (1776-1857); bănesei
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
Ecaterina Ghica (1807-1857); lui Dumitrache Ghica (1752-1834), (scrisori<br />
de la Alexandru Marghiloman <strong>şi</strong> C. A. Rosetti); lui Gheorghe Iorgu Ghica<br />
(1846-1900) – scrisori de la Ion C. Brătianu, N. Creţulescu, C. A.<br />
Rosetti –; logofetesei Maria Ghica (1822-1859); banului Mihail Ghica<br />
(1827-1876); lui Scarlat Ghica (1787-1849); banului Matei Ghica (1849-<br />
1858), preşedintele Eforiei Şco<strong>ale</strong>lor; <strong>şi</strong> lui Vladimir Ghica (1859-1888).<br />
Recent au fost incluse în fondul familiei Ghica documente<br />
provenind de la Dimitrie Ion Ghica, absolvent, în 1870, al Facultăţii de<br />
Ştiinţe Mor<strong>ale</strong> a Universităţii din Cambridge, printre care <strong>şi</strong> manuscrisul<br />
unui curs de psihologie pe care l-a susţinut la Universitatea din Bucureşti<br />
<strong>şi</strong> traducerea lucrării The British Constitution a lordului Braugham.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 185-189.<br />
122. GHICA Alexandru Dimitrie (1796-1862)<br />
●Anii extremi: 1825-1885; 1904, 763 u.a., inventar nr.<br />
1226, limbile: franceză <strong>şi</strong> greacă.<br />
Alexandru Dimitrie Ghica, domn al Ţării Româneşti (1834-1842)<br />
<strong>şi</strong> caimacam al Ţării Româneşti (1856-1858), a fost fiul lui Dimitrie Al.<br />
Ghica, mare ban, susţinător al Unirii Principatelor Române.<br />
Fondul arhivistic creat de acesta cuprinde documente cu<br />
problematică extrem de variată, multe dintre ele reflectă starea materială<br />
a prinţului Alexandru Dimitrie Ghica: situaţia mo<strong>şi</strong>ilor Paşcani, litigiile<br />
cu familia Şerbăneştilor, afacerea Moscu, împrumutul de la prinţul Miloš<br />
Obrenović.<br />
Predominantă în fond este corespondenţa. Cea oficială este<br />
purtată cu: Adolphe Billecocq, consul al Franţei la Bucureşti <strong>şi</strong> Ia<strong>şi</strong>,<br />
contele Cronin-Cronberg, guvernator al Banatului, patriarhul<br />
Constantinopolului, , contele Demidoff, generalul A. O.<br />
Duhamel, Fuad Efendi, ministru de Externe al Porţii, Pavel Kiseleff, Ch.<br />
Kotzebue, generalul A. Lüders, Re<strong>şi</strong>d-Paşa, mare vizir, Ali-Paşa, Savet-<br />
Paşa, comisar al Porţii Otomane în Valahia, Wenzel von Metternich,<br />
Mincisky <strong>şi</strong> Daschkooff, consuli ru<strong>şi</strong> la Bucureşti, contele Karl Robert<br />
von Nesselrode, lordul Henry John Temple Palmerston, Conachi<br />
Vogoride, caimacamul Moldovei.<br />
Corespondenţa de familie provine de la Alexandrina Blaremberg,<br />
nepoată, Elena Blaremberg, Vladimir Blaremberg, cumnatul prinţului,<br />
Pulcheria Blaremberg, sora prinţului, Constantin Ghica, frate, prinţesa<br />
83
84<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Hélène Massalsky, născută Ghica (scriitoarea Dora D’Istria), Carol<br />
Ghica, nepot, I. A. Vaillant, baronul d’Allègre <strong>şi</strong> reflectă situaţia politică<br />
a anilor 1848, 1856 <strong>şi</strong> 1859 din ţară <strong>şi</strong> din alte state, printre care <strong>şi</strong> Italia.<br />
O parte dintre scrisori sunt primite de la Dimitrie Bolintineanu,<br />
Elena Ghica, Iordachi Ghica, vistier, Constantin Ghica, fratele prinţului,<br />
Nicolae Golescu, Ştefan Golescu, prinţesa Safta din Italia, Alexandrina<br />
Magheru, generalul Gheorghe Magheru, Ion Heliade Rădulescu <strong>şi</strong> fac<br />
referire la situaţia politică din ţară.<br />
În afara documentelor menţionate se regăsesc în fond <strong>şi</strong> un istoric<br />
al primei biserici luterane din Bucureşti (1836), acte ce reflectă viaţa<br />
mondenă, bilanţul casei domneşti pe anii 1853-1856, cheltuielile casei<br />
Alexandru Dimitrie Ghica, lista cu numele marilor proprietari, cu<br />
menţiunea poziţiei acestora faţă de Unirea Principatelor <strong>şi</strong> un memoriu<br />
adresat Puterilor semnatare <strong>ale</strong> Tratatului de la Paris, privind dorinţa<br />
românilor de a uni cele două Principate într-o singură ţară.<br />
123. GHICA Dimitrie (1816-1897)<br />
●Anii extremi: 1735-1889, 258 u.a., inventar nr. 1064,<br />
limbile: română, greacă, rusă <strong>şi</strong> franceză.<br />
Dimitrie Ghica, Beizadea Mitică, fiul lui Grigore Ghica IV, domn<br />
al Munteniei, a făcut studii în Germania, a fost ofiţer în armata rusă, apoi<br />
un susţinător al Unirii Principatelor. A fost preşedinte al Consiliului de<br />
Miniştri, ministrul Lucrărilor Publice, al Afacerilor Străine, al Justiţiei, al<br />
Industriei <strong>şi</strong> de Interne.<br />
În plan politic, Dimitrie Ghica a fost un conservator moderat, apoi din<br />
1881 a trecut la liberali. Viaţa politică intensă nu l-a împiedicat pe acesta să<br />
sprijine activitatea spit<strong>ale</strong>lor din Bucureşti <strong>şi</strong> a azilului „Elena Doamna”.<br />
Fondul cuprinde documente ofici<strong>ale</strong> provenite de la diferite<br />
instituţii (corespondenţă de la Prefectura Poliţiei Capit<strong>ale</strong>i, referitoare la<br />
venirea lui Mircea Mălăieru în Bucureşti), proiecte de legi (1858-1864),<br />
o serie de acte <strong>ale</strong> familiei Ghica, corespondenţă diplomatică <strong>şi</strong> personală<br />
primită de Dimitrie Ghica de la A. N. Filipescu, Alexandru Ghica, Ion<br />
Ghica, Maria Ghica (mama lui Dimitrie Ghica), Alexandru Laptev,<br />
George Scaramanga, bancher din Viena, Alexandru <strong>şi</strong> George Ştirbei.<br />
Se mai regăsesc în fond <strong>şi</strong> scrisori <strong>ale</strong> Ecaterinei Ghica trimise lui<br />
A. D. Ghica <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> reginei Elisabeta adresate Charlotei Ghica, un<br />
memoriu al inginerului Carol Caracioni <strong>şi</strong> mesajul lui Alexandru Ioan<br />
Cuza din 1862 prezentat în şedinţa Adunării Elective.<br />
◊ Documente referitoare la Dimitrie Ghica se află <strong>şi</strong> în fondul<br />
arhivistic Ministerul de Interne, structura Cabinet Dimitrie Ghica (1852-
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
1866), 30 u.a., inventar nr. 1177. Din cadrul acestuia semnalăm<br />
corespondenţa primită de la C. A. Rosetti, D. Sturdza, Ştefan Rosetti,<br />
Petre P. Carp <strong>şi</strong> Ion Ghica, referitoare la anul 1866, scrisorile de la Maria<br />
Ghica, mamă, Zoe Ghica <strong>şi</strong> Maria Filipescu, surori, memoriul delegaţilor<br />
Vasile Boerescu, C. Fălcoianu <strong>şi</strong> I. Steege în problema <strong>ale</strong>gerii unui<br />
principe străin în Principatele Unite <strong>şi</strong> un memoriu semnat de Victor<br />
Babeş relativ la înfiinţarea unui ziar în limba română la Viena.<br />
124. GHICA Grigore Alexandru (1807-1857)<br />
●Anii extremi: 1833-1860, 67 u.a., inventar nr. 1228,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> germană.<br />
Grigore Alexandru Ghica, domn al Moldovei între anii 1849-<br />
1856, fiul lui Alexandru G. Ghica, s-a remarcat prin „aşezământul<br />
agricol” ce reglementa raporturile dintre proprietari <strong>şi</strong> ţărani <strong>şi</strong><br />
organizarea învăţământului public, cu limba de predare română, în cele<br />
trei grade de învăţământ <strong>şi</strong> înfiinţarea Facultăţilor de Filosofie <strong>şi</strong> Drept la<br />
Academia Mihăileană.<br />
Dintre documentele incluse în fond semnalăm rapoartele<br />
consulare <strong>şi</strong> scrisorile primite de domnul Grigore Alexandru Ghica de la<br />
Ana Balş, B. Burger, prinţul Callimachi, Fuad Efendi, ministru de<br />
externe al Porţii, prinţul Constantin Gr. Ghica, fiul lui Grigore Alexandru<br />
Ghica, Nicolae Giers, consul rus, prinţul Alexandru Mihailovici<br />
Gorceakov, Mihail Kogălniceanu, Ch. Kotzebue, consulul Rusiei,<br />
generalul A. Lüders, contele Karl Robert von Nesselrode, Ion Odobescu,<br />
regele Othon al Greciei, Ali-Paşa, Mihai Sturdza, domnul Moldovei,<br />
Constantin de Skinas <strong>şi</strong> Eugen Tastu.<br />
Corespondenţa reflectă relaţiile Moldovei cu Rusia <strong>şi</strong> Poarta<br />
Otomană, situaţia Moldovei în anul 1848, venirea lui Fuad Efendi <strong>şi</strong> a<br />
generalului A. O. Duhamel în Principate.<br />
125. GHICA Grigore Dimitrie (?-1834)<br />
●Anii extremi: 1822-1829, 63 u.a., inventar nr. 1227,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> germană.<br />
Grigore Dimitrie Ghica, domn al Ţării Româneşti, cunoscut cu<br />
titulatura de Grigore IV Ghica (1822-1828), s-a remarcat în istoria<br />
<strong>României</strong> prin deschiderea Şcolii de la Sfântul Sava <strong>şi</strong> înfiinţarea<br />
Societăţii Filarmonice.<br />
În fondul arhivistic creat de domnul Grigore Ghica IV au fost<br />
ordonate un număr de 63 de scrisori transmise sau primite, referitoare la<br />
relaţiile Ţării Româneşti cu Austria, starea drumurilor <strong>şi</strong> a poştei, taxele<br />
85
86<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
vam<strong>ale</strong> plătite de supu<strong>şi</strong>i austrieci, activitatea ienicerilor, protecţia<br />
supu<strong>şi</strong>lor francezi din Bucureşti, decesul mitropolitului Nectarie Moraitul<br />
la Braşov, procesul lui Alexandru Grigore Ghica cu prinţul Miloš<br />
Obrenović.<br />
Printre semnatarii scrisorilor menţionăm pe Apostol Arsachi,<br />
secretarul particular al domnului Grigore Ghica IV, Emmanuel L. Blutte,<br />
agent britanic la Bucureşti, Strattford Canning, ambasadorul Angliei la<br />
Constantinopol, Grigore C. Filipescu, cav<strong>ale</strong>rul Hackenau, agentul<br />
Austriei la Bucureşti, cav<strong>ale</strong>rul Hugo, consulul Franţei în Ţara<br />
Românescă. Menţionăm <strong>şi</strong> o scrisoare prin care o persoană necunoscută<br />
trimite domnului Grigore IV Ghica Regulamentul pentru<br />
Moldova.<br />
126. GIGURTU Ioan (1886-1959)<br />
●Anii extremi: 1933-1939, 8 u.a., inventar nr. 1229.<br />
În arhiva lui Ioan Gigurtu, inginer de mine, cu studii la Freiburg <strong>şi</strong><br />
Berlin, director al Societăţii „Mica”, deputat, ministru, prim-ministru în<br />
perioada 4 iulie - 3 septembrie 1940, s-au păstrat cronici politice <strong>ale</strong><br />
evenimentelor interne <strong>şi</strong> externe <strong>şi</strong> cuvântări rostite în Camera<br />
Deputaţilor, publicate în periodice apărute între anii 1933-1939.<br />
127. GOGA<br />
●Anii extremi: 1900-1944, 160 u.a., inventar nr. 1142.<br />
În fondul familial Goga au fost ordonate documente aparţinând<br />
poetului Octavian Goga (1881-1983) <strong>şi</strong> soţiei acestuia Veturia Goga.<br />
În grupa documentelor cu caracter politic au fost incluse scrisori de<br />
la Corneliu Zelea Codreanu, discursuri politice, manifeste elector<strong>ale</strong> <strong>ale</strong><br />
Partidului Naţional Creştin <strong>şi</strong> demisii <strong>ale</strong> unor membri ai acestui partid.<br />
Documentele de creaţie <strong>ale</strong> poetului Octavian Goga sunt<br />
reprezentate de poezii publicate în diferite reviste, articole, studii politice<br />
<strong>şi</strong> însemnări „Din zilele războiului”.<br />
Între scrisorile primite de Octavian Goga le menţionăm pe cele de<br />
la Alexandru Averescu, regele Carol II, A. C. Cuza, Pantelimon Halippa,<br />
G. Liţescu, R. M. Nijhoff, colecţionar olandez, Alice Pavelescu, soţia lui<br />
Cincinat Pavelescu, profesorul Aurel Pop din Oradea <strong>şi</strong> Egbert J.<br />
Sormani, colecţionar din New York.<br />
Pentru Veturia Goga semnalăm existenţa unor scrisori expediate<br />
de Martha Fabricius, soţia fostului ambasador al Germaniei la Bucureşti,<br />
Camil Petrescu <strong>şi</strong> de Editura „Georgescu-Delafras”, în legătură cu<br />
publicarea unui volum de poezii <strong>ale</strong> lui Octavian Goga.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
128. GOGA Dimitrie<br />
●Anii extremi: 1860-1896, 22 u.a., inventar nr. 1535.<br />
Farmacistul Dimitrie Goga este originar din localitatea Pleniţa,<br />
judeţul Dolj. În fondul arhivistic creat de acesta se regăsesc documente<br />
privind moştenirea lui Dimitrie Goga disputată între copiii acestuia,<br />
George <strong>şi</strong> Eufrosina.<br />
129. GOLESCU G. Alexandru (1819-1881)<br />
●Anii extremi: 1823-1922, 51 u.a., inventar nr. 1120,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> germană.<br />
Alexandru G. Golescu „Arăpilă”, inginer de profesie, absolvent al<br />
Politehnicii de la Paris, fiul lui Iordache Golescu, a fost un remarcabil om<br />
politic <strong>şi</strong> conducător al Revoluţiei române de la 1848. Revenit din exil a<br />
devenit membru al Divanului ad-hoc, ministru <strong>şi</strong> preşedinte al Consiliului<br />
de Miniştri. A fost căsătorit cu Catinca Vlădoianu <strong>şi</strong> a avut 11 copii.<br />
Cea mai mare parte din arhiva păstrată de la Alexandru G.<br />
Golescu provine din activitatea acestuia ca ministru al Cultelor (1859-<br />
1860) <strong>şi</strong> Finanţelor (1868-1870).<br />
Fondul cuprinde dări de seamă financiare, bilanţuri <strong>ale</strong> Visteriei<br />
Munteniei <strong>şi</strong> Moldovei, rapoarte <strong>ale</strong> lui Alexandru G. Golescu privind<br />
dezechilibrul financiar din anii 1863-1864, despre baterea monedei<br />
naţion<strong>ale</strong>, date statistice asupra exploatării <strong>şi</strong> administraţiei salinelor, un<br />
memoriu relativ la Legea de organizare a Bisericii Ortodoxe din anul<br />
1870, o convenţie încheiată în 1873 cu Austro-Ungaria, privind<br />
joncţiunea de căi ferate pe linia Cernăuţi-Suceava-Ia<strong>şi</strong>.<br />
Şi-au găsit locul în această arhivă <strong>şi</strong> scrisori primite de la Nicolae<br />
Bălcescu <strong>şi</strong> generalul Gheorghe Magheru, aflat la Viena, în legătură cu<br />
dezideratul unirii românilor cu cei din Transilvania, însemnări <strong>ale</strong> lui<br />
Alexandru G. Golescu privind convorbirile avute cu generalul Ignatiev<br />
asupra mişcării albaneze din Epir <strong>şi</strong> Tesalia (1866-1867), raportul asupra<br />
unei şedinţe ţinute la prinţul Adam Czartoryski, precum <strong>şi</strong> caietele<br />
şcolare <strong>ale</strong> lui C. Golescu, aflat la studii la Bruxelles, hărţi, planuri,<br />
schiţe, decupări din presa franceză din anii 1903-1922.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 190-191.<br />
130. GORĂNESCU<br />
●Anii extremi: 1893; 1920-1945, 41 u.a., inventar nr. 1536.<br />
În fondul Gorănescu au fost clasate scrisori aparţinând Ecaterinei<br />
87
88<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Gorănescu (Finkelstein) <strong>şi</strong> fiului acesteia, Florian Gheorghiu.<br />
131. GORE Pavel (1875-1927)<br />
●Anii extremi: 1579-1945, 96 u.a., inventar nr. 1445,<br />
limbile: română, rusă, franceză <strong>şi</strong> germană.<br />
În arhiva creată de Pavel Gore, istoric, publicist <strong>şi</strong> heraldist,<br />
preşedinte al Comisiei <strong>Arhive</strong>lor Statului <strong>şi</strong> a Monumentelor Istorice din<br />
Chi<strong>şi</strong>nău (1919), membru al Academiei Române, marcant susţinător al<br />
unirii Basarabiei cu Romania, s-au păstrat acte de studii, diplome<br />
acordate de societăţi de heraldică <strong>şi</strong> genealogie din Viena <strong>şi</strong> Berlin, studii<br />
referitoare la modificarea stemei <strong>României</strong>, judeţelor <strong>şi</strong> oraşelor din<br />
Basarabia după Unirea din 1918, la partidele politice din Basarabia<br />
(1912-1923), la monumentele istorice <strong>ale</strong> acestei provincii româneşti <strong>şi</strong><br />
un studiu istorico-statistic asupra populaţiei Basarabiei.<br />
Fondul arhivistic mai cuprinde <strong>şi</strong> documente în legătură cu<br />
activitatea desfăşurată de Pavel Gore în cadrul Crucii Ro<strong>şi</strong>i, în perioada<br />
primului război mondial, de Gheorghe Gore, tatăl său <strong>şi</strong> activitatea<br />
acestuia depusă în cadrul Crucii Ro<strong>şi</strong>i în timpul Războiului de<br />
Independenţă, genealogia <strong>şi</strong> stema familiei, precum <strong>şi</strong> catalogul cărţilor<br />
din biblioteca lui Pavel Gore, discursuri <strong>ale</strong> acestuia privind unirea<br />
Basarabiei cu România <strong>şi</strong> culorile naţion<strong>ale</strong> <strong>ale</strong> basarabenilor.<br />
De asemenea, semnalăm <strong>şi</strong> importanţa altor documente cum ar fi:<br />
scrisori de la Alecu Russo, o cerere a nobililor basarabeni adresată<br />
guvernatorului general al Odessei cu privire la neregulile săvâr<strong>şi</strong>te în<br />
<strong>ale</strong>gerea <strong>şi</strong> numirea funcţionarilor din Basarabia, o scrisoare a lui Ioan<br />
Pangal adresată lui Nicolae Alecsandri, venerabil al lojei masonice de<br />
Chi<strong>şi</strong>nău <strong>şi</strong> una de la Constantin G. Cantacuzino, un studiu privind<br />
situaţia evreilor din Rusia (1880), acte de vânzare a unor proprietăţi<br />
aparţinând familiei, două manuscrise chinezeşti <strong>şi</strong> discursul lui Gala<br />
Galaction cu prilejul morţii lui Pavel Gore.<br />
132. GRECEANU (Grecianu)<br />
●Anii extremi: 1789-1948, 184 u.a., inventar nr. 1634,<br />
limbile: română, franceză, engleză, germană <strong>şi</strong> rusă.<br />
Cea mai mare parte a documentelor fondului familial Greceanu se<br />
referă la activitatea <strong>şi</strong> viaţa lui Ştefan D. Greceanu (1825-1908), fiul lui<br />
Dimitrie <strong>şi</strong> al Elenei Greceanu, născută Bălăceanu, căsătorit cu Elena<br />
Prejbeanu, cu care a avut trei copii: Paul, Saşa <strong>şi</strong> Zoe. Acestea oglindesc,<br />
în special, munca depusă pentru elaborarea lucrărilor Genealogiile<br />
documentate <strong>ale</strong> familiilor boiereşti, publicată de fiul său, Paul, Eraldica
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
Română <strong>şi</strong> editarea cronicilor Ţării Româneşti.<br />
La cele de mai sus se adaugă <strong>şi</strong> acte <strong>person<strong>ale</strong></strong> aparţinând lui<br />
Ştefan D. Greceanu în legătură cu administrarea proprietăţilor, note <strong>şi</strong><br />
transcrieri de documente care au stat la baza întocmirii lucrărilor s<strong>ale</strong><br />
ştiinţifice, precum <strong>şi</strong> corespondenţa personală primită de la familie <strong>şi</strong><br />
prieteni, printre care Bogdan Petriceicu Hasdeu, Saşa Odobescu (născută<br />
Prejbeanu) <strong>şi</strong> contele Pavel Kisseleff.<br />
În fond au fost organizate <strong>şi</strong> acte aparţinând altor membri ai<br />
familiei: Paul Greceanu, căsătorit cu Lisette Ghica (au avut cinci copii:<br />
Radu, Constantin, Ninicu, Zozi, Didi <strong>şi</strong> Ştefan), Saşa Şt. Greceanu,<br />
căsătorită cu Emil Miclescu, Zoe, căsătorită cu Ion C. Suţu <strong>şi</strong> apoi cu<br />
Iorgu Vlahuţă-Slătineanu.<br />
Viaţa de familie, călătoriile, studiile urmate de copii etc. sunt<br />
oglindite în corespondenţa Elenei Bălăceanu Greceanu (1846-1882), mama<br />
genealogistului Ştefan D. Greceanu, primită de la noră <strong>şi</strong> nepoţi (cu referiri la<br />
un local închiriat de aceasta lui Carol Pop de Szathmari), în scrisorile Elenei<br />
Greceanu, soţia lui Ştefan D. Greceanu, primite de la soacră, copii <strong>şi</strong> bunica<br />
Zoe Bagration <strong>şi</strong> în manuscrisele literare <strong>ale</strong> acesteia.<br />
Pe lângă cele menţionate, fondul Greceanu mai conţine<br />
corespondenţa Zoei Bagration (1851), născută Văcărescu (grand maman<br />
de la Rusie), corespondenţa Saşei, Zoei <strong>şi</strong> a lui Paul Şt. Greceanu (1859-<br />
1923), în special, scrisorile primite de la V<strong>ale</strong>riu Mussu, secretarul lui<br />
Paul Şt. Greceanu, corespondenţa Lisettei P. Greceanu Ghica (1897-<br />
1948), a lui Radu P. Greceanu (1910-1947), scrisori aparţinând lui<br />
Constantin P. Greceanu (1919-1939), Didi P. Greceanu (1922) <strong>şi</strong> Ştefan<br />
P. Greceanu (1922), copiii lui Paul <strong>şi</strong> ai Lisettei Greceanu.<br />
Sunt organizate în fond documente create de Scarlat Greceanu,<br />
subprefect al judeţului Dorohoi <strong>şi</strong> soţia acestuia, Alina Greceanu (o<br />
scrisoare de la Ion I. C. Brătianu adresată lui Dimitrie Ghica), de Melania<br />
Ghica, mama Alinei Greceanu <strong>şi</strong> fotografii.<br />
133. GRECESCU Grigore<br />
●Anii extremi: 1903-1948, 6 u.a., inventar nr. 2073.<br />
În fond s-au păstrat registre cu situaţia încasărilor chiriilor <strong>şi</strong><br />
vânzărilor de terenuri pentru case aflate în proprietatea lui Grigore<br />
Grecescu <strong>şi</strong> acte de stare civilă aparţinând unor diferite persoane.<br />
134. GRINŢESCU Ernest<br />
●Anii extremi: 1911-1961, 46 u.a., inventar nr. 1837.<br />
Profesorul Ernest Grinţescu s-a născut la Piatra Neamţ <strong>şi</strong> a fost<br />
89
90<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
profesor de ştiinţe natur<strong>ale</strong> la Şcoala de Agricultură de la Herăstrău.<br />
Din fondul arhivistic creat de acesta, reţin atenţia manuscrisele<br />
unor lucrări ştiinţifice cu profil agricol, memoriile în trei volume,<br />
referinţele asupra inginerului agronom Ştefan Munteanu, corespondenţa<br />
referitoare la viaţa din Bărăgan, la romanul Ciulinii Bărăganului de<br />
Panait Istrati, unele fotografii reprezentându-l pe Ernest Grinţescu <strong>şi</strong> un<br />
album cu plante noi din flora <strong>României</strong> ce a aparţinut fratelui său,<br />
generalul farmacist G. P. Grinţescu.<br />
135. GUBOGLU Mihail (1911-1995)<br />
●Anii extremi: 1910-1995, 136 u.a., inventar nr. 2356,<br />
limbile: română, turcă <strong>şi</strong> franceză.<br />
Turcologul Mihail Guboglu s-a născut în localitatea Ceadâr-<br />
Lunga, judeţul Tighina, a urmat Facultatea de Litere <strong>şi</strong> Filosofie din<br />
Cernăuţi, a fost cercetător la Institutul de Studii Sud-Est Europene,<br />
arhivist la <strong>Arhive</strong>le Statului <strong>şi</strong> din 1968, conferenţiar la Facultatea de<br />
Istorie din Bucureşti.<br />
Fondul arhivistic este constituit din documente ce reflectă viaţa <strong>şi</strong><br />
activitatea neobositului cercetător al arhivelor <strong>şi</strong> bibliotecilor: diplome <strong>şi</strong><br />
distincţii acordate de instituţii ştiinţifice, o autobiografie <strong>şi</strong> un curriculum<br />
vitae, rapoarte de activitate, lucrări, studii, articole <strong>şi</strong> recenzii, fişe <strong>şi</strong> note<br />
pentru lucrările proprii, corespondenţă purtată cu numero<strong>şi</strong> turcologi,<br />
orientalişti <strong>şi</strong> istorici din străinătate <strong>şi</strong> din ţară.<br />
136. GYALUI Jenö<br />
●Anii extremi: 1920-1921, 17 u.a., inventar nr. 1291,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> maghiară.<br />
De la scenaristul <strong>şi</strong> regizorul de film Jenö Gyalui s-au păstrat în<br />
depozitele Direcţiei <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong> manuscrisele<br />
unor scenarii de film, adaptate după diferite opere literare (Frumoasa<br />
ţigancă după opereta lui Schmitzler Ignàcz; Ţiganul după Szigheti;<br />
Medicii cu acţiunea inspirată din evenimentele anului 1918; Şeful<br />
Salvării <strong>şi</strong> Regele Balului, drame), scrisori adresate lui Szighethy Adolf,<br />
una primită de la dr. Nicolau <strong>şi</strong> o altă scrisoare de la dr. Levaditi, precum<br />
<strong>şi</strong> un contract încheiat de Institutul de Medicină Experimentală din Cluj<br />
cu firma „Transilvania”, pentru realizarea unui film de combatere a<br />
bolilor venerice.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 192.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
137. HALFON Abraham<br />
●Anii extremi: 1831-1916, 24 u.a., inventar nr. 1876,<br />
limbile: română, italiană, franceză, engleză, germană <strong>şi</strong> spaniolă.<br />
Documentele fondului (corespondenţă, chitanţe) aparţin lui<br />
Abraham <strong>şi</strong> Samuilă Halfon, bancheri din Bucureşti <strong>şi</strong> fac referire la<br />
probleme financiare <strong>şi</strong> de familie.<br />
138. HALIPPA Pantelimon (1883-1979)<br />
●Anii extremi: 1803-1972, 1155 u.a., inventar nr. 2126,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> rusă.<br />
Pantelimon Halippa s-a născut în comuna Cublota, judeţul Bălţi, ca<br />
fiu al preotului Nicolae Halippa, a urmat studiile lice<strong>ale</strong> la Chi<strong>şi</strong>nău, pe<br />
cele de drept la Dorpat, dar a fost exmatriculat pentru participarea la o<br />
grevă studenţească, apoi <strong>şi</strong>-a finalizat studiile de istorie-geografie la Ia<strong>şi</strong>.<br />
Activitatea lui Pantelimon Halippa este strâns legată de istoria<br />
Basarabiei dintre cele două războaie mondi<strong>ale</strong>, dar, mai <strong>ale</strong>s, de unirea<br />
acestei provincii româneşti cu România. A fost vicepreşedinte al Sfatului<br />
Ţării <strong>şi</strong> a participat la Adunarea de la Alba Iulia, de la 1 Decembrie 1918,<br />
apoi a devenit preşedinte al Partidului Ţărănesc Basarabean, deputat <strong>şi</strong><br />
senator, ministru al Sănătăţii <strong>şi</strong> Lucrărilor Publice, membru al Partidului<br />
Naţional Ţărănesc. În anul 1947 a fost arestat, iar în 1952, predat<br />
autorităţilor U.R.S.S., fiind condamnat la 25 de ani de muncă în Siberia,<br />
readus în ţară <strong>şi</strong> închis la Gherla până în anul 1957.<br />
Dintre cele mai importante documente incluse în acest fond personal,<br />
menţionăm: Actul Unirii Basarabiei cu România votat de Sfatul Ţării la<br />
27 martie 1918, un memoriu din anul 1971 în legătură cu acest eveniment<br />
istoric, memoriul unui grup de intelectuali prin care cer ca la Conferinţa de<br />
Pace de la Paris din 1947 să fie pusă problema Basarabiei româneşti; scrisori<br />
expediate <strong>şi</strong> primite de la Ion Antonescu, Y. C. Arbore, George Bezviconi,<br />
Alexandru Boldur, Toma Gh. Bulat, Anton Crihan, Gala Galaction, Gh.<br />
Ghibănescu, Onisifor Ghibu, Octavian Goga, Arthur Gorovei, Dimitrie<br />
Gusti, Ion Inculeţ, Iuliu Maniu, Ion Mihalache, G. G. Mironescu, Nicolae<br />
Nitreanu, Ion Pelivan, Constantin Stere, I. Tanoviceanu, Nicolae Titulescu;<br />
scrisori trimise de Iuliu Maniu lui Ion Antonescu <strong>şi</strong> V<strong>ale</strong>riu Pop, scrisorile<br />
lui Ivan N. Halippa, fratele lui Pantelimon Halippa; memoriul<br />
mitropolitului Bucovinei, Visarion Puiu adresat lui I. V. Stalin, apelul<br />
adresat de I. Păscăluţă Conferinţei Interaliate de Pace din 1967, memoriul<br />
lui Ghiţă Popp transmis lui Gheorghe Gheorghiu-Dej, documente<br />
referitoare la Victor Catargi <strong>şi</strong> Constantin Stere.<br />
91
92<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Bibliografie:<br />
Crisanta Podăreanu, Fondul personal Pantelimon Halippa, în<br />
„Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 2, 1993, p. 197-206.<br />
139. HARET Spiru (1851-1912)<br />
●Anii extremi: 1884-1937, 22 u.a., inventar nr. 825.<br />
Spiru Haret este cunoscut ca pedagog, matematician, sociolog,<br />
ministru al Instrucţiunii Publice, reformator al învăţământului românesc<br />
<strong>şi</strong> promotor al organizării învăţătorilor din mediul rural. A fost profesor<br />
de mecanică la Universitatea din Bucureşti <strong>şi</strong> membru al Academiei<br />
Române.<br />
Fondul arhivistic creat de acesta cuprinde rapoarte, memorii,<br />
plângeri, referate privind diferite aspecte din învăţământ, numiri <strong>şi</strong><br />
transferări de cadre didactice, caiete cu privire la şcolile profesion<strong>ale</strong> <strong>şi</strong><br />
de menaj; corespondenţă expediată de Gustave Eiffel, Octavian Goga,<br />
Alexandru Macedonski, Loris Olivier, directorul „Revistei Gener<strong>ale</strong> de<br />
Ştiinţe Pure <strong>şi</strong> Aplicate” din Paris, Henri Poincaré <strong>şi</strong> Emile Picard,<br />
matematicieni, Aurel Vlaicu, A. D. Xenopol, precum <strong>şi</strong> note <strong>şi</strong> tabele<br />
referitoare la răscoala de la 1907 din judeţele Dorohoi, Râmnicu Sărat <strong>şi</strong><br />
oraşul Brăila.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Dogaru, Mioara Tudorică, Colecţia „Spiru Haret”, în<br />
„Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 2, 1966, p. 258-266.<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 193-196.<br />
140. HASDEU Bogdan Petriceicu (1838-1907)<br />
●Anii extremi: 1711-1907, 2210 u.a., inventar nr. 611.<br />
În arhiva lui Bogdan Petriceicu Hasdeu, savant, academician,<br />
profesor universitar, director al <strong>Arhive</strong>lor Statului, fondator al unor<br />
reviste, membru al multor societăţi ştiinţifice străine a fost ordonată<br />
corespondenţa acestuia cu soţia Iulia, fiica Iulia, personalităţi ştiinţifice <strong>şi</strong><br />
politice, prieteni, manuscrisele literare <strong>ale</strong> Iuliei Hasdeu, diplome,<br />
genealogii <strong>şi</strong> albume cu fotografii.<br />
Dintre scrisorile primite de Bogdan Petriceicu Hasdeu menţionăm<br />
pe cele de la Vasile Alecsandri, Zamfir C. Arbore, P. S. Aurelian, Victor<br />
Babeş, Ioan C. Bacalbaşa, Paul Bataillard, Alexandru Beldiman, George<br />
Bengescu, Marcu Beza, Ion Bianu, Ioan Bogdan, Aureliu Candrea, A. C.<br />
Cuza, Frédéric Dame, Alexandru Davila, Barbu Ştefănescu Delavrancea,<br />
Nicolae Densu<strong>şi</strong>anu, Nicolae Filipescu, C. Fortunescu, Gheorghe
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
Ghibănescu, Ion Ghica, Alexandru Haţieganu, Nicolae Iorga, Take<br />
Ionescu, Constantin Istrati, Alexandru Lahovari, Octav George Lecca, Titu<br />
Maiorescu, Gr. N. Mano, C. D. Mumuianu, Constantin Nottara, Alexandru<br />
Odobescu, C. A. Rosetti, Ioan Slavici, Lazăr Şeineanu, Alexandru<br />
Ştefulescu, Barbu Ştirbei, Dumitru Teclu, George Tocilescu, V. A.<br />
Urechia, Iosif Vulcan, Duiliu Zamfirescu <strong>şi</strong> Alexandru D. Xenopol.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: Colecţia Manuscrise, nr. 1427-1461, referitoare la Iulia<br />
Hasdeu.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 197-198.<br />
141. HAŢIEGANU Emil (1878-?)<br />
●Anii extremi: 1893-1950, 227 u.a., inventar nr. 1635,<br />
limbile: română, maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
Emil Haţieganu, personalitate cu rezonanţă în lupta românilor<br />
transilvăneni pentru unirea cu România <strong>şi</strong> participarea la Marea Adunare<br />
Naţională de la Alba Iulia, este cunoscut <strong>şi</strong> pentru activitatea depusă în<br />
cadrul Consiliului Dirigent, înfiinţarea Universităţii din Cluj, menţinerea<br />
limbii <strong>şi</strong> culturii române în Ardealul de Nord prin editarea revistei<br />
„Tribuna Ardealului” <strong>şi</strong> organizarea cooperaţiei ţărăneşti.<br />
O parte dintre documentele fondului arhivistic creat de acesta se<br />
referă la Marea Adunare Naţională de la Alba Iulia din 1 Decembrie<br />
1918, Marele Sfat Naţional, organizarea sfaturilor <strong>şi</strong> gărzilor săteşti, la<br />
situaţia românilor din Ardealul de Nord, la atrocităţile suportate de<br />
românii din această zonă.<br />
Menţionăm o serie de documente mai deosebite ca: memoriul lui<br />
Sabin Mănuilă asupra tratamentului ce trebuie asigurat românilor din<br />
Ungaria, propunerile Comunităţii naţion<strong>ale</strong> româneşti prezentate<br />
Guvernului regal ungar după Dictatul de la Viena, tabelele nomin<strong>ale</strong> cu<br />
funcţionarii români destituiţi după 30 august 1940, actele procesului<br />
intentat lui Ion Constan, Aurel Nedelea <strong>şi</strong> Macedon Pop pentru că au<br />
strigat „Trăiască România Mare”; observaţiile partidelor politice istorice<br />
faţă de legile din anii 1945-1946, memoriul Partidului Naţional Ţărănesc<br />
adresat lui I. V. Stalin în 1946 <strong>şi</strong> declaraţia lui Iuliu Maniu asupra<br />
Tratatului de Pace de la Paris.<br />
Unele dintre documentele conservate în fond se referă la Partidul<br />
Naţional Ţărănesc, la fuziunea cu Partidul Ţărănesc dr. Lupu <strong>şi</strong> la situaţia<br />
din România după anul 1944.<br />
93
94<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Cluj.<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Bibliografie:<br />
Crisanta Podăreanu, Fondul personal Emil Haţieganu, în „Revista<br />
<strong>Arhive</strong>lor”, nr. 2, 1992, p. 231-234.<br />
142. HÂRLESCU<br />
●Anii extremi: 1500-1995, 242 u.a., inventar nr. 2338.<br />
Fondul arhivistic Hârlescu a fost creat de familia pictorului Dimitrie<br />
Hârlescu (1872-?), familia Rusu din care a făcut parte soţia acestuia, Elena <strong>şi</strong><br />
de familiile Moţăş, Dobrovolschi <strong>şi</strong> Mitre, înrudite cu Hârleştii.<br />
Cele mai multe dintre documente reflectă activitatea artistică a lui<br />
Dimitrie Hârlescu: refacerea picturii Bisericii Sf. Ioan din Tecuci,<br />
împreună cu Nicolae Vermont <strong>şi</strong> expoziţiile retrospective organizate.<br />
Reţin atenţia <strong>şi</strong> scrisorile primite de la Lupu C. Costache <strong>şi</strong> Nicolae<br />
Vermont <strong>şi</strong> cele <strong>ale</strong> Elenei Hârlescu primite de la Frederic Storck.<br />
Au fost ordonate în fond scrisori <strong>ale</strong> Magd<strong>ale</strong>nei <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> lui Anatol<br />
Hârlescu, copiii pictorului, primite de la Roland Hârlescu, note despre<br />
farmaciştii Ioan Binder, Ion Giorgio, Emeric Haynal, Johann Ziegler,<br />
precum <strong>şi</strong> documente relative la proprietăţile familiilor amintite.<br />
143. HENING<br />
●Anii extremi: 1957-1971, 17 u.a., inventar nr. 1750.<br />
Fondul familiei Hening este constituit din corespondenţă purtată<br />
între membrii familiei: Friedrich, Melitta <strong>şi</strong> Suzi <strong>şi</strong> invitaţii primite de la<br />
organe <strong>ale</strong> Partidului Comunist Român.<br />
144. HOTNOG Titus (1890-?)<br />
●Anii extremi: 1905-1949, 46 u.a., inventar nr. 1877.<br />
Titus Hotnog, absolvent la Facultăţii de Filologie la Ia<strong>şi</strong>, a<br />
desfăşurat o intensă activitate didactică în Moldova, a fost directorul<br />
Directoratului Culturii <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> Cultelor de la Chi<strong>şi</strong>nău, iar după anul<br />
1944 a fost profesor la Liceul nr. 1 din Ia<strong>şi</strong>.<br />
Fondul Titus Hotnog cuprinde documente <strong>person<strong>ale</strong></strong>, rezultate din<br />
activitatea didactică a creatorului de fond, manuscrisele unor studii<br />
tratând problemele şcolilor din Basarabia, precum <strong>şi</strong> rapoarte în legătură<br />
cu evacuarea şcolilor <strong>şi</strong> cadrelor didactice din Basarabia în anul 1941.<br />
145. HURMUZAKI<br />
●Anii extremi: 1591-1930, 361 u.a., inventar nr. 949,<br />
limbile: română, germană, greacă <strong>şi</strong> latină.<br />
Familia Hurmuzaki are rădăcini adânci în pământul Moldovei <strong>şi</strong>
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
al Bucovinei. Membrii acesteia au ocupat funcţii administrative<br />
superioare <strong>şi</strong> s-au remarcat în viaţa ştiinţifică <strong>şi</strong> culturală românească.<br />
Dintre documentele create de Eudoxiu Hurmuzaki (1812-1874),<br />
om politic <strong>şi</strong> scriitor ne reţine atenţia corespondenţa primită de la fraţii<br />
săi, Alexandru, George, Nicolae <strong>şi</strong> Constantin, de la Alexandru Ioan<br />
Cuza, Ion Ghica, Mihail Kogălniceanu, Titu Maiorescu, Costache Negri,<br />
Lascăr Rosetti, N. Roznovanu, Conachi Vogoride <strong>şi</strong> Alecu Russo.<br />
Pentru Doxache Hurmuzaki (1782-1876), mare agă, tatăl lui<br />
Eudoxiu Hurmuzaki, s-au păstrat mai multe scrisori transmise de fiii săi<br />
Constantin, Alexandru <strong>şi</strong> Eudoxiu, de George Bariţiu, Safta Cantacuzino,<br />
G. Diaconoviciu, serdarul Ion Jianu, Ion Murguleţ, Teodor Mustaţă<br />
(socru), Petru Petrino, soţul fiicei s<strong>ale</strong> Eufrosina, Pumnul, Ioan<br />
Tabără, spătarul Gh. M. Varlaam, corespondenţa dintre M. D. Manu <strong>şi</strong><br />
Lascarache , precum <strong>şi</strong> cărţi domneşti de la Alexandru Moruzi,<br />
Mihai Suţu <strong>şi</strong> Ion Sandu Sturdza.<br />
Se mai găseşte în fond <strong>şi</strong> corespondenţa Elenei, soţia lui Doxache<br />
Hurmuzaki, a fiilor acestora: Alexandru (primită de la N. Ghica,<br />
Costache Negri, P. Petrino, Aron Pumnul, George Sion) <strong>şi</strong> Constantin<br />
(trimisă lui C. Balş, Lascăr Rosetti, primită de la tatăl său, Doxache),<br />
scrisori aparţinând lui Vasile Alecsandri, Mihail Kogălniceanu, Andrei<br />
Şaguna <strong>şi</strong> caimacamului Vogoride.<br />
De asemenea, a fost inclusă în fond corespondenţa lui George<br />
Hurmuzaki (fratele lui Eudoxiu Hurmuzaki), a soţiei lui, Eufrosina,<br />
născută Flondor (scrisori de la Miron Cristea, Iancu Flondor, Alexandru<br />
Lahovari, Dimitrie C. Sturdza, Andrei Şaguna), a fiului acestora, George<br />
G. Hurmuzaki <strong>şi</strong> a soţiei acestuia, Ştefania; a lui Nicolae, a Eufrosinei<br />
Petrino <strong>şi</strong> a Elisabetei Sturdza, fiul <strong>şi</strong> fiicele lui Doxache <strong>şi</strong> ai Elenei<br />
Hurmuzaki, scrisori aparţinând lui Mihail Kogălniceanu, precum <strong>şi</strong> unor<br />
membrii ai familiilor înrudite: Buchental, Grigorcea, Roznovanu <strong>şi</strong><br />
Petrovici.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: colecţia „Achiziţii Noi”, inventar nr. 89 <strong>şi</strong> D.J.A.N. Sibiu.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 199-201.<br />
146. IACOBESCU Teodor (1827-1966)<br />
●Anii extremi: 1815-1968, 271 u.a., inventar nr. 2230.<br />
Teodor Iacobescu a fost învăţător în Basarabia, participant la<br />
primul război mondial (căpitan), şef al Partidului Naţional Ţărănesc în<br />
95
96<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
judeţul Cetatea Albă, parlamentar <strong>şi</strong> revizor şcolar.<br />
Din arhiva creată de Teodor Iacobescu reţin atenţia însemnările <strong>şi</strong><br />
jurnalul de front, statisticile privind <strong>ale</strong>gerile din anii 1928 <strong>şi</strong> 1937,<br />
listele cu membrii Partidul Naţional Ţărănesc din judeţul Cetatea Albă,<br />
hărţile Basarabiei <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> judeţelor, corespondenţa cu Vasile Goldiş, Titus<br />
Hotnog, Ion Inculeţ, Viorel V. Tillea <strong>şi</strong> Alexandru Vaida-Voevod.<br />
147. IACOVACHI<br />
●Anii extremi: 1883-1946, 16 u.a., inventar nr. 1932.<br />
Documentele incluse în fond, în mare parte scrisori cu caracter<br />
personal, au fost create de Nicolae Iacovachi, mo<strong>şi</strong>er, proprietar la Vadu-<br />
Anei din comuna Brăneşti, judeţul Ilfov, de fiul acestuia Alexandru,<br />
secretar al legaţiilor <strong>României</strong> la Berlin, Sofia <strong>şi</strong> Varşovia <strong>şi</strong> de Meta<br />
Iacovachi, fiică, căsătorită cu Nicu Cerchez.<br />
148. ICONOMU Mircea<br />
●Anii extremi: 1918-1929, 8 u.a., inventar nr. 2079.<br />
Fondul arhivistic creat de Mircea Iconomu cuprinde scrisori de<br />
felicitare primite de la Ion Cămărăşescu <strong>şi</strong> Nicolae S. Caranfil, prilejuite<br />
de căsătoria acestuia, o adresă a Comitetului Olimpic al <strong>României</strong>, prin<br />
care creatorul fondului era desemnat delegat la Jocurile Olimpice de la<br />
Paris din anul 1924, actul fundaţional pentru instituirea Cupei de argint la<br />
tenis, „Cupa dr. Gh. Lupu” <strong>şi</strong> instrucţiuni de organizare a jocurilor<br />
atletice la Cluj în anii 1928-1929.<br />
149. IGIROŞANU Horia<br />
●Anii extremi: 1920-1928, 110 u.a., inventar nr. 1446.<br />
Horia Igiroşanu, sculptor, director al gazetei „Clipa” <strong>şi</strong> al<br />
Academiei Libere de Pictură, este cunoscut ca fondator al Societăţii de<br />
Industrie Cinematografică „Clipa-film“ <strong>şi</strong> regizor al filmului „Iancu Jianu”.<br />
Documentele păstrate în fond oglindesc greutăţile întâmpinate de<br />
acesta în timpul filmărilor la mănăstirea Tismana <strong>şi</strong> problemele legate de<br />
difuzarea filmului „Iancu Jianu” în Germania.<br />
Corespondenţa purtată cu pictorul Ghenes, Petre Ghiaţă, sculptorul<br />
Ioan Iordănescu, Liviu Rebreanu <strong>şi</strong> Nicolae Vermont se referă în general la<br />
probleme legate de revista „Clipa” <strong>şi</strong> de saloanele de pictură.<br />
150. ILIESCU Dumitru (1865-?)<br />
●Anii extremi: 1909-1921, 62 u.a., inventar nr. 1290,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Dumitru Iliescu s-a născut la Bucureşti, a urmat Şcoala Superioară
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
Politehnică la Paris, a fost profesor la Şcoala de Artilerie din Bucureşti, a<br />
condus operaţiunile militare din primul război mondial până în 1917,<br />
apoi a fost reprezentantul misiunii militare române în Franţa.<br />
Fondul personal Dumitru Iliescu este alcătuit din documente ce<br />
reflectă desfăşurarea războiului, operaţiuni <strong>şi</strong> efective militare, situaţia<br />
frontului în Transilvania, activitatea depusă de general în Franţa, ca şef al<br />
misiunii române, situaţia prizonierilor români din Austria, Franţa, Italia<br />
<strong>şi</strong> formarea Legiunii străine române.<br />
Generalul Dumitru Iliescu a purtat corespondenţă cu Ion I. C.<br />
Brătianu, dr. Ioan Cantacuzino, lt. col. G. Cantacuzino, prinţul Carol,<br />
Henri Coandă, Constantin Diamandescu, I. G. Duca, Take Ionescu, Paul<br />
Müler, ataşat naval german, N. Neculcea, Carsten Nielsoncol, Cincinat<br />
Pavelescu, Radu Rosetti <strong>şi</strong> Dimitrie A. Sturdza.<br />
Ciornele unor scrisori <strong>şi</strong> rapoartele adresate de generalul Dumitru<br />
Iliescu diferitelor persoane au fost clasate după seria corespondenţă.<br />
Menţionăm rapoartele înaintate generalului Ferdinand Foch, şeful Statului<br />
Major General al Armatelor Aliate, preşedintelui Thomas Woodrow<br />
Wilson, primului ministru al Franţei, Georges Clémenceau. Se mai găsesc<br />
în fond <strong>şi</strong> hărţi cu frontierele <strong>României</strong> <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> statelor învecinate.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 202-204.<br />
1447.<br />
151. ILIEŞIU Iustin (1900-1975)<br />
●Anii extremi: 1868; 1914-1975, 189 u.a., inventar nr.<br />
Profesorul, redactorul, poetul <strong>şi</strong> scriitorul Iustin Ilie<strong>şi</strong>u s-a născut<br />
în comuna Maieru, judeţul Bistriţa-Năsăud, după război a urmat cursurile<br />
Facultăţii de Litere la Cluj, în 1940 s-a refugiat la Bucureşti <strong>şi</strong> a fost<br />
redactor la ziarul „Ardealul”.<br />
În fondul personal Iustin Ilie<strong>şi</strong>u au fost ordonate documente<br />
<strong>person<strong>ale</strong></strong>, manuscrise <strong>ale</strong> lucrărilor literare, însemnări, note, memorii, o<br />
autobiografie, corespondenţă cu Tiron Albani, Aurel Buteanu, Ion<br />
Clopoţel, profesorul Teodor Ghiţan, episcopul Iuliu Hossu, Dumitru<br />
Nacu, Emil Precup, fotografii <strong>ale</strong> unor personalităţii cultur<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> <strong>ale</strong><br />
foştilor membrii ai Gărzii <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> din Ardeal <strong>şi</strong> Banat, precum <strong>şi</strong><br />
publicaţii.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Bistriţa-Năsăud.<br />
97
98<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
152. IONESCU Emilian<br />
●Anii extremi: 1866-1978, 43 u.a., inventar nr. 2231,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Generalul Emilian Ionescu, profesor la Şcoala de Război,<br />
prim-adjutant regal în perioada 1944-1947, a fost condamnat la<br />
închisoare între anii 1948-1954.<br />
Deosebit de importante sunt descrierile operaţiunilor militare de<br />
pe frontul de Est <strong>şi</strong> Vest din anii 1941-1945, însoţite de declaraţiile<br />
ofiţerilor participanţi, culegerile de documente referitoare la actul de la<br />
23 August 1944, amintirile din închisoare <strong>şi</strong> manuscrisele lucrărilor Din<br />
culisele Palatului Regal <strong>şi</strong> Din viaţa lui Ion Antonescu.<br />
153. IONESCU Take (1858-1922)<br />
●Anii extremi: 1900-1928, 58 u.a., inventar nr. 1232,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Take Ionescu, doctor în drept la Paris, avocat <strong>şi</strong> publicist, a fost<br />
ministru conservator <strong>şi</strong> conservator democrat, vicepreşedinte <strong>şi</strong><br />
preşedinte al Consiliului de Miniştri în mai multe guverne.<br />
Este cunoscut ca unul dintre susţinătorii intrării <strong>României</strong> în<br />
război de partea Antantei <strong>şi</strong> al intereselor naţion<strong>ale</strong> <strong>ale</strong> românilor la Paris,<br />
devenind <strong>şi</strong> preşedinte al Comitetului Naţional pentru Unitatea<br />
Românilor.<br />
Colecţia Take Ionescu a fost constituită prin selecţia unor<br />
documente conservate în depozitele Direcţiei <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong><br />
Istorice Centr<strong>ale</strong>. Aceasta cuprinde scrisori <strong>şi</strong> telegrame trimise lui<br />
Papamihailopol, directorul ziarului conservator „La Roumanie” <strong>şi</strong> fac<br />
referire la conflictele avute cu Dimitrie A. Sturdza <strong>şi</strong> Nicolae Filipescu,<br />
la tranzacţiile cu Societatea Diskonto, la relaţiile cu Petre P. Carp <strong>şi</strong> cu<br />
Brătienii, la trimiterea unor articole pentru publicare, precum <strong>şi</strong> la<br />
articole <strong>şi</strong> ştiri despre România apărute în ziare străine.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 205-206.<br />
154. IONESCU-NIŞCOV Traian (1898-?)<br />
●Anii extremi: 1937-1980, 124 u.a., inventar nr. 1998,<br />
limbile: română, franceză, bulgară, germană, cehă <strong>şi</strong> rusă.<br />
Slavistul Traian Ionescu-Nişcov s-a născut în satul Grăjdaru,<br />
judeţul Buzău, a fost doctor în filosofie al Universităţii din Praga,
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
viceconsul la Praga, cercetător <strong>şi</strong> membru al Asociaţiei Slaviştilor din<br />
România.<br />
Fondul arhivistic creat de Traian Ionescu-Nişcov cuprinde<br />
documente rezultate din activitatea administrativă <strong>şi</strong> ştiinţifică,<br />
manuscrisele unor lucrări, corespondenţă purtată cu Nicolae Cartojan,<br />
Otilia Cazimir, Emil Condurachi, Ştefan Pascu, Cezar Petrescu, N. Ion<br />
Simache, Constantin Velichi, instituţii de cultură din Cehia <strong>şi</strong> Slovacia.<br />
155. IORGA Nicolae (1871-1940)<br />
●Anii extremi: 1895-1950, 55 u.a., inventar nr. 1230.<br />
Nicolae Iorga, ilustră personalitate în domeniul istoriei, publicist<br />
<strong>şi</strong> om politic, s-a născut la Botoşani la 5 iunie 1871. La vârsta de 19 ani<br />
era licenţiat în litere la Ia<strong>şi</strong>, iar la 23 de ani era profesor suplinitor la<br />
catedra de istorie universală a Universităţii din Bucureşti. În anul 1911,<br />
la vârsta de 40 de ani, Nicolae Iorga devine membru plin al Academiei<br />
Române.<br />
A fost secretarul Ligii Cultur<strong>ale</strong>, fondatorul Universităţii Populare<br />
de la Vălenii de Munte <strong>şi</strong> întemeietor, împreună cu Vasile Pârvan <strong>şi</strong><br />
George Murgoci al Institutului de Studii Sud-Est Europene; a fondat, în<br />
1930, Casa Romena din Veneţia, fiind, de asemenea, <strong>şi</strong> preşedinte al<br />
Comisiei Monumentelor Istorice, decan, rector al Universităţii din<br />
Bucureşti, profesor la Sorbona <strong>şi</strong> la Cluj, membru al multor academii <strong>şi</strong><br />
societăţi de ştiinţe din străinătate.<br />
În viaţa politică a <strong>României</strong>, Nicolae Iorga a ocupat însemnate<br />
funcţii: deputat, senator de drept, prim-ministru <strong>şi</strong> ministru al<br />
Instrucţiunii Publice <strong>şi</strong> Cultelor, ministru de stat <strong>şi</strong> consilier regal.<br />
Prin poziţia sa faţă de Garda de Fier, Nicolae Iorga <strong>şi</strong>-a atras ura<br />
<strong>şi</strong> duşmănia legionarilor, o „echipă a morţii” asasinându-l în comuna<br />
Strejnic, la 27 noiembrie 1940.<br />
Nicolae Iorga a editat <strong>şi</strong> redactat un mare număr de periodice,<br />
printre care amintim „Floarea Darurilor”, „Neamul Românesc”, „Neamul<br />
Românesc Pentru Popor”, „Ramuri”, „Revista Istorică”, „Universul<br />
Literar”, „Buletinul Comisiei Monumentelor Istorice” etc.<br />
Opera istorică a savantului Nicolae Iorga însumează numeroase<br />
studii, monografii, sinteze de istorie românească <strong>şi</strong> universală, precum <strong>şi</strong><br />
din alte domenii de activitate umană. Academicianul <strong>şi</strong> istoricul A. D.<br />
Xenopol se întreba „cum a putut un creier să conceapă atâtea lucrări <strong>şi</strong> o<br />
mână să le scrie, mai <strong>ale</strong>s dacă adăugăm la această activitate <strong>şi</strong> aceea a<br />
ziaristicii”.<br />
99
100<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Din păcate, <strong>Arhive</strong>le <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> <strong>ale</strong> <strong>României</strong> deţin doar o colecţie<br />
arhivistică, creată prin selecţia unor documente concepute de Nicolae<br />
Iorga <strong>şi</strong> a unora care se referă la personalitatea acestuia. Dar, multe<br />
documente aparţinând istoricului român, în special scrisori se află în<br />
fonduri <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong> păstrate de unele direcţii judeţene <strong>ale</strong><br />
<strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong>, aşa cum rezultă din repertoriul arhivelor <strong>person<strong>ale</strong></strong><br />
<strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong>.<br />
Documentele colecţiei au fost grupate pe genuri de activităţi.<br />
Unele dintre ele se referă la Universitatea Populară de la Vălenii de<br />
Munte, la Liga Culturală <strong>şi</strong> la ziarul „Neamul Românesc”, altele sunt<br />
articole de presă cu caracter politic <strong>şi</strong> manuscrise <strong>ale</strong> unora dintre ele.<br />
Memoriile (printre ele <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> unor văduve de război), referatele <strong>şi</strong><br />
telegramele oglindesc latura politică a vieţii lui Nicolae Iorga. În acest<br />
sens, semnificativă este corespondenţa purtată cu generalul Nicolae<br />
Petala, Constantin Cesianu, episcopul Iuliu Hossu, Bela Maurer,<br />
politician ungur <strong>şi</strong> C. P. Gorovei.<br />
Semnalăm existenţa în fond a grupei scrisorilor primite de la<br />
Lucia Leon Bogdan, fiica lui Mihail Kogălniceanu, Constantin <strong>şi</strong><br />
Gheorghe Brătianu, principele Nicolae, învăţătorul Ilie Olteanu din<br />
Suceava, Dimitrie A. Sturdza, Elena Sturdza, Uniunea Studenţilor<br />
Armeni din Bucureşti, Biblioteca Armeană, precum <strong>şi</strong> a maximelor scrise<br />
de savant, a unei epigrame aparţinând lui Păstorel Teodoreanu <strong>şi</strong> a unor<br />
file din teza de doctorat a lui Nicolae Iorga.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 207-208.<br />
156. IOV Dumitru (1888-1959)<br />
●Anii extremi: 1917-1945, 84 u.a., inventar nr. 1636.<br />
Poetul Dumitru Iov s-a născut la Urziceni, judeţul Botoşani <strong>şi</strong> a<br />
absolvit Şcoala Comercială Superioară din Ia<strong>şi</strong>. După primul război<br />
mondial a rămas în Basarabia unde a condus unele publicaţii, a înfiinţat<br />
Compania Dramatică Română, a fost deputat <strong>şi</strong> senator, prefect de<br />
Soroca în 1921, iar în anul 1942 director al Teatrului Naţional din Ia<strong>şi</strong>.<br />
Au fost ordonate în cadrul fondului documente <strong>person<strong>ale</strong></strong>,<br />
manuscrise literare având ca temă Basarabia <strong>şi</strong> corespondenţă purtată cu<br />
Mihai Antonescu, Otilia Cazimir, Octav Dessila, generalul Virgil<br />
Economu, sculptorul Ioan Iordănescu, Nicolae Kiriţescu, Tudor<br />
Muşatescu, Vasile Stoica <strong>şi</strong> Ionel Teodoreanu.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
157. ISTRATI Constantin I. (1850-1918)<br />
●Anii extremi: 1902-1915, 17 u.a., inventar nr. 1231,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Din arhiva lui Constantin Istrati, om de ştiinţă, profesor la<br />
Universitatea din Bucureşti, doctor în chimie la Paris, membru al Academiei<br />
Române, ministru la Lucrări Publice, la Culte <strong>şi</strong> Instrucţiunea Publică, la<br />
Industrie <strong>şi</strong> Comerţ, se păstrează în depozitele Direcţiei <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong><br />
Istorice Centr<strong>ale</strong> un număr redus de documente: corespondenţă primită de la<br />
baronul Fasciotti, Manuel Multedo, miniştrii Italiei <strong>şi</strong> Spaniei la Bucureşti,<br />
inginerul Elie Radu, profesorul Orest Tafrali, acte de studii <strong>şi</strong> caiete de notiţe<br />
aparţinând Eugeniei Istrati, sora chimistului.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 209.<br />
158. JUSTH Gyula (1850-1917)<br />
●Anii extremi: 1691-1929, 2712 u.a., inventar nr. 757,<br />
limbile: maghiară, latină <strong>şi</strong> germană.<br />
Gyula Justh a studiat ştiinţele juridice, în scurt timp s-a implicat în<br />
viaţa politică a Ungariei, ajungând preşedintele Partidului Independenţei<br />
48-ist (1893-1895) <strong>şi</strong> preşedinte al Parlamentului în anii 1905-1909.<br />
Arhiva creată de politicianul Gyula Justh cuprinde o mare cantitate<br />
de documente rezultate din activitatea politică a acestuia, ordonarea lor<br />
urmând schema clasică pentru fondurile <strong>person<strong>ale</strong></strong>.<br />
Între documentele fondului se remarcă corespondenţa purtată cu<br />
oameni politici <strong>şi</strong> prieteni: Emil Babeş, Ferencz Biró, redactor, János<br />
Csernoch, episcop, dr. Pétar Dobroszláv, Antal Dolezs<strong>ale</strong>k, sociolog,<br />
Sándor Gaál, episcopul Cenadului, Nicolae Grozescu, Borda Gyula,<br />
inginer, dr. Glattfeldar Gyula, Werner <strong>şi</strong> Wessel Gyula, Dániel Haviár,<br />
Jözsef Kiss, redactor, Ferencz Kossuth, preşedinte al Partidului<br />
Independenţei, Jözsef Madarász, deputat, Károly Nagy, Ede Ormos, Gh.<br />
Popovici, Gheorghe Popp, Lajos Posa, ziarist, Tiberiu Raţ, Viktor Rhorer,<br />
avocat din Budapesta, Pétar Szalay, director general P.T.T., Zsombor<br />
Szász, Nicolae Şerban din Braşov, Lászlo Teleki <strong>şi</strong> Henrik Vámos.<br />
Un număr mic de documente privesc activitatea politică a lui Bela<br />
Kun.<br />
Bibliografie:<br />
Iosif Adam, Justh Gyula (1850-1917), în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr.<br />
2, 1967, p. 309-316.<br />
101
102<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 210-212.<br />
159. KAROLY Iosif Francisc (1897-?)<br />
●Anii extremi: 1763-1977, 106 u.a., inventar nr. 1759,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> maghiară.<br />
Fotoreporterul Iosif Francisc Karoly s-a născut la Timişoara. În<br />
anul 1919 s-a înrolat în Armata Ro<strong>şi</strong>e Ungară, a fost membru al<br />
Partidului Socialist <strong>şi</strong> al Partidului Comunist Român <strong>şi</strong> deţinut la Târgu<br />
Jiu. După anul 1944 s-a ocupat de mişcarea sindicală a fotografilor,<br />
pensionându-se în anul 1957.<br />
În acest fond sunt ordonate documente <strong>person<strong>ale</strong></strong>, diplome <strong>şi</strong><br />
brevete de conferire a unor ordine <strong>şi</strong> scrisori aparţinând lui Iosif Francisc<br />
Karoly, precum <strong>şi</strong> broşuri, apeluri, afişe, cupuri de ziare, referitoare la<br />
mişcarea muncitorească <strong>şi</strong> comunistă.<br />
De asemenea, au fost ordonate un caiet cu descrierea insignelor<br />
din colecţia sa, colecţia de timbre, bancnote, vederi <strong>şi</strong> desene executate<br />
de Iosif Francisc Karoly, reprezentând chipuri de deţinuţi din lagărul de<br />
la Târgu Jiu.<br />
160. KÖBER Hans <strong>şi</strong> Anny<br />
●Anii extremi: 1942-1944, 26 u.a., inventar nr. 1665,<br />
limba germană.<br />
Fondul este constituit din scrisori primite de soţii Köber Hans <strong>şi</strong><br />
Anny de la Kurt Gentrmer, unde sunt descrise pregătirea militară a<br />
acestuia în Germania, viaţa pe frontul de Est, precum <strong>şi</strong> de Irina <strong>şi</strong><br />
Hannes Wagner din Germania, prieteni de familie.<br />
161. KOGĂLNICEANU<br />
●Anii extremi: 1862-1938, 87 u.a., inventar nr. 1700,<br />
limbile: română, franceză, germană <strong>şi</strong> italiană.<br />
În fondul familial Kogălniceanu se regăsesc documente create de<br />
omul politic, istoricul, ziaristul <strong>şi</strong> oratorul român, Mihail Kogălniceanu<br />
(1817-1891) <strong>şi</strong> de fiul acestuia, Vasile Kogălniceanu (1863-1941).<br />
Dintre documentele relative la viaţa <strong>şi</strong> activitatea lui Mihail<br />
Kogălniceanu, reţin atenţia scrisorile ce relatează diferite probleme<br />
legate de Tratatul de Pace de la Berlin, primite de la Vasile Alecsandri,<br />
Ion C. Brătianu, dr. M. Beck, Nicu Catargi, Th. Cerchez, generalul<br />
George Lecca, de la fiica sa, Maria Leon, generalul N. Lupu, I. Macovei,<br />
generalul George Manu, Alexandru Marghiloman, Mavrogheni,<br />
George Mârzescu, Candiano Popescu, de la prefecţi de judeţe, oameni de
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
afaceri <strong>şi</strong> prieteni.<br />
Pentru Vasile Kogălniceanu, ziarist <strong>şi</strong> om politic, semnalăm<br />
corespondenţa purtată cu Vasile Alecsandri, Bacalbaşa,<br />
Maria Leon <strong>şi</strong> sentinţele judecătoreşti date în procesele deschise acestuia<br />
pentru instigarea ţăranilor împotriva guvernului.<br />
162. LAPEDATU Alexandru (1876-1950)<br />
●Anii extremi: 1920-1944, 25 u.a., inventar nr. 1234.<br />
Alexandru Lapedatu s-a născut în Cenatul Săcelelor, judeţul<br />
Braşov, a fost profesor de istorie veche a românilor la Universitatea din<br />
Cluj, vicepreşedinte al Comitetului Naţional al Românilor Refugiaţi din<br />
Austro-Ungaria, expert în probleme etnografice <strong>şi</strong> geografice al<br />
delegaţiei române la Conferinţa de Pace de la Paris din 1919, director<br />
general al <strong>Arhive</strong>lor Statului la Cluj (1923), preşedinte al Academiei<br />
Române (1935-1937), al Camerei Deputaţilor, deputat <strong>şi</strong> senator liberal,<br />
ministrul Cultelor <strong>şi</strong> Artelor. A fost arestat în noaptea de 5/6 mai 1950 <strong>şi</strong><br />
întemniţat la Sighet, unde î<strong>şi</strong> găseşte <strong>şi</strong> sfâr<strong>şi</strong>tul.<br />
De<strong>şi</strong> fondul arhivistic este redus ca dimensiune, acesta conţine<br />
scrisori primite de la personalităţile timpului: Nina Arbore, Tudor Arghezi,<br />
Laurenţia Bacalbaşa, Grigorie Botoşăneanu, Otilia Cazimir, Ioan C.<br />
Cătuneanu, Dimitrie N. Ciotori, Corneliu I. Codarcea, A. C. Cuza,<br />
Alexandru Davila, Constantin Daicoviciu, Virgil Drăghiceanu, Eugen<br />
Dunka, Ioan C. Filitti, Petre Ghiaţă, Veturia Ghibu, soţia lui Onisifor<br />
Ghibu, Octavian Goga, muzicianul Stan Golestan, Farkas Gyalui, director<br />
al Bibliotecii Universităţii din Cluj, Nicolae Iorga, Emil Isac, folcloristul<br />
Gheorghe T. Kirileanu, Mica Lapedatu, fiica lui Alexandru Lapedatu, Ioan<br />
Lupaş, Alexandru Marcu, Gabriel Marinescu, Iuliu Marţian, Ion Muşlea,<br />
episcopul Nicodim, Zenovie Pâclişanu, Vasile Pârvan, Camil Petrescu,<br />
V<strong>ale</strong>riu Pop, Sextil Puşcariu, Mihail Sadoveanu, Octavian Tăslăuanu,<br />
Nicolae Titulescu, Nicolae Tonitza, Ernest Urdăreanu, mareşal al Palatului.<br />
De asemenea, se află în acest fond memorii adresate de Onisifor<br />
Ghibu <strong>şi</strong> profesorul Drag Demetrescu lui Ion I. C. Brătianu, actul de<br />
renunţare la tron al lui Carol II <strong>şi</strong> procesele-verb<strong>ale</strong> de constituire a<br />
Regenţei, C<strong>ale</strong>ndarul sectorului politic Apahida al Partidul Naţional<br />
Liberal (1937) cu portretele frunta<strong>şi</strong>lor politici.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Cluj.<br />
163. LARIONESCU Traian (1905-)<br />
●Anii extremi: 1928-1979, 61 u.a., inventar nr. 1663.<br />
Traian Larionescu s-a născut la Rădăuţi, a fost profesor de istorie<br />
103
104<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
la Cernăuţi, apoi bibliotecar la Biblioteca Centrală Universitară, a fost<br />
membru fondator al Cercului Genealogic Român, al revistei „Arhiva<br />
Genealogică Română” (1943) <strong>şi</strong> al Comisiei de Heraldică, Genealogie <strong>şi</strong><br />
Sigilografie de pe lângă Institutul de Istorie „Nicolae Iorga” (1971).<br />
Documentele ordonate în fond se referă la activitatea ştiinţifică<br />
desfăşurată de Traian Larionescu, la relaţiile cu Comisia Internaţională<br />
de Heraldică, Genealogie <strong>şi</strong> Sigilografie <strong>şi</strong> cu Institutul „Adler”.<br />
Au fost incluse în fond corespondenţa cu Marcel Sturdza-Săuceşti,<br />
profesorul Hanns Jäger-Sunstenau, fotografii de familie <strong>şi</strong> desene.<br />
164. LĂMOTESCU Nicolae<br />
●Anii extremi: 1864-1888, 102 u.a., inventar nr. 1292.<br />
Nicolae Lămotescu, ofiţer în armata română, căsătorit cu Elena,<br />
fiica lui Constantin Iovipala, a locuit la Brăila <strong>şi</strong> Craiova <strong>şi</strong> a avut trei<br />
copii: Mihai, Maria <strong>şi</strong> Ecaterina.<br />
Fondul este compus din scrisori de familie, cele mai numeroase<br />
fiind <strong>ale</strong> Elenei Lămotescu, referitoare la studiile la Paris <strong>ale</strong> lui Mihai, la<br />
cariera militară a lui Nicolae Lămotescu, la situaţia financiară a familiei,<br />
participarea la activităţile societăţilor „Concordia Română” <strong>şi</strong><br />
„Enciclopedică Română” <strong>şi</strong> succesiunea lui Manolache Califarov. Au<br />
fost incluse, de asemenea, în fond o scrisoare de la Mihail Kogălniceanu<br />
<strong>şi</strong> una de la Nicolae Blaremberg.<br />
165. LECCA Iunin Ioan (1862-?)<br />
●Anii extremi: 1906-1921, 8 u.a., inventar nr. 1701.<br />
Iunin Ioan Lecca s-a născut la Ia<strong>şi</strong>, a studiat la Paris, a fost prefect al<br />
judeţului Bacău în mai multe rânduri, începând cu 1891 până în anul 1914.<br />
Fondul arhivistic este alcătuit din opt caiete cu însemnări<br />
aparţinând lui Iunin Ioan Lecca din anii 1906-1921, referitoare la<br />
călătoriile la Bucureşti, Bacău, Ia<strong>şi</strong>, Paris <strong>şi</strong> Viena, întâlniri cu oameni de<br />
cultură ai vremii, întruniri politice, <strong>ale</strong>gerile din Bacău în 1914 <strong>şi</strong> viaţa la<br />
mo<strong>şi</strong>a Radomireşti.<br />
166. LIMONA Dumitru (1912-1977)<br />
●Anii extremi: 1912-1979, 31 u.a., inventar nr. 2000,<br />
limbile: română, greacă, franceză <strong>şi</strong> germană.<br />
Dumitru Limona s-a născut în satul Liveni din Macedonia, a venit<br />
în România <strong>şi</strong> a absolvit Facultatea de Teologie din Bucureşti. A fost mai<br />
întâi învăţător, apoi a lucrat în Ministerul Artelor <strong>şi</strong> Informaţiilor, în anii<br />
1949-1974 a fost arhivist la Braşov <strong>şi</strong> la Direcţia Generală a <strong>Arhive</strong>lor<br />
Statului. A fost căsătorit cu Elena Moisuc, arhivistă la aceea<strong>şi</strong> instituţie.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
Fondul personal a fost organizat pe grupe de documente ce<br />
cuprind manuscrise <strong>ale</strong> lucrărilor ştiinţifice, corespondenţă primită de cei<br />
doi soţi de la Asociaţia Emigranţilor Politici din Grecia în România,<br />
Biblioteca de Stat din Bulgaria, Institutul de Studii Balcanice din Atena,<br />
profesori <strong>şi</strong> prieteni din Grecia <strong>şi</strong> fotografii reprezentăndu-i pe Dumitru<br />
Limona, Mihai Regleanu ş.a.<br />
167. LIPOVAN Gheorghe (1904-1972)<br />
●Anii extremi: 1904-1972, 95 u.a., inventar nr. 1537,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Inginerul Gheorghe Lipovan s-a născut la Sânnicolaul Mare,<br />
judeţul Timiş-Torontal, a urmat liceul la Arad, Şcoala Politehnică din<br />
Timişoara <strong>şi</strong> Şcoala Superioară de Aeronautică de la Paris.<br />
În anul 1925, aflându-se la Paris, îl cunoaşte pe Traian Vuia, de<br />
activitatea căruia se va ocupa până la sfâr<strong>şi</strong>tul vieţii s<strong>ale</strong>, devenind în<br />
acest domeniu unul dintre cei mai cunoscuţi specialişti. A publicat mai<br />
multe lucrări despre Vuia <strong>şi</strong> avionul său, printre care amintim: Zborul<br />
fără motor, Pilotajul planoarelor, Planorul, Mărturii, cu ediţii în 1954 <strong>şi</strong><br />
1956 <strong>şi</strong> Traian Vuia, un pionier al aviaţiei moderne.<br />
În acest fond, un spaţiu important îl ocupă manuscrisele lucrărilor<br />
lui Gheorghe Lipovan, studii <strong>şi</strong> articole <strong>ale</strong> lui Aurel Vlaicu, Henri Coandă,<br />
Charles Émile Picard, cel care a restaurat avionul lui Vuia <strong>şi</strong> scrisorile<br />
primite de la Traian Vuia, Simion Burada, Gabriel Brola, Cornelia Mateiaş,<br />
nepoata lui Vuia, Mihai Veliciu <strong>şi</strong> de la Ion Vlaicu, fratele lui Aurel Vlaicu.<br />
Importante sunt schiţele <strong>şi</strong> planşele origin<strong>ale</strong> <strong>ale</strong> generatorului de abur <strong>şi</strong> <strong>ale</strong><br />
aeroplanului lui Vuia, documentele referitoare la recunoaşterea meritelor<br />
acestuia <strong>şi</strong> rolul lui Gheorghe Lipovan <strong>şi</strong> Petru Groza în această chestiune,<br />
precum <strong>şi</strong> fotografiile cu Traian Vuia <strong>şi</strong> Gheorghe Lipovan.<br />
168. LUNGULESCU Gheorghe<br />
●Anii extremi: 1929-1944, 15 u.a., inventar nr. 1702,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> italiană.<br />
Ziaristul Gheorghe Lungulescu s-a născut în localitatea Vânăta,<br />
judeţul Gorj, a fost redactor la „Universul” <strong>şi</strong> secretar general al Ligii<br />
Antirevizioniste Române (1933-1940).<br />
Dintre documentele incluse în fondul personal Gheorghe<br />
Lungulescu reţin atenţia actele <strong>person<strong>ale</strong></strong>, articolele primite de acesta<br />
pentru a fi publicate în „Universul”, scrisorile adresate acestuia de<br />
Stelian Popescu, preşedinte al Ligii Antirevizioniste <strong>şi</strong> fotografiile<br />
reprezentând monumente istorice, biserici etc.<br />
105
106<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
169. LUPAŞ Ioan (1880-1967)<br />
●Anii extremi: 1921-1930, 187 u.a., inventar nr. 2066.<br />
Academicianul Ioan Lupaş s-a născut la Sălişte, judeţul Sibiu, a<br />
urmat literele <strong>şi</strong> filosofia la Budapesta <strong>şi</strong> Berlin. A militat pentru Unirea<br />
Transilvaniei cu România, a fost secretar general la Resortul Culte <strong>şi</strong><br />
Instrucţiune Publică, preşedintele Secţiei istorice a Academiei Române,<br />
ministru al Sănătăţii <strong>şi</strong> al Instrucţiunii Publice, profesor la Universitatea din<br />
Cluj, apropiat al lui Octavian Goga, membru al Partidului Naţional Creştin.<br />
După anul 1945 este epurat din învăţământ, în 1948 este închis la<br />
Aiud <strong>şi</strong> Sighet, fiind eliberat în anul 1955.<br />
În fond au fost ordonate documente provenind din activitatea<br />
administrativă a istoricului <strong>şi</strong> scrisori de la protopopul Romulus Buzilă,<br />
Alexandrina Gr. Cantacuzino, B. Domide, Gheorghe Bogdan-Duică,<br />
arhiepiscopul Gurie, Gh. Ghibănescu, Alexandru Hodoş, Andrei Oţetea,<br />
Ion Pelivan, V<strong>ale</strong>riu Pop, Ioan Popp, preşedintele Curţii de Apel din<br />
Cluj, Sextil Puşcariu, D. D. Roşca, Ion Tolu, Iuliu Valaori, preşedinte al<br />
Societăţii de Cultură Macedo-Română <strong>şi</strong> de la profesorul Mety Wilmos,<br />
mentorul lui Lupaş.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 218-219.<br />
170. MACEDONSKI Alexandru (1854-1920)<br />
●Anii extremi: 1812-1941, 185 u.a., inventar nr. 1448,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Poetul Alexandru Macedonski, fiul generalului Alexandru D.<br />
Macedonski <strong>şi</strong> al Mariei Pârâianu, s-a născut la Bucureşti, copilăria<br />
petrecându-<strong>şi</strong>-o la Pometeşti <strong>şi</strong> Adâncata, judeţul Dolj.<br />
A fost adeptul luptei antidinastice, fiind judecat pentru acţiunile<br />
s<strong>ale</strong> în mai multe rânduri, dar adevărata sa glorie s-a dovedit a fi pe<br />
tărâmul literaturii. În 1880 fondează revista „Literatorul”, în care î<strong>şi</strong> fac<br />
debutul Duiliu Zamfirescu, Traian Demetrescu, iar în anul 1883<br />
înfiinţează Societatea Revistei „Literatorul”.<br />
A fost căsătorit cu Ana Rallet Slătineanu <strong>şi</strong> a avut cinci copii:<br />
George, Alexis, Nichita, Pavel <strong>şi</strong> Ana, s-a pensionat în 1920 din funcţia<br />
de istoriograf în administraţie la Casa Bisericii.<br />
Fondul arhivistic cuprinde acte <strong>person<strong>ale</strong></strong>, corespondenţă oficială<br />
purtată cu Direcţia Generală a Teatrelor, manuscrise <strong>ale</strong> operelor literare<br />
<strong>şi</strong> corespondenţă personală primită de la personalităţi din străinătate <strong>şi</strong>
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
ţară: George Bacovia, Sarah Bernhardt, V. C. Bilciurescu, Paul Bourget,<br />
Aristide Demetriade, I. G. Duca, Bucura Dumbravă, Emil Faguet, Gala<br />
Galaction, Emil Gârleanu, Louis de Gonzague Frick, Take Ionescu,<br />
Nicolae Iorga, Pierre Loti, Ion Minulescu, Albert Mockel, Marcel<br />
Montundon, Eufrosina Popescu, Adolf Reichman (Alexandru Dominic),<br />
Aristiţa Romanescu, C. A. Rosetti, Alexandru Stamatiad, Ana V. A.<br />
Urechia, V. A. Urechia, Tudor Vianu <strong>şi</strong> Duiliu Zamfirescu.<br />
171. MAGHERU Gheorghe (1804-1880)<br />
●Anii extremi: 1854-1877, 4 u.a., inventar nr. 1235.<br />
Generalul Gheorghe Magheru a fost o remarcabilă personalitate a<br />
istoriei românilor, cu un rol deosebit în izbucnirea <strong>şi</strong> desfăşurarea<br />
Revoluţiei române de la 1848, în Oltenia <strong>şi</strong> organizarea taberei militare<br />
de la Râureni de lângă Râmnicu Vâlcea.<br />
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong> păstrează din<br />
arhiva generalului Gheorghe Magheru numai patru scrisori, din care două<br />
sunt autografe, expediate în 1854 de la Viena <strong>şi</strong> Constantinopol, o<br />
scrisoare este adresată tot în 1854 de colonelul Solomon logofătului<br />
Dimitrie Ioanid, iar alta din 1877 se pare că aparţine lui Gheorghe, fiul<br />
lui Gheorghe Magheru. Din corespondenţă rezultă atitudinea antirusă a<br />
generalului <strong>şi</strong> informaţii privind poziţia puterilor garante faţă de<br />
Principatele Române <strong>şi</strong> unirea acestora.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Dolj.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 220-221.<br />
Mihai Regleanu, O scrisoare necunoscută de la Gheorghe<br />
Magheru, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 2, 1964, p. 250-254.<br />
172. MANIU Iuliu (1873-1953)<br />
●Anii extremi: 1918-1947, 10 u.a., inventar nr. 1637.<br />
Reputatul om politic român, Iuliu Maniu, fruntaş al luptei pentru<br />
eliberarea Transilvaniei, s-a născut la Şimleu Silvaniei ca fiu al<br />
avocatului Ion Maniu <strong>şi</strong> al Clarei, fiind strănepot al lui Simion Bărnuţiu<br />
<strong>şi</strong> nepot al memorandistului Iuliu Coroianu, fratele mamei s<strong>ale</strong>.<br />
Urmează studii de drept la Budapesta <strong>şi</strong> Viena, devenind doctor în<br />
ştiinţe juridice. În timpul primului război mondial este trimis pe frontul<br />
italian, constituie la Viena Senatul Militar Român, participă la Adunarea<br />
Naţională de la Alba Iulia <strong>şi</strong> este <strong>ale</strong>s preşedinte al Consiliului Dirigent.<br />
107
108<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
În anii 1926-1933, 1937-1947 a fost preşedinte al Partidului<br />
Naţional Ţărănesc, preşedinte al Consiliului de Miniştri în mai multe<br />
guverne. După anul 1944 s-a opus sovietizării ţării <strong>şi</strong> comunismului,<br />
fiind arestat <strong>şi</strong> după un proces politic este condamnat pe viaţă la temniţă<br />
grea. Moare în închisoarea de la Sighetu Marmaţiei.<br />
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong> păstrează din<br />
arhiva lui Iuliu Maniu numai zece unităţi arhivistice: broşura cu discursul<br />
„Chestia Basarabiei”, rostit de Maniu în Adunarea Deputaţilor la<br />
27 decembrie 1923, două scrisori de mulţumire adresate lui D. D. Gerota<br />
pentru activitatea depusă în Partidul Naţional Ţărănesc, note informative<br />
<strong>ale</strong> Securităţii elaborate ca urmare a urmăririi lui Iuliu Maniu <strong>şi</strong> a<br />
colaboratorilor săi, un protest faţă de bruscarea lui Ion Mihalache <strong>şi</strong> Emil<br />
Haţieganu, lipsa de libertate <strong>şi</strong> de drepturi, din anul 1946.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Cluj.<br />
173. MANOLESCU-STRUNGA<br />
●Anii extremi: 1875-1947, 62 u.a., inventar nr. 1705,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> germană.<br />
Arhiva provenită de la Nicolae Manolescu (1850-1910), medic,<br />
iniţiatorul oftalmologiei moderne româneşti, profesor universitar,<br />
fondator al „Băilor Strunga”, judeţul Ia<strong>şi</strong> <strong>şi</strong> editorul „An<strong>ale</strong>lor Medic<strong>ale</strong><br />
Române”, cuprinde decrete de acordare a unor ordine <strong>şi</strong> medalii,<br />
corespondenţă de numire în funcţii <strong>şi</strong> o scrisoare de la medicul Carol<br />
Davila.<br />
Pentru Ion N. Manolescu-Strunga (1889-1951), doctor în<br />
economie la Berlin, subsecretar de stat la Agricultură <strong>şi</strong> Domenii,<br />
ministru la Industrie <strong>şi</strong> Comerţ, ministru secretar de stat, arestat în 1950<br />
<strong>şi</strong> decedat la Sighet în anul 1951, se conservă documente ce reflectă<br />
activitatea acestuia desfăşurată în agricultură <strong>şi</strong> în cadrul unor societăţi<br />
comerci<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> scrisori de la Ion C. Brătianu, Petru Comarnescu, Mihai<br />
Popovici, ministru de Finanţe, Tătărescu, bănci feder<strong>ale</strong> <strong>şi</strong><br />
societăţi.<br />
La sfâr<strong>şi</strong>tul fondului au fost clasate documente create de alte<br />
persoane, dintre acestea semnalăm un discurs al lui Nicolae Titulescu<br />
ţinut la Liga Naţiunilor.<br />
174. MANOLIU Petre<br />
●Anii extremi: 1935-1970, 11 u.a., inventar nr. 1703.<br />
De la Petre Manoliu, redactor la ziarul „Credinţa”, s-au păstrat<br />
scrisori primite de la George Călinescu, Emil Cioran, Sergiu Dan, Victor
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
Eftimiu, Eugen Ionescu, Dinu Noica <strong>şi</strong> Horia Roman (aminteşte de un<br />
portret făcut de Nicolae Tonitza, distrus în bombardament).<br />
Au fost incluse în fond <strong>şi</strong> scrisori aparţinând lui Ion Mirea<br />
adresate familiei Manoliu, referitoare la anii 1958 <strong>şi</strong> la expoziţiile<br />
organizate la Paris <strong>şi</strong> Bucureşti.<br />
175. MANU<br />
●Anii extremi: sec.XVI-1948, 249 u.a., inventar nr. 1840.<br />
Familia Manu este originară din Grecia. Mihail Manu, născut în<br />
anul 1650, a avut trei fii: Manuel, George <strong>şi</strong> Nicolae, care au format trei<br />
ramuri cunoscute <strong>ale</strong> familiei Manu din Moldova, Ţara Românească <strong>şi</strong><br />
Grecia.<br />
Majoritatea documentelor păstrate la Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong><br />
Istorice Centr<strong>ale</strong> provin de la Ioan M. Manu (1803-1874), mare vornic,<br />
prefect de poliţie <strong>şi</strong> caimacam al Ţării Româneşti în 1858, căsătorit cu<br />
Ana Ghica, descendentă a familiei Herescu Năsturel, cu care a avut şase<br />
copii: Dimitrie, Iorgu, Constantin, Alexandru, George <strong>şi</strong> Elena.<br />
Dintre fii, George Manu (1833-1911) a urmat cariera militară,<br />
fiind însărcinat în anul 1858 cu reorganizarea artileriei <strong>şi</strong> predarea acestui<br />
curs la Şcoala Militară din Bucureşti. În guvernul Lascăr Catargi a fost<br />
ministru de Război, apoi primar al Capit<strong>ale</strong>i, iar în timpul Războiului de<br />
Independenţă a <strong>României</strong> a participat la luptele de la Plevna <strong>şi</strong> Vidin, în<br />
calitate de general de brigadă.<br />
George Manu a fost preşedinte al Consiliului de Miniştri în anii<br />
1890-1891, apoi ministru la Agricultură <strong>şi</strong> Finanţe. S-a remarcat ca<br />
membru de frunte al Partidului Conservator, după fuziunea cu<br />
„junimiştii” s-a retras din politică. A fost căsătorit cu Alexandrina<br />
Cantacuzino <strong>şi</strong> a avut cinci copii: Constantin, Ana, Zoe, Ion <strong>şi</strong> George.<br />
Fondul este organizat pe serii de acte aparţinând diferiţilor<br />
membri ai familiei, la prima grupă au fost ordonate documente<br />
referitoare la familia Manu.<br />
Astfel, se pot cerceta documente aparţinând lui Nicu Manu (1831),<br />
Ioan Mihail Manu (1810-1929), Anica Ioan Manu (sec.XV-1867),<br />
Constantin Manu (1867-1899), Dimitrie Manu (1898-1903), Elena Manu<br />
Cornescu (1895), generalul George Manu (1835-1909), Constantin G.<br />
Manu (1909-1937), însărcinat cu afacerile <strong>României</strong> la Constantinopol,<br />
Iorgu Manu (1862), Mihail Manu (1901-1931), familiei Mavrodi (1937-<br />
1948), familiei Cantacuzino, ramura Alexandrina George Manu<br />
Cantacuzino (sec. XVII-1893), precum <strong>şi</strong> documente colecţionate, în<br />
special genealogii <strong>ale</strong> marilor familii boiereşti.<br />
109
110<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Corespondenţa este în mare parte adresată lui Ioan M. Manu de<br />
către contele Lallemand, ambasadorul Franţei la Constantinopol,<br />
Fuad-Paşa, ministru de Externe turc, Ali-Paşa, mare vizir <strong>şi</strong> lordul<br />
Thomas Wentworth Strafford, ambasadorul Angliei la Constantinopol.<br />
Menţionăm scrisorile lui Mihail Kogălniceanu <strong>şi</strong> o telegramă a<br />
regelui Carol I (prinţ), adresate lui Constantin Manu.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Cluj.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 222-223.<br />
176. MARGHILOMAN Alexandru (1854-1925)<br />
●Anii extremi: 1870-1924, 368 u.a., inventar nr. 1143,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> germană.<br />
Alexandru Marghiloman s-a născut la Bucureşti într-o familie de<br />
mici boieri, <strong>şi</strong>-a luat doctoratul în drept <strong>şi</strong> ştiinţe politice la Paris, s-a<br />
remarcat ca parlamentar <strong>şi</strong> orator. Devine unul dintre liderii Partidului<br />
Conservator <strong>şi</strong> din 1914 preşedinte al partidului, ministru în mai multe<br />
rânduri <strong>şi</strong> şef de guvern în anul 1918. În această ultimă calitate susţine<br />
actul Unirii Basarabiei cu România la 27 martie 1918 <strong>şi</strong> semnează pacea<br />
cu Puterile Centr<strong>ale</strong>.<br />
Prin căsătoria cu Eliza Ştirbei intră în această renumită familie, iar<br />
prin sora sa, Elena s-a înrudit cu familia Pherekyde.<br />
Fondul arhivistic creat de Alexandru Maghiloman este extrem de<br />
important prin cele opt caiete de note politice (1897-1924),<br />
corespondenţa extrem de bogată, discursurile <strong>şi</strong> interpelările<br />
parlamentare, precum <strong>şi</strong> prin documentele <strong>person<strong>ale</strong></strong>.<br />
Din corespondenţa personală <strong>şi</strong> politică amintim scrisorile de la:<br />
George V<strong>ale</strong>ntin Bibescu, Ion I. C. Brătianu, Gh. Gr. Cantacuzino,<br />
prinţul A. Caradja, Petre P. Carp, Lascăr Catargi, G. de Coutouly,<br />
ambasadorul Franţei, O. Czernin, ambasadorul Austriei, G. Dering,<br />
ambasadorul Angliei, Fasciotti, ministrul Italiei la Bucureşti, regele<br />
Ferdinand, regina Maria, Alexandru <strong>şi</strong> Nicolae Filipescu, Nicolae Fleva,<br />
A. D. Holban, Lupu C. Kostake, Alexandru Lahovari, Ana Maiorescu,<br />
Simion Mehedinţi, Constantin Meissner, Constantin Olănescu, G.<br />
Roznovanu, Sefat, ministrul Turciei la Bucureşti, Achille Levy Strauss,<br />
Barbu Ştirbei, rabinul A. Taubes, Eleutherios Venizelos, prim-ministru al<br />
Greciei, Ch. Vopicka, ambasador al S.U.A.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: colecţia „Achiziţii Noi”, inventarele nr. 121, 127.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 224-226.<br />
177. MĂNUILĂ Sabin<br />
●Anii extremi: 1853-1947, 2030 u.a., inventar nr. 614,<br />
limbile: română, engleză, maghiară, germană, franceză <strong>şi</strong> italiană.<br />
Sabin Mănuilă s-a născut în Transilvania, a urmat studiile<br />
superioare la Budapesta <strong>şi</strong> în Statele Unite <strong>ale</strong> Americii, a fost numit în<br />
funcţia de director al Institutului Central de Statistică <strong>şi</strong> ministru al<br />
Sănătăţii, ocupându-se în această calitate de organizarea ministerului.<br />
Arhiva creată de Sabin Mănuilă a fost structurată pe mai multe<br />
serii de acte, definite în baza conţinutului <strong>şi</strong> domeniilor de referinţă <strong>ale</strong><br />
documentelor.<br />
În prima serie a fost inventariată corespondenţa personală purtată<br />
cu Fabriţiu Mănuilă, sora sa, Letiţia, fratele său, Camil, cu Veturia<br />
Leucuţia, soţia sa, fiul lor, Sandu, fraţii Veturiei, Traian, Mişu <strong>şi</strong> Aurel<br />
Leucuţia, prieteni <strong>şi</strong> personalităţi ca Tudor Arghezi, Ştefan Bidnei din<br />
Cernăuţi, Alexandrina Gr. Cantacuzino, I. Clopoţel, Xenia Costa-Foru,<br />
Dimitrie Gusti, Emil Haţieganu, D.F. Howard, secretar general la Liga<br />
Naţiunilor, Panait Istrati, Alexandru Vârnav-Liteanu, Ioan Lupaş, Vasile<br />
Meruţiu, Constantin Moisil, Zenovie Pâclişanu, Sextil Puşcariu,<br />
N. Râmneanţu, D. K. Solacolu, P. Vlad, medic şef al Clujului.<br />
Următoarele serii de acte sunt legate de activitatea profesională <strong>şi</strong><br />
funcţiile îndeplinite de Sabin Mănuilă, între acestea menţionăm<br />
corespondenţa cu Liga Naţiunilor în problema populaţiei <strong>şi</strong> a statisticii<br />
acesteia, documente de recensământ, statistică <strong>şi</strong> asistenţă socială,<br />
articole, conferinţe <strong>şi</strong> studii ştiinţifice.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 227-229.<br />
178. MÂRZESCU<br />
●Anii extremi: 1843-1926, 151 u.a., inventar nr. 1642.<br />
Fondul familial Mârzescu a fost creat de arhimandritul Gherasim<br />
Mârzescu (1852-1878), stareţ la mănăstirile Buhalniţa <strong>şi</strong> Coşula, de George<br />
Mârzescu (1834-1911), avocat, profesor de drept civil <strong>şi</strong> om politic,<br />
ministrul Cultelor <strong>şi</strong> Instrucţiunii <strong>şi</strong> de către George G. Mârzescu (1876-<br />
1926), fiul precedentului om politic, avocat, deputat, ministru liberal la<br />
Agricultură <strong>şi</strong> Domenii, la Interne, la Ministerul Muncii <strong>şi</strong> Ocrotirilor<br />
111
112<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Soci<strong>ale</strong>, primar al oraşului Ia<strong>şi</strong>.<br />
De la George Mârzescu s-au păstrat acte probatorii, decizii în<br />
unele procese susţinute de acesta <strong>şi</strong> de biroul său de avocatură din Ia<strong>şi</strong>,<br />
rapoarte <strong>şi</strong> note privind activitatea didactică <strong>şi</strong> ştiinţifică, corespondenţă<br />
purtată cu I. B. Brociner, Iosif G<strong>ale</strong>sowschi, director al Muzeului<br />
Naţional Polonez, mitropolitul Ghenadie ş.a.<br />
Pentru George G. Mârzescu au fost ordonate în fond acte rezultate<br />
din activitatea politică <strong>şi</strong> juridică, proiecte de legi (în domeniul sănătăţii,<br />
al ocrotirilor soci<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> al justiţiei), scrisori de la Victor Stârcea <strong>şi</strong><br />
Manciu, prefectul judeţului Ia<strong>şi</strong>.<br />
179. MEHEDINŢI Simion (1869-1962)<br />
●Anii extremi: 1869-1927, 89 u.a., inventar nr. 1237.<br />
Academicianul Simion Mehedinţi s-a născut la Soveja, judeţul<br />
Putna, a făcut studii de geografie la Paris, Berlin <strong>şi</strong> Leipzig, unde î<strong>şi</strong> va<br />
lua doctoratul.<br />
S-a remarcat în organizarea învăţământului geografic din<br />
România, a fost director la „Convorbiri Literare”, vicepreşedinte al<br />
Societăţii Geografice Române.<br />
Ca politician a făcut parte din Partidul Conservator, Partidul<br />
Ţărănesc, iar după 1930 din Partidul Naţional Liberal. În anul 1948 este<br />
înlăturat din Academia Română.<br />
Fondul arhivistic Simion Mehedinţi cuprinde numeroase scrisori<br />
primite de la: A. Balthazar, Ion Bianu, G. Bogdan-Duică, Ioan Bogdan,<br />
V<strong>ale</strong>riu Branişte, Ion Alexandru Brătescu-Voineşti, Augustin Bunea,<br />
Panait Cerna, A. C. Cuza, Şt. O. Iosif, Gheorghe T. Kirileanu, Ştefan G.<br />
Longinescu, Alexandru Macedonski, Titu Maiorescu, Alexandru<br />
Marghiloman, Iacob Mure<strong>şi</strong>anu, A. Naum, Iacob Negruzzi, Alexandru<br />
Odobescu, Saşa Odobescu, soţia lui Odobescu, George G. Orleanu, Ermil<br />
Pangrati, Alexandru Papacostea, Ghiţă Pop <strong>şi</strong> membrii de familie.<br />
180. MEISSNER Constantin <strong>şi</strong> Elena<br />
●Anii extremi: 1837; 1840-1943, 816 u.a., inventar nr. 1077.<br />
Documentele fondul arhivistic au fost create de Constantin <strong>şi</strong><br />
Elena Meissner, fiind organizate pe mai multe serii de documente.<br />
Constantin Meissner (1854-1942) s-a născut la Ia<strong>şi</strong>, a absolvit<br />
facultăţile de Litere <strong>şi</strong> Drept din Viena <strong>şi</strong> Berlin, a fost mult timp<br />
inspector general al învăţământului primar <strong>şi</strong> normal, secretar general<br />
în Ministerul Cultelor <strong>şi</strong> Instrucţiunii Publice, ministru la Industrie <strong>şi</strong><br />
Comerţ <strong>şi</strong> la Lucrări Publice. Este cunoscut ca un mare proprietar de
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
mo<strong>şi</strong>i <strong>şi</strong> acţionar la societăţi industri<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> comerci<strong>ale</strong>.<br />
În domeniul cultural s-a remarcat ca „vechi junimist”, casa lui din<br />
Ia<strong>şi</strong> devenind cenaclu muzical <strong>şi</strong> prin sprijinirea societăţilor filantropice.<br />
Elena Meissner (1866-1939), profesoară, absolventă a Facultăţii<br />
de Litere <strong>şi</strong> Ştiinţe, a funcţionat la mai multe şcoli din Ia<strong>şi</strong>, a activat în<br />
mod susţinut la societăţile „Reuniunea Femeilor Române”, „Crucea<br />
Ro<strong>şi</strong>e”, „Asociaţia pentru Emanciparea Civilă <strong>şi</strong> Politică a Femeilor<br />
Române”, a participat la congrese <strong>şi</strong> reuniuni din ţară <strong>şi</strong> străinătate.<br />
Pentru Elena Meissner se păstrează un număr însemnat de<br />
documente rezultate din activitatea sa didactică <strong>şi</strong> culturală, dar <strong>şi</strong><br />
scrisori primite de la George Bacovia, Agatha Bârsescu, Alexandrina<br />
Cantacuzino, Claudia Caudella, regele Carol II, Cella Delavrancea,<br />
Gheorghe T. Kirileanu, Elena Mârzescu, Nicolae Malaxa, Eugenia<br />
Scriban, Nadèje Ştirbei.<br />
Dintre seriile de acte <strong>ale</strong> fondului, extrem de importantă este<br />
corespondenţa purtată de Constantin Meissner cu Grigore <strong>şi</strong> Alina Antipa,<br />
Gheorghe Adamescu, C. C. Arion, I. A. Basarabescu, Octav Băncilă, Agatha<br />
Bârsescu, I. Berceanu, Ion Alexandru Brătescu-Voineşti, E. Broşteanu, dr. I.<br />
Cantacuzino, regele Carol II, Victor Cădere, Eduard <strong>şi</strong> Clara Caudella, Barbu<br />
Ştefănescu Delevrancea, I. Bogdan Duică, N. Gr. Filipescu, D. Furtună, Emil<br />
Gârleanu, Octavian Goga, I. C. Goilav, Vasile Goldiş, scriitorul Eugen<br />
Horoveanu, Take Ionescu, Gheoghe T. Kirileanu, Elena Meissner (soţie),<br />
Titu Maiorescu, Simion Mehedinţi, Vasile G. Morţun, Alexandru<br />
Marghiloman, N. Olănescu, Dimitre Onciul, Ermil Pangrati, C. I. Parhon,<br />
generalul Nicolae Petala, Petru Poni, Emil Racoviţă, Constantin Rădulescu-<br />
Motru, Mihail Sadoveanu, Nicolae Tonitza, Gr. Trancu-Ia<strong>şi</strong>, Alexandru<br />
Tzigara-Samurcaş ş.a.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 230-232.<br />
181. MELIC Iacob<br />
●Anii extremi: 1842-1867, 7 u.a., inventar nr. 1639,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> armeană.<br />
Din activitatea <strong>şi</strong> viaţa lui Iacob Melic, probabil armean, bogat,<br />
„finanţator” al revoluţionarilor de la 1848, aflaţi în exil în Turcia <strong>şi</strong><br />
Franţa, s-au păstrat câteva scrisori primite de la Alecu, Nicolae <strong>şi</strong> Ştefan<br />
Golescu <strong>şi</strong> Cristian Tell, referitoare la exilul acestora <strong>şi</strong> strângerea de<br />
fonduri necesare propagandei revoluţionare.<br />
113
114<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
182. MELINTE<br />
●Anii extremi: 1881-1976, 153 u.a., inventar nr. 1704.<br />
Familia Melinte este originară din satul Curteni, comuna<br />
Olteneşti, judeţul Hu<strong>şi</strong>. Dintre membrii familiei s-a remarcat Vasile<br />
Melinte, magistrat <strong>şi</strong> avocat la Buzău <strong>şi</strong> Bucureşti, căsătorit cu pictoriţa<br />
Adina Paula Moscu.<br />
Cea mai mare parte a documentelor fondului au fost create de<br />
Adina Paula Moscu <strong>şi</strong> fac referire la studiile <strong>şi</strong> cariera sa artistică. Se<br />
adaugă <strong>şi</strong> documentele aparţinând lui George Moscu, tatăl Adinei, avocat<br />
din Buzău, căsătorit cu scriitoarea Constanţa Moscu, lui Alexandru Moscu,<br />
pictor, director al Muzeului Theodor Aman <strong>şi</strong> Tatianei Moscu, pictoriţă.<br />
Pentru Adina Paula Moscu amintim scrisorile primite de la Alice<br />
Basarab, pictoriţa sovietică Tatiana Iablonscaia, Nicolae <strong>şi</strong> Ecaterina<br />
Iorga, Nicolae Tonitza.<br />
183. MERCURI Paolo (1804-1884)<br />
●Anii extremi: 1822-1919, 132 u.a., inventar nr. 1144,<br />
limbile: română, italiană, franceză, latină, germană, spaniolă <strong>şi</strong> rusă.<br />
Gravorul <strong>şi</strong> profesorul Paolo Mercuri s-a născut la Roma, a studiat<br />
la Paris, a fost cav<strong>ale</strong>r al Legiunii de Onoare a Franţei, membru corespondent<br />
al academiilor de belle-arte din Franţa, Belgia, Rusia <strong>şi</strong> Brazilia.<br />
În anul 1882 îl găsim în România, unde fiica sa Enrichetta s-a<br />
căsătorit cu un român, Tudor Rădulescu, preşedinte al Casei de Depunere<br />
din Bucureşti, director în Ministerul Agriculturii. Fiica gravorului italian<br />
a avut mai mulţi copii: Ileana, Elena <strong>şi</strong> Ana Maria, căsătorită cu<br />
Benedetto de Luca.<br />
Documentele conservate în fond oglindesc viaţa lui Paolo Mercuri<br />
în Italia, anii de exil în Franţa, munca depusă pentru realizarea gravurilor<br />
„Jane Gray”, după tabloul lui Paul Delaroche, „Şcoala din Atena” după<br />
Rafael, comenzile de lucrări, iniţierea unor pictori, modul de preparare a<br />
cernelurilor, participarea la expoziţii, întoarcerea la Roma <strong>şi</strong> numirea ca<br />
director al Calcografiei Camer<strong>ale</strong> din Roma, primirea de ordine, medalii<br />
<strong>şi</strong> titluri academice.<br />
Au mai fost incluse în acest fond arhivistic liste cu picturile <strong>şi</strong><br />
gravurile lui Paolo Mercuri, descrierea <strong>şi</strong> evaluarea acestora, desene în<br />
peniţă <strong>şi</strong> creion, gravuri reprezentând câteva costume din lucrarea<br />
Costumes des XIII, XIV et XV siécles de Camille Bonnard, gravuri <strong>şi</strong><br />
desene <strong>ale</strong> lui C. Bonnard.<br />
O altă grupă de documente aparţine lui Tudor Rădulescu, soţul<br />
ficei s<strong>ale</strong> Enrichetta: articole scrise de acesta despre istoria <strong>şi</strong> situaţia
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
economică a <strong>României</strong>, scrisori primite de la Fillipo Agricola, Domenico<br />
Amici, Carlo Bardeschi, Giuseppe Bardi, Rinaldo Belloli, C. Bonnard,<br />
Giambatista Borani, Giovanni Ali Brandi, Ion I. C. Brătianu, Vintilă<br />
Brătianu, Angelo Faberi, Dimitrie Filipescu, Pietro Folo, Felix Fuillet,<br />
Eduard Grasset, Gaetano Guadachini, Spiru Haret, pictorii Henry <strong>şi</strong><br />
Rodolph Lehmann, Giuseppe Onofri, B. Pistrucci, Leopold Robert,<br />
Victor Schnetz, Grigore Tocilescu, cardinalul A. Tosi ş.a., corespondenţă<br />
oficială cu Comisia Specială de Cercetări Economice de pe lângă<br />
Ministerul Agriculturii, Industriei <strong>şi</strong> Comerţului (secretar al Comisiei<br />
fiind Tudor Rădulescu) <strong>şi</strong> o convenţie comercială a <strong>României</strong> cu Franţa.<br />
Au fost incluse în fond <strong>şi</strong> articole scrise de Benedetto de Luca.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 233-235.<br />
Crisanta Podăreanu, Fondul personal Paolo Mercuri, în „Arhiva<br />
Românească”, an CLV (serie nouă), tom I, fasc. 1, 1995, p. 186-187.<br />
184. METAXA Toma<br />
●Anii extremi: 1903-1956, 115 u.a., inventar nr. 1640.<br />
De la avocatul Toma Metaxa se păstrează corespondenţă privind<br />
activitatea acestuia ca prefect al judeţelor Fălciu, Ilfov <strong>şi</strong> Trei Scaune<br />
(1931-1932), ca secretar al Ligii „Vlad Ţepeş” (acordarea de ajutoare,<br />
numiri în posturi de funcţionari), o scrisoare de la Octavian Goga <strong>şi</strong> una<br />
de la ziaristul Pavel Al. Mecedinski.<br />
185. METZULESCU Stelian<br />
●Anii extremi: 1917-1973, 30 u.a., inventar nr. 1641,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Pentru Stelian Metzulescu, heraldist <strong>şi</strong> sigilograf, au fost ordonate<br />
în fondul personal studii de specialitate, planşe cu steme, Albumul istoric<br />
heraldică-sigilografie-arte minore-numismatică, culegeri de folclor <strong>şi</strong><br />
piese de teatru.<br />
186. MEXIS George<br />
●Anii extremi: 1844-1945, 8 u.a., inventar nr. 2109.<br />
Fondul cuprinde în mare parte corespondenţa lui George Mexis,<br />
proprietar al mo<strong>şi</strong>ilor Broşteni <strong>şi</strong> Uleşti din judeţul Ialomiţa, cu diferite<br />
bănci <strong>şi</strong> firme pentru obţinerea de credite, procese-verb<strong>ale</strong> de împărţire a<br />
loturilor ca urmare a reformei agrare din 1864, sentinţe privind<br />
reglementarea succesiunii François Leon Mexis <strong>şi</strong> ordine de rechiziţie.<br />
115
116<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
187. MIHAIL Jean (1896-1963)<br />
●Anii extremi: 1922-1959, 18 u.a., inventar nr. 1238.<br />
Regizorul <strong>şi</strong> profesorul universitar, Jean Mihail s-a născut în<br />
localitatea Hălăuceşti, judeţul Ia<strong>şi</strong>.<br />
Din activitatea artistică a acestuia reţinem regia filmelor „Die<br />
Lest” (Povara), realizat la Viena, „Prima dragoste”, filmat la Budapesta,<br />
„Omul fără identitate”, „O scrisoare pierdută”, „Omul cu mârţoaga”<strong>şi</strong><br />
documentarul „Rapsodia română” prezentat la Festivalul de la Cannes.<br />
O parte dintre scrisorile ordonate în fond au caracter oficial fiind<br />
primite, în special, de la societăţi cinematografice din Viena, Oficiul<br />
Naţional Cinematografic, o scrisoare provine de la actorul M. Storin. Se<br />
pot cerceta în acest fond însemnările despre istoria filmului românesc,<br />
scenariile filmelor „Omul fără identitate”, „Rapsodia română” <strong>şi</strong> „România<br />
1945”, fotografii <strong>ale</strong> regizorului <strong>şi</strong> reprezentând scene din filme româneşti.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 236-237.<br />
188. MIHALACHE Ion (1882-1963)<br />
●Anii extremi: 1860-1947, 93 u.a., inventar nr. 1121.<br />
Politicianul Ion Mihalache s-a născut la 3 martie 1882 la Topoloveni,<br />
judeţul Argeş, a absolvit Şcoala Normală din Câmpulung-Muscel <strong>şi</strong> a<br />
devenit profesor. A intrat în politică, iar în 1918, fondează Partidul<br />
Ţărănesc, după fuziunea cu Partidul Naţional, Ion Mihalache va fi <strong>ale</strong>s<br />
vicepreşedinte al noului partid. În perioada anilor 1933-1937 a fost<br />
preşedinte al Partidului Naţional Ţărănesc, deputat, ministrul Agriculturii<br />
<strong>şi</strong> al Internelor, în mai multe guverne.<br />
S-a opus comunismului <strong>şi</strong> puterii sovietice, în anul 1947 a fost<br />
arestat <strong>şi</strong> întemniţat pe viaţă la Râmnicu Sărat, unde a încetat din viaţă.<br />
Fondul personal Ion Mihalache este constituit din proceseverb<strong>ale</strong>,<br />
rapoarte, telegrame, note informative, discursuri, dări de seamă<br />
<strong>şi</strong> memorii referitoare la activitatea politică desfăşurată în cadrul celor<br />
două partide, politica externă a <strong>României</strong>, procesele intentate de<br />
autorităţile maghiare românilor acuzaţi de trădare, la <strong>ale</strong>geri <strong>şi</strong> campanii<br />
elector<strong>ale</strong>, la afacerea „Skoda”, la drepturile românilor din Ungaria, la<br />
Grigore Gafencu, atitudinea legionarilor faţă de Partidul Naţional<br />
Ţărănesc <strong>şi</strong> la românii aflaţi în închisorile sovietice.<br />
Reţin atenţia scrisorile primite de la Grigore Antipa, Sever Bocu,<br />
avocatul Ioan Ciordaş, patriarhul Miron Cristea, dr. Nicolae Lupu, Virgil
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
Madgearu, G. G. Mironescu, Gheorghe Pop, Ştefan Cicio-Pop,<br />
Alexandru Vaida-Voevod, memoriul românilor din Transilvania <strong>şi</strong> Banat<br />
adresat regelui Carol II (1938), articolele despre Pantelimon Halippa,<br />
precum <strong>şi</strong> hărţile Bucovinei <strong>şi</strong> judeţelor Bihor, Bălţi, Odorhei,<br />
Târnava-Mare, Satu Mare <strong>şi</strong> Timiş-Torontal.<br />
Bibliografie:<br />
Victor Tănase, Fondul personal Ion Mihalache, în „Arhiva<br />
Românească”, an CLVI (serie nouă), tom II, fasc. 1, 1996, p. 206-211.<br />
189. MILCU Ştefan (1903-1997)<br />
●Anii extremi: 1898-1982, 460 u.a., inventar nr. 2097.<br />
Academicianul Ştefan Milcu s-a născut la Craiova în anul 1903. A<br />
absolvit Medicina la Bucureşti, în 1927 a intrat în învăţământul<br />
universitar, apoi a devenit vicepreşedinte al Academiei Române, director<br />
al Institutului de Endocrinologie, preşedintele Uniunii Societăţilor de<br />
Ştiinţe Medic<strong>ale</strong>, deputat în Marea Adunare Naţională <strong>şi</strong> membru a<br />
numeroase societăţi ştiinţifice străine.<br />
Fondul personal Ştefan Milcu conţine documente <strong>person<strong>ale</strong></strong>,<br />
rezultate din activitatea de director <strong>şi</strong> deputat a creatorului de fond, din<br />
cea desfăşurată în cadrul societăţilor de ştiinţe, de la congrese <strong>şi</strong><br />
simpozioane internaţion<strong>ale</strong>, articole, studii, conferinţe, referate, recenzii,<br />
corespondenţă <strong>şi</strong> fotografii.<br />
Corespondenţa a fost purtată cu academii <strong>şi</strong> societăţi medic<strong>ale</strong> din<br />
diverse ţări, asociaţii <strong>şi</strong> redacţiile unor reviste, fabrici de medicamente,<br />
tipografii <strong>şi</strong> edituri, ambasade, direcţii sanitare, universităţi, facultăţi,<br />
fundaţii <strong>şi</strong> institute de cercetare din ţară <strong>şi</strong> străinătate.<br />
Din corespondenţa extrem de bogată semnalăm pe aceea primită de la<br />
Tudor Arghezi, Ion Agârbiceanu, Elie Carafoli, George Călinescu, Şerban<br />
Cioculescu, Emil Condurachi, Petre Constantinescu-Ia<strong>şi</strong>, Victor Eftimiu,<br />
Gala Galaction, Iorgu Iordan, Constantin Kiriţescu, I. Kogălniceanu, Simion<br />
Mehedinţi, Constantin Nicolaescu-Plopşor, Mihail R<strong>ale</strong>a, Traian Săvulescu,<br />
Gheorghe Vlădescu-Răcoasa, Romulus Vulcănescu.<br />
190. MINAR Octav (1886-?)<br />
●Anii extremi: 1914-1922, 9 u.a., inventar nr. 1239,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Octav Minar, istoric literar, licenţiat în litere <strong>şi</strong> filosofie la Ia<strong>şi</strong>, a<br />
colaborat cu studii istorico-literare la periodicele „Convorbiri Literare”,<br />
„Luceafărul”, „Tribuna” <strong>şi</strong> „Universul”, ocupându-se de operele lui Ion<br />
Luca Caragi<strong>ale</strong>, Mihai Eminescu <strong>şi</strong> George Coşbuc.<br />
117
118<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
În fondul personal Octav Minar se păstreză câteva scrisori<br />
preţioase referitoare la scenariul scris de el pentru filmul „Eminescu-<br />
Veronica Micle” (adresate lui Paul Pigeard, concesionarul pentru<br />
România al cinematografului Pathé Frères-Paris) <strong>şi</strong> la difuzarea acestuia<br />
în unele judeţe din Transilvania <strong>şi</strong> în şcolile de toate gradele (scrisori de<br />
la colonelul Bacaloglu, redactor al revistei „Cele Trei Crişuri”).<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 238.<br />
191. MIRCEA Ion-Radu<br />
●Anii extremi: 1510-1991, 201 u.a., inventar nr. 2357,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
În fondul arhivistic creat de Ion-Radu Mircea, istoric, slavist,<br />
arhivist la <strong>Arhive</strong>le Statului <strong>şi</strong> cercetător la Institutul de Studii Sud-Est<br />
Europene au fost ordonate <strong>şi</strong> inventariate documente <strong>person<strong>ale</strong></strong>, studii <strong>şi</strong><br />
articole, teza de doctorat „Domnia lui Mircea Ciobanul <strong>şi</strong> politica<br />
turcească în Muntenia”, note <strong>şi</strong> fişe de nume proprii, de localităţi, de<br />
manuscrise; transcrieri de documente, fotocopii de sigilii <strong>şi</strong> documente<br />
din arhiva Odessei. La acestea se adaugă corespondenţa cu academiile de<br />
ştiinţe din Bulgaria, Iugoslavia, Grecia, Marcu Beza, C. D. Fortunescu,<br />
Florica Moisil, P. P. Panaitescu <strong>şi</strong> de cea de familie.<br />
192. MIRCESCU Constantin<br />
●Anii extremi: 1842-1892, 10 u.a., inventar nr. 1892.<br />
De la Constantin Mircescu, pitar, serdar, iar din 1864 şef contabil<br />
la Ministerul Justiţiei <strong>şi</strong> membru supleant la Curtea de Apel din Craiova,<br />
s-au păstrat diplome de ridicare în rang de la voievozii Dimitrie Ghica <strong>şi</strong><br />
Barbu Dimitrie Ştirbei <strong>şi</strong> decizii de numire în funcţiile deţinute în<br />
Ministerul de Justiţie.<br />
193. MITILINEU M. Ion (1868-1946)<br />
●Anii extremi: 1918-1930, 6 u.a., inventar nr. 1666.<br />
Ion M. Mitilineu, licenţiat în drept la Paris, a fost avocat, membru<br />
al Partidului Conservator <strong>şi</strong> al Partidului Poporului, prefect al Poliţiei<br />
Capit<strong>ale</strong>i, senator <strong>şi</strong> membru al Consiliului Superior al Frontului<br />
Renaşterii <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> (1939).<br />
Din activitatea lui s-au păstrat puţine documente, printre care<br />
menţionăm telegrame în legătură cu raporturile <strong>României</strong> cu Bulgaria în
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
1918, o scrisoare de la Constantin Manoilescu <strong>şi</strong> rapoarte privind situaţia<br />
din ţară după venirea lui Carol II (1930).<br />
194. MOCIONI (MOCSONYI)<br />
●Anii extremi: 1701-1948, 163 u.a., inventar nr. 1293,<br />
limbile: română, germană, maghiară, franceză, sârbă <strong>şi</strong> latină.<br />
Familia Mocioni (Mocsonyi), de origine aromână, s-a stabilit în<br />
Ungaria <strong>şi</strong> Banat la sfâr<strong>şi</strong>tul secolului al XVII-lea, stăpânind în timp<br />
întinse domenii <strong>şi</strong> castele.<br />
Documentele fondului menţionează pe Constantin Mocsonyi, preot,<br />
pe cei trei fii, Petru (+1775), Mihai (+1789), căsătorit cu Eva Kefala <strong>şi</strong> pe<br />
Andrei (+1782), căsătorit cu Ecaterina Cojoca. Mihai este considerat<br />
întemeietorul liniei Mocsonyi, iar Andrei al liniei Mocsonyi de Foen 2 .<br />
Dintre membrii familiei, mai cunoscuţi sunt Andrei Mocsonyi<br />
(1812-1880) <strong>şi</strong> Alexandru Mocsonyi (1841-1909).<br />
Andrei Mocsonyi a fost căsătorit cu Laura Cernovici. În anul<br />
1849 era comisar districtual suprem în zonele locuite de români în Banat,<br />
după ocuparea unor funcţii administrative se retrage la domeniul familial<br />
din Foen. În 1866, în perioada „regimului liberal” devine membru al<br />
Senatului Imperial lărgit de la Viena <strong>şi</strong> militează pentru declararea<br />
Banatului ca provincie aparte; s-a făcut cunoscut prin colaborarea cu<br />
Andrei Şaguna pentru înfiinţarea Mitropoliei Ortodoxe Române.<br />
Alexandru Mocsonyi, fiul lui Mihai <strong>şi</strong> al Ecaterinei Mocsonyi, a<br />
fost căsătorit cu Elena, născută Somogzi de Gyöngyös, a făcut studii<br />
juridice la Budapesta <strong>şi</strong> Viena, a fost deputat în Parlamentul din<br />
Budapesta (1865-1874) <strong>şi</strong> reprezentant al luptei românilor din Banat <strong>şi</strong><br />
vestul Transilvaniei pentru obţinerea egalităţii în drepturi cu celelalte<br />
naţiuni din imperiu. A fost primul preşedinte al Partidului Naţional al<br />
Românilor din Banat <strong>şi</strong> Ungaria, promotor al unirii acestuia cu Partidul<br />
Naţional Român din Transilvania (1881) <strong>şi</strong> preşedinte al ASTREI în anii<br />
1901-1904. Alexandru Mocsonyi a contribuit în mod deosebit la<br />
dezvoltarea literaturii <strong>şi</strong> ziaristicii din Transilvania, a fost <strong>şi</strong> un bun<br />
compozitor <strong>şi</strong> pianist.<br />
Documentele fondului familial Mocioni au fost ordonate în şapte<br />
grupe.<br />
În prima grupă au fost clasate actele de familie, testamente<br />
(testamentul lui Mihai Mocsonyi Popovici, al soţiei acestuia, Eva Kefala<br />
p. 1-2.<br />
2 Vezi prefaţa la Inventarul fondului Familial Mocioni (Mocsonyi),<br />
119
120<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
<strong>şi</strong> al lui Anton Mocsonyi), genealogii, acte de moştenire <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> proceselor<br />
de succesiuni (actele de înfiere a lui Ionel Stârcea Mocsonyi) <strong>şi</strong> diverse<br />
documente emise de avocaţii Emil Babeş, Maximilian Lederer <strong>şi</strong><br />
C. Diaconovici.<br />
Grupa a doua de documente însumează documente relative la<br />
activitatea socială <strong>şi</strong> politică a membrilor familiei Mocsonyi, la eforturile<br />
depuse pentru înfiinţarea Mitropoliei Ortodoxe din Transilvania, <strong>ale</strong>gerea<br />
lui Andrei Şaguna ca mitropolit, numirea lui Miron Cristea ca episcop de<br />
Caransebeş, precum <strong>şi</strong> pentru subvenţionarea unor ziare <strong>şi</strong> fundaţii,<br />
construirea de şcoli <strong>şi</strong> biserici româneşti. Menţionăm <strong>şi</strong> existenţa<br />
corespondenţei contelui Appóni cu mitropolitul Meţianu, a lui Andrei<br />
Mure<strong>şi</strong>anu cu Alexandru Mocsonyi <strong>şi</strong> pe cea a episcopului Dionisius<br />
Popovici din Foen.<br />
La grupa corespondenţă au fost incluse scrisorile aparţinând<br />
membrilor familiei, cele primite de la Victor <strong>şi</strong> Emil Babeş, Alexandru<br />
Bojinca, Iacob Bologa, Miron Cristea, Elie Dăianu, C. Diaconovici,<br />
Vasile Goldiş, Take Ionescu, George Popp, Ioan Popp <strong>şi</strong> o sinteză a<br />
declaraţiei lui Ioan Stârcea-Mocsonyi din anul 1947.<br />
La sfâr<strong>şi</strong>tul fondului au fost ordonate fotografii <strong>ale</strong> unei fabrici,<br />
caiete cu însemnări <strong>ale</strong> lui Alexandru Mocsonyi <strong>şi</strong> versuri scrise de<br />
Gheorghe Mocsonyi.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 239-241.<br />
195. MOLDA Paul (1885-?)<br />
●Anii extremi: 1884-1975, 196 u.a., inventar nr. 1842.<br />
Pictorul Paul Molda – Pavel Ioan Popescu – s-a născut la Bârlad, a<br />
urmat cursurile Şcolii de Belle-Arte din Bucureşti <strong>şi</strong> Veneţia, a fost<br />
profesor la Giurgiu, a pictat <strong>şi</strong> refăcut pictura murală a mai multor biserici.<br />
Fondul personal Paul Molda conservă acte de stare civilă, de<br />
şcolaritate, articole de specialitate, memorii de activitate <strong>ale</strong> pictorului,<br />
cataloage de expoziţii, afişe, desene, schiţe <strong>şi</strong> reproduceri după lucrările<br />
s<strong>ale</strong>, note <strong>şi</strong> însemnări, corespondenţă cu Nicolae Grigorescu, Margareta<br />
Mexis, Arthur Verona, fotografii <strong>şi</strong> documente relative la părinţii<br />
pictorului, Ion <strong>şi</strong> Polixenia Popescu, domiciliaţi în Ploieşti.<br />
196. MOLDOVAN Victor<br />
●Anii extremi: 1918-1973, 21 u.a., inventar nr. 1643.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
Fondul arhivistic creat de Victor Moldovan, participant la<br />
Adunarea Naţională de la Alba Iulia de la 1 Decembrie 1918, membru al<br />
Sfatului Naţional Român, cuprinde documente <strong>person<strong>ale</strong></strong>, memorii<br />
privind recuperarea locuinţelor naţionalizate din Bucureşti <strong>şi</strong> Predeal,<br />
studii <strong>şi</strong> articole ştiinţifice din domeniul istoriei mişcărilor soci<strong>ale</strong>, o<br />
cerere de intrare în Partidul Comunist Român, corespondenţă cu Muzeul<br />
din Alba Iulia <strong>şi</strong> fotografii.<br />
197. MOLDOVEANU Ştefan Ion<br />
●Anii extremi: 1939-1973, 7 u.a., inventar nr. 1843.<br />
De la profesorul Ştefan Ion Moldoveanu se păstrează doar câteva<br />
studii în manuscris, referitoare la Gimnaziul din Buzău, Liceul Bogdan<br />
Petriceicu Hasdeu <strong>şi</strong> învăţătorul Dionisie Romano.<br />
198. MORŢUN G. Vasile (1860-1919)<br />
●Anii extremi: 1893-1921, 220 u.a., inventar nr. 612,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> italiană.<br />
Vasile Morţun, descendent al unei vechi familii boiereşti, a urmat<br />
cursurile Facultăţii de Litere <strong>şi</strong> Filosofie de la Bruxelles. A fost atras de<br />
ideile socialiste <strong>şi</strong>, în colaborare cu Ioan Nădejde, a condus revista<br />
„Contemporanul”.<br />
Fondul personal Vasile G. Morţun cuprinde un mare număr de<br />
scrisori, acte <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> referitoare la succesiunea Ana Gh. Morţun,<br />
administrarea averii maiorului Al. G. Morţun <strong>şi</strong> vânzarea mo<strong>şi</strong>ei Armăşeşti.<br />
Între semnatarii scrisorilor se numără personalităţi politice, scriitori,<br />
artişti dramatici <strong>şi</strong> plastici <strong>şi</strong> oameni de ştiinţă: Paulina Alecsandri, I. C.<br />
Bacalbaşa, Emanoil Bardasare, Ion Bianu, Ionel <strong>şi</strong> Vintilă Brătianu, dr. I.<br />
Cantacuzino, Anton Carp, I. Cămărăşescu, Alexandru Davila, Susanne<br />
Deprés, Alda Borelli De Sanctis, M. A. Dumitrecu, Nicolae Gane, Ion<br />
Ghica, Octavian Goga, Spiru Haret, Nerva Hodoş, Take Ionescu, Petre Liciu,<br />
Jeanne Lion, I. Manolescu, Constantin Mille, G. Naum, Ioan Nădejde,<br />
Constantin Nottara, Louis Olivier, Gheorghe Panu, generalii Constantin<br />
Prezan <strong>şi</strong> Nicolae Petala, Camil Ressu, Aristiţa Romanescu, G. Schelle, N.<br />
Soreanu, Toma Stelian, Lucia Sturdza-Bulandra, Alexandru Vlahuţă,<br />
Marioara Voiculescu, Ilarie Voronca <strong>şi</strong> Dall Zamphiropol.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 242-243.<br />
199. MORUZI Panaiot (-1859)<br />
121
122<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
●Anii extremi: 1855-1862, 1916-1949, 44 u.a., inventar<br />
nr. 1046, limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Panaiot Moruzi a fost fiul lui Constantin dragomanul, decapitat în<br />
anul 1821, acuzat de favorizarea revoluţiei greceşti, a fost căsătorit cu<br />
Aglae Plagino cu care a avut un fiu, Dumitru Moruzi.<br />
Corespondenţa prinţului Panaiot Moruzi, adresată soţiei s<strong>ale</strong>, <strong>şi</strong> fratelui<br />
său, Costaki, face referire, în special, la Războiul Crimeii, în timpul căruia a<br />
condus un batalion de voluntari greci <strong>şi</strong> moldoveni. La aceasta se adaugă<br />
scrisorile aparţinând lui Alexandru Moruzi adresate lui Apostol Arsachi,<br />
ministru, în legătură cu problemele Comisiei Centr<strong>ale</strong> de la Focşani.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 244-245.<br />
200. MUREŞIANU Aurel Horia<br />
●Anii extremi: 1879-1882; 1914-1942, 19 u.a., inventar<br />
nr. 1122.<br />
Aurel Horia Mure<strong>şi</strong>anu (1889-1950) este nepotul lui Iacob <strong>şi</strong><br />
Andrei Mure<strong>şi</strong>anu, tatăl acestuia, Aurel Mure<strong>şi</strong>anu (1847-1909), doctor<br />
în filosofie, ziarist <strong>şi</strong> om politic, a fost unul dintre autorii<br />
Memorandumului <strong>şi</strong> redactorii „Gazetei Transilvaniei”.<br />
De la Aurel Horia Mure<strong>şi</strong>anu, care a condus „Gazeta<br />
Transilvaniei”, se păstrează manuscrisele studiilor istorice, corespondenţa<br />
de redacţie <strong>şi</strong> cea cu diferite personalităţi, cum ar fi Emanoil Bucuţa, Ioan<br />
C. Filitti, Francisc Hossu-Longin, I. Magheru, Sextil Puşcariu, Alexandru<br />
Socec <strong>şi</strong> documente de la Spitalul nr. 162 din Braşov, din timpul celui<br />
de-al doilea război mondial.<br />
Din arhiva tatălui său, Aurel Mure<strong>şi</strong>anu, reţine atenţia un dosar de<br />
la Comitetul instituit la Braşov în anul 1879 pentru ajutorarea românilor<br />
care au suferit de pe urma inundaţiilor.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 246-247.<br />
201. NACU Constantin (1844-1920)<br />
●Anii extremi: 1870-1887, 19 u.a., inventar nr.1240.<br />
Pentru magistratul <strong>şi</strong> omul politic Constantin Nacu se păstrează<br />
puţine documente, doar câteva scrisori primite de la mitropolitul Calinic,<br />
Eugen Carada, P. Cristea, N. Guran, I. C. Kostan, Vasile Lascăr, Livia
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
Maiorescu, Alexandru A. Plagino, R. Rallet, Radu Rosetti, I. D.<br />
Spineanu, Vasile Sturdza <strong>şi</strong> V.A. Urechia, referitoare la intervenţiile lui<br />
Constantin Nacu, în calitate de ministru al Justiţiei.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 248.<br />
202. NAUM<br />
●Anii extremi: 1891-1948, 87 u.a., inventar nr. 917.<br />
Documentele fondului Naum au fost create de Anton Naum<br />
(1829-1917), poet, profesor de limba franceză la Universitatea din Ia<strong>şi</strong>,<br />
membru al Academiei Române, al Societăţii „Junimea”, colaborator la<br />
revista „Convorbiri Literare” <strong>şi</strong> de fiii acestuia, Alexandru, scriitor <strong>şi</strong><br />
conferenţiar de istoria artelor la Universitatea din Ia<strong>şi</strong> <strong>şi</strong> de către Teodor<br />
Naum, poet <strong>şi</strong> profesor de limba latină la Universitatea din Cluj.<br />
Fondul familiei Naum a fost structurat pe grupe de documente:<br />
<strong>person<strong>ale</strong></strong>, privind activitatea creatorilor de fond, de proprietate<br />
(administrarea mo<strong>şi</strong>ei Vădurelele din judeţul Neamţ), despre modul de<br />
viaţă <strong>şi</strong> corespondenţă.<br />
Corespondenţa organizată în fond aparţine fraţilor Naum <strong>şi</strong> a fost<br />
purtată cu universităţile din Ia<strong>şi</strong> <strong>şi</strong> Cluj, Constantin Daicoviciu,<br />
R. Manoliu, Sextil Puşcariu, cu mama lor, Ecaterina Naum. Semnalăm <strong>şi</strong><br />
un număr de 189 de fotografii <strong>ale</strong> fraţilor Naum <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> prietenilor acestora.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 249-250.<br />
1145.<br />
203. NEDIOGLU Gheorghe (1883-1963)<br />
●Anii extremi: 1851; 1906-1920, 26 u.a., inventar nr.<br />
Gheorghe Nedioglu a fost profesor de limba română <strong>şi</strong> latină,<br />
director la Liceul „Gheorghe Şincai” din Bucureşti, a editat <strong>şi</strong> manu<strong>ale</strong><br />
şcolare. În anii 1904-1923 a funcţionat la <strong>Arhive</strong>le Statului ca arhivist<br />
p<strong>ale</strong>ograf <strong>şi</strong> subdirector, colaborator apropiat a lui Dimitre Onciul<br />
(director general al <strong>Arhive</strong>lor Statului 1900-1923).<br />
În acest fond au fost ordonate scrisori de la Eugen Lovinescu,<br />
Dimitre Onciul <strong>şi</strong> R. Schröder, cu referire la chestiuni şcolare, precum <strong>şi</strong><br />
scrisori de la părinţii <strong>şi</strong> fraţii lui Gheorghe Nedioglu. Menţionăm <strong>şi</strong><br />
existenţa unei fotografii a lui Constantin Moisil.<br />
123
124<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 251-252.<br />
204. NENIŞIOR<br />
●Anii extremi: 1858-1939, 125 u.a., inventar nr. 1707.<br />
Fondul însumează documente create de Ion Neni<strong>şi</strong>or, proprietar,<br />
de soţia acestuia, Erofilica <strong>şi</strong> copiii lor: colonelul Gheorghe (căsătorit cu<br />
sora lui Nicolae Titulescu, Cornelia), Constantin, Maria (căsătorită<br />
Sergiu <strong>şi</strong> Bogdan), Alexandra <strong>şi</strong> Elena Neni<strong>şi</strong>or <strong>şi</strong> sunt grupate în acte<br />
<strong>person<strong>ale</strong></strong>, de administrare a averii <strong>şi</strong> corespondenţă.<br />
În grupa „corespondenţă” se detaşează scrisorile Corneliei<br />
Titulescu Neni<strong>şi</strong>or primite de la Paola Cristu <strong>şi</strong> Sever Rădulescu, <strong>ale</strong><br />
Mariei Titulescu <strong>şi</strong> telegramele mareşalului Constantin Prezan adresate<br />
Mariei Bogdan, scrisorile primite de colonelul Gheorghe Neni<strong>şi</strong>or de la<br />
Paola Cristu, născută Titulescu <strong>şi</strong> Alexandra Kiriacescu, precum <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> lui<br />
Sergiu Neni<strong>şi</strong>or, secretar particular al lui Nicolae Titulescu, primite de la<br />
N. Buzdugan <strong>şi</strong> Maria Bogdan.<br />
Un loc aparte îl ocupă documentele create de avocatul George<br />
Neni<strong>şi</strong>or, şef de cabinet în Ministerul de Interne, fiul lui Gheorghe <strong>şi</strong> al<br />
Corneliei Neni<strong>şi</strong>or <strong>şi</strong> de soţia acestuia Marise Neni<strong>şi</strong>or, născută Iuca. De<br />
la George Neni<strong>şi</strong>or s-au păstrat manuscrise literare, un jurnal intim <strong>şi</strong><br />
scrisori adresate soţiei. Pentru Marise Neni<strong>şi</strong>or remarcăm corespondenţa<br />
primită de la Maria Alimănişteanu, Angela Băltăţeanu, actriţă, Lia<br />
Brătianu, Lucia Sturdza-Bulandra, Mircea Eliade, Alexandru Kiriţescu,<br />
Mihai Oromolu, fost guvernator al Băncii <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong>, Ioana Perticari <strong>şi</strong> de<br />
la Virginia Stăinar, actriţă.<br />
Au mai fost incluse în fond un jurnal al Paolei Cristu <strong>şi</strong> acte <strong>ale</strong><br />
familiei Iuca.<br />
205. NESTORESCU Jean<br />
●Anii extremi: 1907-1972, 28 u.a., inventar nr. 1619,<br />
limbile: franceză, engleză <strong>şi</strong> română.<br />
Din activitatea violonistului Jean Nestorescu s-au păstrat în fondul<br />
arhivistic constituit pentru acesta, programe <strong>ale</strong> unor concerte susţinute în<br />
ţară <strong>şi</strong> în Statele Unite, decupări din ziare americane, corespondenţă cu<br />
Orghidan, contele de la Salle, Walter Logan, director la Şcoala<br />
de vioară din Cleveland, cu soţia sa, Caterina Nestorescu, mezzo-soprană<br />
<strong>şi</strong> fotografii, printre care <strong>şi</strong> una reprezentându-l pe aviatorul român<br />
Romeo Popescu.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
206. NISTOR Petre<br />
●Anii extremi: 1940-1960, 10 u.a., inventar nr. 1844.<br />
Profesorul de limba română Petre Nistor s-a ocupat <strong>şi</strong> cu<br />
achiziţionarea de documente, cărţi <strong>şi</strong> lucrări artistice pentru diverse<br />
muzee <strong>şi</strong> persoane particulare.<br />
În fondul său personal se găsesc oferte de documente pentru<br />
achiziţionare făcute muzeelor din Focşani, Ia<strong>şi</strong>, Sfântu Gheorghe <strong>şi</strong><br />
<strong>Arhive</strong>lor Naţin<strong>ale</strong> din Târgu Mureş, precum <strong>şi</strong> scrisori de familie.<br />
207. NITREANU Nicolae<br />
●Anii extremi: 1882-2000, 91 u.a., inventar nr. 2467,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> rusă.<br />
Învăţătorul Nicolae Nitreanu s-a născut în judeţul Tighina, a fost<br />
cadru didactic în satul Plop-Ştiubei, în anul 1944 s-a refugiat cu familia<br />
în Transilvania.<br />
Nicolae Nitreanu a cercetat documente <strong>şi</strong> a scris lucrări despre<br />
istoria Basarabiei <strong>şi</strong> apartenenţa ei la România.<br />
În fondul donat Direcţiei <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong> se<br />
regăsesc amintiri despre refugierea familiei s<strong>ale</strong> din Basarabia,<br />
manuscrisele unor lucrări printre care <strong>şi</strong> Moldova – pagini de istorie.<br />
Documente, mărturii, studii, 11 volume <strong>şi</strong> Albumul istoric al Moldovei<br />
dintre Prut <strong>şi</strong> Nistru – Basarabia, 2 volume, actul constitutiv <strong>şi</strong> statutul<br />
asociaţiei „Sfatul Ţării”, documente relative la Cercul basarabenilor,<br />
banca „Cooperativa Refugiaţilor Basarabeni”, organizaţia „Femeile<br />
basarabene”, Liga „Fiii lui Ştefan cel Mare” <strong>şi</strong> Pantelimon Halippa; copii<br />
după documente importante pentru istoria Basarabiei, extrase din arhiva<br />
lui Ion Pelivan de la Biblioteca Academiei Române, articole din lucrările<br />
altor autori privind Basarabia <strong>şi</strong> fotografii reprezentând diferite<br />
personalităţi <strong>ale</strong> culturii <strong>şi</strong> politicii româneşti.<br />
208. NIŢESCU<br />
●Anii extremi: 1857-1969, 32 u.a., inventar nr. 1706.<br />
Arhiva familiei Niţescu, constituită din acte de stare civilă,<br />
certificate de studii, brevete de acordare a unor distincţii <strong>şi</strong> scrisori, a fost<br />
creată de fraţii Alexandru, militar de carieră <strong>şi</strong> Nicolae Niţescu, avocat <strong>şi</strong><br />
apoi colonel, de Ana, căsătorită cu Mihai Şt. Marinescu, precum <strong>şi</strong> de<br />
acesta din urmă, profesor la Râmnicu Vâlcea <strong>şi</strong> Bucureşti, membru în<br />
diferite comisii în cadrul Direcţiei Gener<strong>ale</strong> a Teatrelor din Ministerul<br />
Instrucţiunii <strong>şi</strong> Cultelor.<br />
125
126<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
209. OBEDEANU<br />
●Anii extremi: 1642-1929, 7 u.a., inventar nr. 1620.<br />
Pentru membrii familiei Obedeanu, boieri originari din Oltenia,<br />
atestată încă din secolul al XVI-lea, există foarte puţine documente: un<br />
arbore genealogic al familiei, fotografii <strong>ale</strong> şcolii <strong>şi</strong> bisericii Obedeanu<br />
din Craiova <strong>şi</strong> o scrisoare a Academiei Reg<strong>ale</strong> a Serbiei prin care i se<br />
solicită lui Constantin B. Obedeanu (1875-?) lucrarea Relaţiile istorice<br />
<strong>ale</strong> <strong>României</strong> cu Serbia, publicată în anul 1929.<br />
210. OBRENOVIĆ Miloš (1780-1860)<br />
●Anii extremi: 1827-1860, 55 u.a., inventar nr. 1623.<br />
Miloš Obrenović, prinţ al Serbiei (1815-1839), (1858-1860), prin<br />
căsătoria cu Maria M. Catargi a stăpânit mai multe mo<strong>şi</strong>i în Ţara<br />
Românească, printre care Tămădău <strong>şi</strong> Mavrodin din judeţul Teleorman.<br />
În arhiva Miloš Obrenović au fost clasate documente referitoare la<br />
proprietăţile acestuia, la conflictele avute cu Vasile Bacaloglu pentru<br />
pădurea Tămădău, pricina avută cu moştenitorii baronului Hristofor<br />
Sachelarie în problema mo<strong>şi</strong>ei Mavrodin, la datoriile lui Iacob Medeni<br />
din Silistra.<br />
211. OPRIŞ Ştefan (1893-1979)<br />
●Anii extremi: 1915-1946, 34 u.a., inventar nr. 2085.<br />
Generalul Ştefan Opriş s-a născut la Bucureşti, a studiat la Şcoala<br />
Militară de Ofiţeri de Infanterie, a condus Regimentul de Gardă „Mihai<br />
Viteazul”, infanteria Diviziei I Gardă. În perioada 26 - 30 septembrie<br />
1944 a fost capturat de sovietici.<br />
În acest fond au fost incluse registre, jurn<strong>ale</strong> de operaţiuni <strong>ale</strong><br />
Regimentului 6 de Gardă „Mihai Viteazul” pe timpul campaniei din<br />
Basarabia <strong>şi</strong> Ucraina, ordine <strong>ale</strong> Diviziei I, rapoarte operative, note<br />
informative, tabele cu pierderi de armament <strong>şi</strong> materi<strong>ale</strong> din timpul<br />
operaţiunilor militare din anul 1944 de pe frontul din Moldova, însemnări<br />
despre luptele <strong>şi</strong> situaţia din Ungaria <strong>şi</strong> fotografii de pe frontul de Est.<br />
Bibliografie:<br />
Crisanta Podăreanu, Fondul personal „General Ştefan Opriş”, în<br />
„Arhiva Românească”, an CLV (serie nouă), tom I, fasc. 2, 1995, p. 229-230.<br />
212. OPRIŞANU Emil (1906-?)<br />
●Anii extremi: 1933-1947, 10 u.a., inventar nr. 1845.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
Emil Oprişanu, licenţiat în drept, s-a născut la Buzău, a îndeplinit<br />
diferite misiuni în Ministerul de Externe: secretar III al Legaţiei<br />
<strong>României</strong> la Atena <strong>şi</strong> Belgrad, consul la Consulatul român de la Skoplje,<br />
secretar al Comisiei pentru Studierea <strong>şi</strong> Pregătirea Documentelor pentru<br />
Conferinţa de Pace de la Paris, director adjunct al Cabinetului <strong>şi</strong> Cifrului.<br />
În anul 1947 a fost însărcinat cu lucrările de aplicare a prevederilor<br />
Tratatului de Pace.<br />
În fondul arhivistic Emil Oprişanu au fost ordonate documente<br />
<strong>person<strong>ale</strong></strong>, decizii de numire în funcţii, corespondenţă purtată cu<br />
N. Todiraşcu, referitoare la documentele de aplicare a Armistiţiului, <strong>şi</strong><br />
Alexandru Creţianu; o scrisoare a lui Constantin Moisil adresată<br />
directorului <strong>Arhive</strong>lor Ia<strong>şi</strong>, Gheorghe Ungureanu, despre trecutul familiei<br />
Oprişanu, precum <strong>şi</strong> un articol din 1947 intitulat Preludiu la o eră<br />
Molotov.<br />
213. OTETELEŞANU<br />
●Anii extremi: 1579-1888, 551 u.a., inventar nr. 1538,<br />
limbile: română, greacă, franceză <strong>şi</strong> germană.<br />
Pentru cunoscuta familie Oteteleşanu (Otetelişanu), originară din<br />
Vâlcea, Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong> deţine un număr<br />
important de documente ce au fost organizate în mai multe serii.<br />
Primele două grupe de documente <strong>ale</strong> fondului se referă la mo<strong>şi</strong>ile<br />
familiei Oteteleşanu: Măgurele, Chiselet, Clinciu, Sinteşti, Floceşti din<br />
judeţul Ilfov, Brăgăreşti, judeţul Saac, Gârla, V<strong>ale</strong>a-Anilor, Vlădaia,<br />
judeţul Mehedinţi, Otetelişu, Gergeni, Beneşti, Băbeni, judeţul Vâlcea<br />
ş.a., la case, locuri de case <strong>şi</strong> vii.<br />
Menţionăm existenţa unor cărţi domneşti de la Mihnea Turcitul,<br />
Radu Mihnea, Alexandru Iliaş, Constantin Şerban, Nicolae <strong>şi</strong> Constantin<br />
Mavrocordat, Alexandru Ipsilanti, Alexandru Moruzi, Mihai Suţu <strong>şi</strong> Ioan<br />
Gheorghe Caradgea, a unor zapise, anafor<strong>ale</strong>, hotărnicii <strong>şi</strong> hotărâri<br />
judecătoreşti, emise în legătură cu proprietăţile familiei.<br />
În ultima grupă de documente a fost clasată corespondenţa primită<br />
de către Ioan Oteteleşanu, în perioada 1843-1888, de la diferite persoane:<br />
Iorgu Alexandrescu, Lascăr Catargi, A. <strong>şi</strong> C. Serghiad, S.<br />
Siomănescu, U. Ubicini.<br />
De asemenea, au fost incluse în fond acte despre Epitropia<br />
Bisericii Sf. Ilie din Craiova, bilanţul vămilor Valahiei pe anul 1856 <strong>şi</strong> al<br />
Ţării Româneşti pe anul 1857.<br />
127
128<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
214. PANAITESCU Emil (1885-?)<br />
●Anii extremi: 1910-1955, 339 u.a., inventar nr. 946,<br />
limbile: română, italiană <strong>şi</strong> franceză.<br />
Emil Panaitescu, absolvent al studiilor de istorie <strong>şi</strong> filosofie în<br />
Germania <strong>şi</strong> Italia, profesor de arheologie <strong>şi</strong> istorie antică la<br />
Universitatea din Cluj, a fost directorul Şcolii de la Roma <strong>şi</strong> consilier al<br />
Legaţiei <strong>României</strong> pe lângă Vatican. După anul 1944, a emigrat în<br />
Occident.<br />
Fondul arhivistic organizat pentru acesta cuprinde documente<br />
provenite din activitatea desfăşurată de Emil Panaitescu la Şcoala de la<br />
Roma, manuscrisele unor lucrări <strong>şi</strong> însemnări zilnice (1940-1947),<br />
transcrieri de documente mediev<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> corespondenţă primită de la:<br />
Vittorio Alfieri, ministrul italian al Culturii, dr. Angelescu, Dumitru<br />
Berciu, Mihail Berza, A. Bollaté, consulul Italiei în Elveţia, Alexandru<br />
Ciorănescu, Dimitrie N. Ciotori, Dimitrie Ciurea, Constantin Daicoviciu,<br />
Aurel Decei, pictorul Eugen Drăguţescu, Dimitrie Gusti, Nicolae Iorga,<br />
Gheorghe T. Kirileanu, Al. Kiriţescu, G. Popa-Lisseanu, Ion Minulescu,<br />
Sextil Puşcariu, Constantin Rădulescu-Motru, Gheorghe Tătărescu,<br />
Dumitru Tudor, Andrei Veréss, Ştefan Voitec, Radu Vulpe <strong>şi</strong> membrii<br />
familiei.<br />
215. PANGICĂ D. Nicolae<br />
●Anii extremi: 1944-1977, 7 u.a., inventar nr. 1711.<br />
De la aviatorul Nicolae Pangică, participant la cel de-al doilea<br />
război mondial, au fost ordonate în fond ordine de zi, un raport asupra<br />
activităţii acestuia din timpul evenimentelor de la 23 August 1944 <strong>şi</strong> un<br />
extras de jurnal de operaţiuni al Batalionului de Paraşutişti cu referiri la<br />
aceea<strong>şi</strong> perioadă.<br />
216. PANOPOL<br />
●Anii extremi: -1917, 27 u.a., inventar nr. 1667,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
În fondul familiei Panopol au fost inventariate documente ce<br />
aparţin lui Leonida Panopol (Panopulo), secretarul lui Rosetti Bălănescu,<br />
membru al Epitropiei Spit<strong>ale</strong>lor Casei Sf. Spiridon din Ia<strong>şi</strong> <strong>şi</strong> soţiei<br />
acestuia Ecaterina Panopol, din Ia<strong>şi</strong>. Dintre acestea menţionăm o<br />
înştiinţare semnată de Mihail Kogălniceanu, ministru de Externe, o<br />
telegramă de condoleanţe trimisă de George Mârzescu, scrisori <strong>ale</strong> lui<br />
Ion Vineş, avocat al Legaţiei Franţei la Bucureşti <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> Luciei<br />
Kogălniceanu-Bogdan.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
217. PAPACOSTEA G. Petre<br />
• Anii extremi: 1907-1963, 85 u.a., inventar nr. 1769.<br />
Petre G. Papacostea a fost deputat, secretar al mareşalului<br />
Alexandru Averescu <strong>şi</strong> membru marcant al Partidului Poporului.<br />
Între documentele incluse în fond semnalăm scrisorile primite de<br />
la Constantin Argetoianu, Alexandru Averescu, Clotilda <strong>şi</strong> Silvia<br />
Averescu, Gheorghe I. Brătianu, Grigore Carp, A. C. Cuza, I. G. Duca,<br />
Nicolae Filipescu, Constantin C. Giurescu, Octavian Goga, Eugen <strong>şi</strong><br />
Veturia Goga, Vasile Goldiş, Virgil Madgearu, Mihail Manoilescu,<br />
Constantin Meissner, Ion Mihalache, C. I. Mitilineu, generalul Ioan<br />
Răşcanu, Radu Sbiera, Gheorghe Tătărescu, precum <strong>şi</strong> note, discursuri <strong>şi</strong><br />
articole.<br />
218. PAPINIU<br />
●Anii extremi: 1853-1950, 301 u.a., inventar nr. 1645.<br />
Fondul Papiniu cuprinde documente create de preotul Nicolae<br />
Ioachimescu, descendent dintr-o familie de preoţi transilvăneni <strong>şi</strong> de fiul<br />
acestuia, Ioan N. Papiniu Ioachimescu (1853-?), licenţiat în drept la<br />
Paris, diplomat, secretar de legaţie al <strong>României</strong> la Salonic <strong>şi</strong><br />
Constantinopol, consul general la Budapesta <strong>şi</strong> Sofia, ministru<br />
plenipotenţiar la Belgrad <strong>şi</strong> Haga.<br />
În general, documentele fondului fac referiri la preotul Nicolae<br />
Ioachimescu, Ioan N. Papiniu, la soţia acestuia Franceschina Papiniu,<br />
născută Aqvarone <strong>şi</strong> la fiii lor, Eugen <strong>şi</strong> Emil.<br />
Un loc important îl ocupă documentele referitoare la activitatea<br />
diplomatică a lui Ioan N. Papiniu <strong>şi</strong> corespondenţa acestuia purtată cu<br />
generalul Alexandru Averescu, D. C. Băicoianu, Alexandru Beldiman,<br />
Marcu Beza, V. Diamandi (profesor la şcolile române din Macedonia),<br />
Petre P. Carp, I. C. Caragiani, A. Constantinescu, profesor în Bitolia,<br />
G. Derussi, Ioan C. Filitti, Dimitrie Ghica, F. Greceanu, C. Hiotu, Take<br />
Ionescu, Nicolae Iorga, Ion Kalinderu, C. Kogălniceanu, consul la<br />
Salonic, G. Manu, Alexandru Marghiloman, Gabriel M. Mitilineu, C. S.<br />
Nanu, Hercule Pavaliuc, G. C. Popovici, diplomat, Constantin Langa-<br />
Răşcanu, C. Sordony, Nicolae Xenopol <strong>şi</strong> Duiliu Zamfirescu.<br />
Sunt incluse în fond <strong>şi</strong> corespondenţa Franceschinei Papiniu cu<br />
rudele s<strong>ale</strong> din familia Aqvarone, a lui Emil Papiniu, avocat,<br />
Eugen Papiniu <strong>şi</strong> fotografii.<br />
129
130<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
219. PARASCHIVESCU George<br />
●Anii extremi: 1898-1944, 55 u.a., inventar nr. 2228.<br />
George Paraschivescu a fost consilier al <strong>României</strong> la Budapesta,<br />
New York <strong>şi</strong> Tokio, secretar în Ministerul de Externe. În fondul acestuia<br />
se regăsesc scrisori de la Anton Bibescu, I. Contzescu, Radu Cuţarida,<br />
Octav George Lecca, consul în Brazilia, Victor Onişor, Traian Stârcea <strong>şi</strong><br />
Ioan Stârcea-Mocsonyi.<br />
220. PARHON Constantin I. (1874-1969)<br />
●Anii extremi: 1874-1974, 277 u.a., inventar nr. 1709,<br />
limbile: română, franceză, engleză <strong>şi</strong> germană.<br />
Academicianul Constantin I. Parhon s-a născut la 28 octombrie<br />
1874, la Câmpulung Muscel. A studiat la Bucureşti, a fost profesor la<br />
Ia<strong>şi</strong> <strong>şi</strong> din anul 1946 director al Institutului de Endocrinologie din<br />
Bucureşti. A fost membru a numeroase societăţi ştiinţifice naţion<strong>ale</strong> <strong>şi</strong><br />
internaţion<strong>ale</strong>, preşedinte al Prezidiului Marii Adunări <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> în anul<br />
1948 <strong>şi</strong> preşedinte al ARLUS.<br />
Din căsătoria cu Constanţa Mândreanu (1901), au rezultat patru<br />
copii: Constantin, Constanţa, Florica <strong>şi</strong> Ionica, căsătorită cu<br />
academicianul Ştefan Milcu.<br />
Fondul de documente aparţinând lui Constantin I. Parhon<br />
cuprinde acte <strong>person<strong>ale</strong></strong>, decizii de numire în diverse funcţii, invitaţii la<br />
manifestări ştiinţifice naţion<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> internaţion<strong>ale</strong>.<br />
O mare parte dintre acestea este reprezentată de corespondenţa<br />
purtată de C. I. Parhon cu membri de familie, savanţi, medici <strong>şi</strong><br />
personalităţi româneşti: Ana Aslan, Tudor Arghezi, Dumitru Bagdazar,<br />
T. Burghele, Gala Galaction, Dimitrie Gusti, Gheorghe Marinescu,<br />
Neniţescu <strong>şi</strong> Constantin Rădulescu-Motru.<br />
Bibliografie:<br />
Viorica Hostiuc, Fondul personal „Academician prof. dr. C. I.<br />
Parhon”, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 1, 1986, p. 48-55.<br />
221. PĂDURARU Teodor (1893-?)<br />
●Anii extremi: 1907-, 27 u.a., inventar nr. 2279.<br />
Documentele create de Teodor Păduraru, militant basarabean<br />
pentru unire <strong>şi</strong> membru al Partidului Naţional Ţărănesc, au fost<br />
organizate într-un mic fond personal ce conţine apeluri către osta<strong>şi</strong>i<br />
basarabeni, Declaraţia Sfatului Ţării din 27 martie 1918, un program <strong>şi</strong><br />
apele <strong>ale</strong> Partidului Ţărănesc Basarabean, versuri pe tema asupririi
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
basarabenilor, carnete cu proverbe basarabene, însemnări <strong>ale</strong> poetului<br />
Alexie Mateevici, ilustrate <strong>şi</strong> fotografii.<br />
222. PÂCLIANU Elena<br />
●Anii extremi: 1868-1895, 5 u.a., inventar nr. 2082.<br />
În fondul arhivistic constituit pentru Elena Pâclianu se păstrează<br />
corespondenţa referitoare la mo<strong>şi</strong>ile Brăieşti <strong>şi</strong> Cândeşti, judeţul .<br />
223. PÂNTEA Gherman (1894-?)<br />
●Anii extremi: 1916-1967, 26 u.a., inventar nr. 1646.<br />
Gherman Pântea s-a născut la Zăiceni, judeţul Bălţi, a fost deputat<br />
în Sfatul Ţării, primar al Chi<strong>şi</strong>năului <strong>şi</strong> al Odessei.<br />
Pentru Gherman Pântea a fost constituit un fond personal ce<br />
cuprinde acte <strong>person<strong>ale</strong></strong>, memorii pentru anii 1941-1942, documente în<br />
legătură cu judecarea acestuia după 1946, telegrame de la Gheorghe <strong>şi</strong><br />
Vintilă Brătianu, Ion Inculeţ, Nicolae Iorga, scrisori de la Onisifor Ghibu<br />
<strong>şi</strong> Theodor Pahoaţă, tăieturi de ziare <strong>şi</strong> fotografii.<br />
224. PELIVAN Ion (1876-1954)<br />
●Anii extremi: 1821-1944, 802 u.a., inventar nr. 1449.<br />
Ion Pelivan, militant al mişcării de eliberare naţională a<br />
Basarabiei, om politic <strong>şi</strong> publicist, s-a născut în localitatea Răzeni,<br />
judeţul Chi<strong>şi</strong>nău, a făcut studii de drept la Dorpet. În anul 1916 a fost<br />
mobilizat <strong>şi</strong> trimis pe front, apoi a contribuit la fondarea Partidului<br />
Naţional Moldovenesc. A fost deputat în Sfatul Ţării <strong>şi</strong> în Parlamentul<br />
<strong>României</strong>, ministru al Justiţiei <strong>şi</strong> la Externe, a participat la Conferinţa de<br />
Pace de la Paris (timp în care a editat revista „La Bessarabie”), la<br />
Conferinţa ambasadorilor de la Londra în 1920 <strong>şi</strong> la Conferinţa de la<br />
Geneva în 1922. Din anul 1939 este numit senator, iar în anul 1950 este<br />
arestat <strong>şi</strong> închis la Sighet, unde a decedat.<br />
Fondul arhivistic Ion Pelivan cuprinde documente deosebit de<br />
valoroase: peste 100 de caiete cu caracter memorialistic <strong>şi</strong> acte copiate de<br />
creatorul fondului, referitoare la istoria Basarabiei, studii, lucrări, note <strong>şi</strong><br />
recenzii păstrate în manuscris, dactilografiate sau publicate, o colecţie de<br />
ziare, corespondenţă cu Zamfir C. Arbore, poetul Ion Buzdugan, Gala<br />
Galaction, Pantelimon Halippa, Mihail Kogălniceanu, Ion Inculeţ, Alexei<br />
Mateevici, Nicolae Titulescu, precum <strong>şi</strong> alte documente, printre care o<br />
adresă relativă la înfiinţarea Ligii pentru Eliberarea Românilor din Timoc<br />
<strong>şi</strong> Macedonia, un raport adresat lui Ion Antonescu privind schimbul de<br />
populaţie din Cadrilater <strong>şi</strong> memoriul lui Onisifor Ghibu din 1944<br />
referitor la Comisia de epuraţie.<br />
131
132<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
225. PERIEŢEANU I. Grigore (1879-1959)<br />
●Anii extremi: 1897-1959, 135 u.a., inventar nr. 1241.<br />
Avocatul <strong>şi</strong> poetul Grigore I. Perieţeanu s-a născut la Bucureşti, a<br />
ocupat diferite funcţii: inspector la Poliţia Capit<strong>ale</strong>i, secretar general al<br />
primăriei Bucureştilor, ministru al Lucrărilor Publice <strong>şi</strong> Comunicaţiilor,<br />
preşedinte al Reuniunii Avocaţilor din România, membru al Partidului<br />
Naţional Ţărănesc, al Societăţii Scriitorilor Români, în Consiliul<br />
Superior Naţional al Frontului Renaşterii <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong>, senator în anul 1939.<br />
În anul 1948 a fost epurat din baroul Ilfov, apoi în 1950 arestat <strong>şi</strong> închis.<br />
În fondul Grigore I. Perieţeanu se regăsesc acte <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>ale</strong><br />
acestuia, documente referitoare la relaţiile de familie <strong>şi</strong> succesiunea<br />
Alexandru G. Djuvara, la epurarea din baroul Ilfov, genealogia familiei<br />
Perieţeanu, manuscrise <strong>ale</strong> operelor literare, corespondenţă cu Mircea<br />
Djuvara, Istrate Micescu, Ion Pillat <strong>şi</strong> Radu Rosetti.<br />
226. PERIEŢEANU Vasile Alexandru<br />
●Anii extremi: 1963-1973, 12 u.a., inventar nr. 1846.<br />
Vasile Alexandru Perieţeanu, membru al Comisiei de Heraldică,<br />
Genealogie <strong>şi</strong> Sigilografie de pe lângă Institutul de Istorie „Nicolae<br />
Iorga”, aparţine ramurii „Perieţeanu” din judeţul Buzău, familia fiind<br />
răspândită <strong>şi</strong> în judeţele Ialomiţa, Galaţi, Giurgiu, Olt, Mehedinţi <strong>şi</strong> în<br />
oraşul Bucureşti.<br />
Fondul este constituit din lucrările de genealogie <strong>şi</strong> sigilografie<br />
elaborate de Vasile Alexandru Perieţeanu.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Botoşani.<br />
1242.<br />
227. PETALA Nicolae (1869-?)<br />
●Anii extremi: 1914-1925; 1942, 32 u.a., inventar nr.<br />
Generalul Nicolae Petala s-a născut la Vaslui, a urmat liceul militar,<br />
iar studiile superioare le-a absolvit în Italia <strong>şi</strong> Austria.<br />
A participat la operaţiunile militare din timpul primului război<br />
mondial, fiind numit comandant de divizie <strong>şi</strong> de corp de armată, a fost<br />
senator de drept.<br />
Documentele ce alcătuiesc fondul se referă, în special, la<br />
activitatea militară a generalului. Pe lângă acestea menţionăm<br />
corespondenţa purtată cu Gheorghe Bogdan-Duică, Vasile Meruţiu <strong>şi</strong><br />
Gavril Precup.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
228. PETRESCU Alexandru (?-1896)<br />
●Anii extremi: 1878-1911, 8 u.a., inventar nr. 2070.<br />
Pentru Alexandru Petrescu, funcţionar la Înalta Curte de Casaţie,<br />
s-au păstrat în micul fond personal scrisori adresate soţiei s<strong>ale</strong>, Sarah <strong>şi</strong><br />
invitaţii de participare la recepţii organizate de Palatul Regal.<br />
229. PETRESCU Camil (1894-1957)<br />
●Anii extremi: 1927-1956, 45 u.a., inventar nr. 1673.<br />
Scriitorul Camil Petrescu s-a născut în Bucureşti, a urmat<br />
cursurile liceelor Sf. Sava <strong>şi</strong> Gheorghe Lazăr <strong>şi</strong> Facultatea de Litere <strong>şi</strong><br />
Filosofie.<br />
Camil Petrescu a participat ca voluntar la primul război mondial <strong>şi</strong><br />
a colaborat la diferite reviste, a fost redactor şef al „Revistei Fundaţiilor<br />
Reg<strong>ale</strong>” <strong>şi</strong> director al Teatrului Naţional din Bucureşti.<br />
După anul 1948, devine membru al Academiei <strong>şi</strong> a fost laureat al<br />
Premiului de Stat.<br />
Dintre cele mai interesante documente incluse în fond, menţionăm<br />
scrisorile primite de la Camil Baltazar, Martha Bibescu, Emanoil Bucuţa,<br />
George Călinescu, dramaturgul G. Ciprian, Petre Comarnescu, I. Igiroşanu,<br />
Alexandru Kiriţescu, Eugen Lovinescu, Perpessicius, Irina Procopiu, Mircea<br />
Străinul <strong>şi</strong> de la dr. V. Vâlcovici, rectorul Politehnicii din Timişoara.<br />
230. PETRESCU Paul<br />
●Anii extremi: 1933-1948, 9 u.a., inventar nr. 1712.<br />
Fondul arhivistic al scriitorului Paul Petrescu cuprinde<br />
manuscrisele unor conferinţe <strong>şi</strong> o fotografie reprezentându-l pe acesta.<br />
231. PETRESCU Zaharia (1841-1901)<br />
●Anii extremi: 1787-1956, 279 u.a., inventar nr.1621,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> germană.<br />
Din bogata viaţă <strong>şi</strong> activitate a lui Zaharia Petrescu, medic militar,<br />
profesor de terapeutică la Facultatea de Medicină din Bucureşti,<br />
colaborator apropiat al lui Carol Davila, participant la Războiul de<br />
Independenţă a <strong>României</strong>, cu o prestigioasă activitate ştiinţifică, sunt<br />
conservate în depozitele Direcţiei <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
acte <strong>person<strong>ale</strong></strong>, liste cu personalul medical participant la războiul din<br />
1877-1878, manuscrise <strong>ale</strong> lucrărilor ştiinţifice <strong>şi</strong> corespondenţă.<br />
În cadrul seriei corespondenţă se detaşează scrisorile trimise soţiei<br />
s<strong>ale</strong>, Iosephina Thierman (au avut mai mulţi copii, Olga, Victoria, Nica,<br />
Alina <strong>şi</strong> George) de pe front, din Calafat <strong>şi</strong> Plevna (relatează atacul<br />
133
134<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Plevnei, la 31 august 1877 <strong>şi</strong> capitularea lui Osman Paşa), Lom-Palanka<br />
<strong>şi</strong> Vidin.<br />
Se mai găsesc în fond <strong>şi</strong> documente de la George Z. Petrescu (acte<br />
<strong>person<strong>ale</strong></strong>, studii <strong>şi</strong> lucrări ştiinţifice, corespondenţă cu soţia sa, Maria,<br />
fiica lui C. I. Istrati), fiul lui Zaharia Petrescu, medic, profesor la<br />
Facultatea de Medicină din Bucureşti, cu o bogată activitate în domeniul<br />
istoriei medicinei, participant ca medic militar la războaiele balcanice <strong>şi</strong><br />
la primul război mondial.<br />
Dintre scrisorile primite de George Z. Petrescu le amintim pe<br />
cele de la Grigore Antipa, din partea unor clinici medic<strong>ale</strong>, de la medicul<br />
Edmond Knaff <strong>şi</strong> Paula Kotzebue.<br />
De asemenea, au fost incluse în fond documente create de C. I.<br />
Istrati (1850-1918), doctor în medicină, profesor la Universitatea din<br />
Bucureşti: corespondenţă cu generalului George Manu, Eugenia de<br />
Reus-Ianculescu, Maspero de la Muzeul din Cairo, Pulcheria Nicolae<br />
Moscu <strong>şi</strong> Nicolae C. Rosetti, precum <strong>şi</strong> desene, gravuri, cărţi de vizită,<br />
publicaţii medic<strong>ale</strong>, fotografii de familie <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> unor personalităţi.<br />
232. PLACE Victor (1822-1875)<br />
●Anii extremi: 1844-1899, 34 u.a., inventar nr. 1539.<br />
Diplomatul Victor Place s-a născut la Corbeil în Franţa, a făcut<br />
studii de drept la Paris. A fost numit consul în Haiti, la Mosul în Irak,<br />
până în 1855, unde a efectuat săpături arheologice pe locul vechiului oraş<br />
asirian Ninive, rezultatele <strong>şi</strong> descrierile săpăturilor fiind publicate în<br />
Ninive <strong>şi</strong> Asiria. La 5 iunie 1855, Victor Place soseşte la Ia<strong>şi</strong> în calitate<br />
de consul, susţinând în perioada premergătoare Unirii Principatelor<br />
activităţile <strong>şi</strong> propaganda unionistă. După anul 1863 a fost înlocuit <strong>şi</strong><br />
numit consul la New York.<br />
În anul 1873 se întoarce în Moldova <strong>şi</strong> se stabileşte la Tăngujei,<br />
judeţul Vaslui, la mo<strong>şi</strong>a cumnatul său, Leon Ballif.<br />
Fondul cuprinde documente <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>ale</strong> lui Victor Place:<br />
numirea în funcţia de consul general la Calcutta, diploma acordată de<br />
Ulysse Grant, preşedintele S.U.A., prin care-l recunoaşte pe acesta<br />
consul general al Franţei la New York; rapoarte <strong>şi</strong> interogatorii<br />
referitoare la procesul intentat lui Victor Place pentru modul de<br />
îndeplinire a tratatului privind importul de arme din S.U.A. La acestea<br />
se adaugă o enciclică papală din 1848 privind unirea bisericilor creştine,<br />
corespondenţă primită de Charles Place, episcop de Marsilia, fratele lui<br />
Victor Place <strong>şi</strong> unele rapoarte <strong>şi</strong> note ce reflectă activitatea desfăşurată de<br />
Victor Place la Mosul <strong>şi</strong> mersul campaniei arheologice de la Ninive.
1123.<br />
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
233. PLEŞOIANU I. Ştefan (1895-?)<br />
●Anii extremi: 1735; 1801-1947, 54 u.a., inventar nr.<br />
Avocatul Ştefan I. Pleşoianu se trage dintr-o familie de boieri din<br />
judeţul Vâlcea, unde stăpâneau mo<strong>şi</strong>a Măldăreşti (părinţii, Iancu<br />
Pleşoianu, inspector comunal <strong>şi</strong> mama sa, Elisa, născută Turbure). A<br />
făcut politică liberală, fiind prieten cu familia I.G. Duca, şef de cabinet al<br />
lui Vintilă Brătianu, s-a căsătorit cu Georgeta Frunzeanu, cu care a avut<br />
un fiu pe Ioan (Jean) Pleşoianu.<br />
Arhiva Ştefan I. Pleşoianu cuprinde acte <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>ale</strong> creatorului<br />
de fond <strong>şi</strong> rezultate din administrarea proprietăţilor, dar <strong>şi</strong> corespondenţă<br />
de familie <strong>şi</strong> personală primită de la Puiu Angelescu, Constantin<br />
Antonescu, Constantin Brătianu, C. Davidescu, I.G. Duca, Nadia Duca,<br />
Antonel Goilav, Al. Gussi, C. Kiriţescu, Alexandru Lapedatu, Constantin<br />
Moisil, Elena Pherekyde, M. F. Sion, C. Sordony, Oreste Tafrali, George<br />
Vărtosu, D. Zombory, Paul Zotta <strong>şi</strong> Ion Zurescu.<br />
Mai regăsim în fond <strong>şi</strong> corespondenţa Elisei Pleşoianu purtată cu<br />
Alexandru Marghiloman, Elena Pherekyde, Maria Ştirbei, George<br />
Tulbur e <strong>şi</strong> Thyra Xenopol.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 253-254.<br />
234. PODEA Ion<br />
●Anii extremi: 1637-1964, 167 u.a., inventar nr. 1997,<br />
limbile: română, latină, germană <strong>şi</strong> maghiară.<br />
Ion Podea s-a născut în comuna Săcădat, judeţul Braşov, a fost<br />
preot misionar în S.U.A., unde a sprijinit emigraţia română <strong>şi</strong> a susţinut<br />
lupta naţională a românilor transilvăneni aflaţi sub dominaţia<br />
austro-ungară.<br />
S-a remarcat <strong>şi</strong> prin studiile etnografice, filologice <strong>şi</strong> istorice<br />
elaborate, a fost arhivar, preşedinte al Asociaţiei Funcţionarilor Publici<br />
Administrativi. După anul 1944 s-a numărat printre activiştii Partidului<br />
Comunist Român, a fost numit director al Muzeului regional Braşov.<br />
Fondul arhivistic Ion Podea este structurat pe mai multe grupe de<br />
documente, în care au fost ordonate <strong>şi</strong> manuscrise <strong>ale</strong> lucrărilor<br />
ştiinţifice, printre care monografiile unor localităţi din Transilvania <strong>şi</strong> a<br />
regiunii Braşov, tabele cu soldaţii căzuţi pe front în primul război<br />
mondial, corespondenţă aparţinând lui Octavian <strong>şi</strong> Ontario Podea, o listă<br />
135
136<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
a episcopilor Bisericii evanghelice săseşti din Transilvania pentru anii<br />
1553-1822.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Braşov.<br />
235. PONICI<br />
●Anii extremi: 1492-1945, 22 u.a., inventar nr. 1648.<br />
Pentru familia Ponici atestată în documente emise de voievozii<br />
Ştefan cel Mare, Ieremia Movilă, Alexandru Moruzi <strong>şi</strong> Mihai Suţu, se<br />
păstrează acte referitoare, în special, la Petre Ponici, fiul serdarului Iancu<br />
Ponici <strong>şi</strong> al Ilincăi, născută Mădărjac, participant la Războiul de<br />
Independenţă <strong>şi</strong> la Radu I. Ponici, locotenent.<br />
236. POPA Augustin (1893-?)<br />
●Anii extremi: 1895; 1911; 1915-1944, 12 u.a., inventar<br />
nr. 1147, limbile: română, latină <strong>şi</strong> germană.<br />
În arhiva lui Augustin Popa, profesor la Seminarul teologic din<br />
Blaj, directorul ziarului „Unirea”, preşedinte al ASTREI, se păstrează<br />
note <strong>şi</strong> însemnări pentru cursurile ţinute la Blaj, corespondenţă cu Ioan<br />
Farcaş <strong>şi</strong> Vasile Suciu, extrase din ziare <strong>şi</strong> broşuri privind activitatea<br />
ASTREI <strong>şi</strong> opinii faţă de situaţia politică a <strong>României</strong> în vara anului 1940.<br />
237. POPESCU Dionisie<br />
●Anii extremi: 1871-1897, 5 u.a., inventar nr. 2090,<br />
limbile: română, germană <strong>şi</strong> franceză.<br />
O diplomă a Universităţii din Roma de acordare a titlului de<br />
doctor în ştiinţe juridice lui Dionisie Popescu din Galaţi <strong>şi</strong> corespondenţă<br />
particulară se păstrează în acest fond.<br />
238. POPOVICI Dimitrie<br />
●Anii extremi: 1870-1887, 47 u.a., inventar nr. 1622.<br />
Fondul personal conţine corespondenţa preotului Marcu din<br />
cu fiul său, Dimitrie Popovici în legătură cu probleme particulare.<br />
239. POPOVICI-TAŞCĂ<br />
●Anii extremi: 1885-1945, 16 u.a., inventar nr. 1713.<br />
Familia Popovici este originară din comuna Corod, judeţul<br />
Tecuci.<br />
Documentele fondului sunt, în cea mai mare parte, create de<br />
Constantin Popovici-Taşcă, proprietar, Albert Popovici-Taşcă, preşedinte<br />
<strong>şi</strong> administrator delegat al Societăţii Baia de Aramă <strong>şi</strong> de Ionel Popovici-<br />
Taşcă. Acestea reflectă vânzările <strong>şi</strong> cumpărările de terenuri, precum <strong>şi</strong><br />
procesele familiei Popovici-Taşcă cu locuitorii din comuna Corod.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
240. POPP Felix<br />
●Anii extremi: 1916-1971, 24 u.a., inventar nr. 1751.<br />
Pentru inginerul Felix Popp (fost Popper), s-a constituit un fond<br />
arhivistic ce cuprinde: acte şcolare, un memoriu privind activitatea<br />
desfăşurată de acesta în cadrul Direcţiei Gener<strong>ale</strong> a Lucrărilor Canalului<br />
Dunăre-Marea Neagră <strong>şi</strong> în perioada de detenţie, precum <strong>şi</strong> certificate de<br />
inovator eliberate de O.S.I.M.<br />
241. POPP Ghiţă (1883-1967)<br />
●Anii extremi: 1963-1967, 6 u.a., inventar nr. 2233.<br />
Ghiţă Popp s-a născut în Poiana Sărată din scaunul Trei Scaune, a<br />
studiat dreptul la Budapesta, Cluj <strong>şi</strong> Viena.<br />
Este unul dintre participanţii la Adunarea Naţională de la Alba<br />
Iulia, de la 1 Decembrie 1918, ministru <strong>şi</strong> secretar general al Partidului<br />
Naţional Ţărănesc. În 1947 a fost arestat, fiind eliberat din închisoare<br />
abia în anul 1964.<br />
Fondul creat de omul politic Ghiţă Popp este extrem de mic,<br />
cuprinde câteva memorii adresate lui Gheorghe Gheorghiu-Dej <strong>şi</strong><br />
Nicolae Ceauşescu, referitoare la răpirea Basarabiei <strong>şi</strong> aducerea<br />
osemintelor lui Nicolae Titulescu în ţară.<br />
242. PORDEA Barbu-Bubu<br />
●Anii extremi: 1935-1940, 24 u.a., inventar nr. 1668,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Fondul este constituit din scrisori aparţinând lui Barbu-Bubu<br />
Pordea, aflat în anii 1938-1940 la Londra <strong>şi</strong> la Paris <strong>şi</strong> Litzei Pordea,<br />
căsătorită cu Max Auşnit, administrator delegat al Uzinelor Titan-<br />
Nădrag-Călan, trimise părinţilor lor, Augustin <strong>şi</strong> Mimi Pordea.<br />
243. POROINEANU Sache (1805-1874)<br />
●Anii extremi: 1824-1930, 130 u.a., inventar nr. 2280,<br />
limbile: română, franceză, engleză <strong>şi</strong> germană.<br />
Sache Poroineanu s-a născut la Târgovişte, a fost pitar, serdar <strong>şi</strong><br />
sameş la cancelariile financiare <strong>ale</strong> judeţelor Romanaţi, Teleorman,<br />
Râmnicu Sărat <strong>şi</strong> Ialomiţa. În cursul vieţii a devenit autor de stihuri<br />
satirice, culegător de proverbe <strong>şi</strong> traducător al unor opere <strong>ale</strong> poetului<br />
francez A. de Lamartine. A fost căsătorit cu Elena, fiica lui Ştefan Jianu<br />
din Craiova cu care a avut doi copii, Eufrosina <strong>şi</strong> Constantin.<br />
În fond sunt incluse memorii, jalbe, corespondenţa lui Sache<br />
Poroineanu cu Dimitrie Bildirescu, avocat <strong>şi</strong> Alexandru Vilara,<br />
transcrieri de poezii din creaţia lui Ion Heliade Rădulescu, Vasile<br />
137
138<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Cârlova <strong>şi</strong> Iancu Văcărescu; scrisori primite de Eufrosina Poroineanu,<br />
caiete cu teme în limbile engleză <strong>şi</strong> germană <strong>şi</strong> poezii scrise de aceasta,<br />
precum <strong>şi</strong> scrisori aparţinând lui Constantin Poroineanu (1843-1905),<br />
senator liberal.<br />
244. POWEL Howard Hare<br />
●Anii extremi: 1916-1952, 27 u.a., inventar nr. 1838,<br />
limbile: franceză <strong>şi</strong> engleză.<br />
Familia Powel a trăit în S.U.A., apoi în Franţa.<br />
În fond se regăsesc acte <strong>person<strong>ale</strong></strong>, diplome, acte de proprietate <strong>şi</strong><br />
de administrare a averii, corespondenţă cu Trustul Gretchen - H. Hare<br />
Powel, ordine militare acordate lui Howard Hare Powel, participant la<br />
primul război mondial, referate privind activitatea acestuia ca ofiţer în<br />
flota aeriană a S.U.A., reproduceri de artă <strong>şi</strong> fotografii <strong>ale</strong> familiei.<br />
245. PREDA George<br />
●Anii extremi: 1866-1944, 16 u.a., inventar nr. 1710.<br />
Pentru George Preda, publicist, au fost ordonate în fond scrisori<br />
primite de la Ion A. Bassarabescu, Alexandru Bădăuţă, Alexandru<br />
Busuioceanu, Tudor Muşatescu, Camil Petrescu, Ion Marin Sadoveanu,<br />
manifeste <strong>ale</strong> armatei germane (1918), americane <strong>şi</strong> engleze (1940-1941)<br />
<strong>şi</strong> apeluri <strong>ale</strong> Frontului Naţional Democrat.<br />
246. PRODAN<br />
●Anii extremi: 1849-1933, 5 u.a., inventar nr. 1669.<br />
În fondul de documente creat de membrii familiei Prodan au fost<br />
ordonate un arbore genealogic al familiei, planul mo<strong>şi</strong>ei Faraoanele,<br />
judeţul Râmnicu Sărat, note <strong>şi</strong> însemnări de la Universitatea „Regele<br />
Ferdinand” din Cluj, cuprinzând contribuţii genealogice asupra familiilor<br />
ardelene ce poartă numele Prodan.<br />
247. PROTOPOPESCU-PACHE Emmanuel (1845-1893)<br />
●Anii extremi: 1882-1938, 27 u.a., inventar nr. 1647,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Emmanuel Protopopescu-Pache, licenţiat în drept la Bucureşti <strong>şi</strong><br />
la Geneva, a fost membru al Partidului Conservator, prefect al Poliţiei<br />
Capit<strong>ale</strong>i <strong>şi</strong> între anii 1888-1891, primar al Bucureştilor, membru<br />
fondator <strong>şi</strong> profesor al Şcolii de Ştiinţe Politice <strong>şi</strong> Administrative, unul<br />
dintre fondatorii revistei „Dreptul” <strong>şi</strong> al ziarelor „Binele public” <strong>şi</strong><br />
„România”.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
Între documentele ordonate în fond menţionăm corespondenţa<br />
primită de Emmanuel Protopopescu-Pache ca avocat de la diverse<br />
persoane din ţară, din Franţa, unele firme din Hamburg <strong>şi</strong> Viena, în<br />
legătură cu tranzacţiile financiare, precum <strong>şi</strong> conceptele scrisorilor prin<br />
care acesta î<strong>şi</strong> comunica intenţia de a demisiona din funcţia de primar al<br />
Capit<strong>ale</strong>i.<br />
De asemenea, se află în fond <strong>şi</strong> corespondenţa unui alt avocat<br />
bucureştean care a purtat tot numele de Protopopescu-Pache Emanuel,<br />
născut la 1881, ajutor de primar al Capit<strong>ale</strong>i, şeful sectorului Galben.<br />
248. PUIU Visarion (1879-?)<br />
●Anii extremi: 1886-1944, 246 u.a., inventar nr. 823,<br />
limbile: română, franceză, engleză, germană, finlandeză, bulgară <strong>şi</strong> rusă.<br />
Visarion Puiu, cu numele de mirean Victor Puiu, doctor în<br />
teologie la Kiev, a fost director al Seminarului Teologic din Chi<strong>şi</strong>nău,<br />
episcop de Argeş, de Hotin <strong>şi</strong> de Bălţi, mitropolit al Bucovinei în anul<br />
1935, membru al Comisiei Monumentelor Istorice <strong>şi</strong> în Comisia<br />
<strong>Arhive</strong>lor Statului din Basarabia. Între anii 1941-1944 a fost şeful<br />
Misiunii Ortodoxe Române din Transnistria, a contribuit la înfiinţarea<br />
Episcopiei Ortodoxe Române din Statele Unite <strong>ale</strong> Americii.<br />
Fondul arhivistic cuprinde documente <strong>person<strong>ale</strong></strong>, rezultate din<br />
exercitarea demnităţilor bisericeşti, manuscrise <strong>şi</strong> corespondenţă purtată<br />
cu Ilie Bărbulescu, Marcu Beza, Gheorghe Brătianu, Nicolae Cartojan,<br />
Miron Cristea, A. C. Cuza, Gala Galaction, Pavel Gore, Spiru Haret,<br />
Nicolae Iorga, Alexandru Lapedatu, Alexandru Marghiloman, Simion<br />
Mehedinţi, Ion Mihalache, Ioan Slavici, Vasile Stoica, I. D. Ştefănescu,<br />
Orest Tafrali, preoţi <strong>şi</strong> înalţi prelaţi.<br />
249. RACOTĂ Simona<br />
●Anii extremi: 1943-1947, 12 u.a., inventar nr. 1878.<br />
Documentele create de Simona Racotă, în mare parte scrisori, se<br />
referă la probleme <strong>person<strong>ale</strong></strong>, sporadic la situaţia din ţară din anii 1945-<br />
1946, la sărbătorirea zilei de 10 mai 1946, la un concert susţinut de<br />
Yehudi Menuhin <strong>şi</strong> George Enescu.<br />
250. RADOCEA Cornel (1910-?)<br />
●Anii extremi: 1931-1980, 43 u.a., inventar nr. 2281.<br />
Din arhiva lui Cornel Radocea, doctor în ştiinţe economice, licenţiat<br />
al Academiei de Înalte Studii Comerci<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> Industri<strong>ale</strong> din Bucureşti,<br />
membru al Partidului Naţional Ţărănesc reţin atenţia lucrările, studiile <strong>şi</strong><br />
memoriile acestuia privind situaţia <strong>României</strong> între cele două războaie<br />
139
140<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
mondi<strong>ale</strong>, evenimentele de la 23 August 1944 <strong>şi</strong> rolul lui Iuliu Maniu în<br />
„lovitura de stat ”, o scrisoare a lui Cornel Radocea adresată preşedintelui<br />
S.U.A., Richard Nixon, lucrarea lui Pamfil Şeicaru România în războiul<br />
cel mare, vol. I <strong>şi</strong> studii aparţinând lui Aurel Mărgineanu.<br />
251. RADOCEA Gheorghe<br />
●Anii extremi: 1918-1971, 24 u.a., inventar nr. 2425.<br />
Gheorghe Radocea, inginer <strong>şi</strong> pasionat de arta populară<br />
românească, a fost în strânse relaţii de prietenie cu Victor Cădere, de la<br />
care a deţinut scrisori <strong>şi</strong> lucrări pe care le-a donat <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong>.<br />
Fondul arhivistic poartă denumirea donatorului documentelor, dar<br />
acestea au fost create de Victor Cădere, cu excepţia manuscrisului<br />
lucrării Istoria mobilierului <strong>şi</strong> a stilurilor de mobilă, elaborat de Victor<br />
Radocea <strong>şi</strong> Mihai Ionescu.<br />
Predominantă în fond este corespondenţa lui Victor Cădere<br />
purtată cu profesori universitari de drept de la Paris, Bordeaux, Lille,<br />
Lyon, Toulouse, cu membrii F.I.D.A.C. (Federaţia Internaţională a<br />
Foştilor Combatanţi) <strong>şi</strong> a lui Gheorghe Radocea. La acest gen de<br />
documente se adaugă brevetele unor ordine <strong>şi</strong> decoraţii primite de Victor<br />
Cădere <strong>şi</strong> lucrări publicate de acesta.<br />
252. RAŢIU Ioan (1828-1902)<br />
●Anii extremi: 1848-1928, 1352 u.a., inventar nr. 1246,<br />
limbile: română, germană <strong>şi</strong> maghiară.<br />
Marele patriot român a văzut lumina zilei la Turda, a urmat şcoala<br />
primară la Blaj <strong>şi</strong> Cluj, seminarul la Budapesta. În timpul Revoluţiei de<br />
la 1848 s-a înrolat în legiunile lui Avram Iancu, a renunţat la cariera de<br />
preot, dedicându-se luptei pentru drepturile românilor aflaţi în graniţele<br />
Austro-Ungariei. A devenit doctor în drept la Budapesta, iar în anul 1861<br />
a obţinut aprobarea pentru înfiinţarea ASTREI. S-a afirmat în lupta<br />
pentru convocarea Dietei Transilvaniei, pentru susţinerea<br />
Pronunciamentului de la Blaj <strong>şi</strong> constituirea Partidului Naţional Român<br />
<strong>şi</strong> a Comitetului Central Naţional.<br />
Ioan Raţiu s-a bucurat de respect <strong>şi</strong> autoritate politică, a fost unul<br />
dintre susţinătorii Memorandumului românilor de la 1892, a fost judecat<br />
<strong>şi</strong> apoi închis la Seghedin <strong>şi</strong> Vacz, la 15 aprilie 1895. Din păcate, boala <strong>şi</strong><br />
moartea l-au împiedicat pe Ioan Raţiu să vadă împlinit idealul naţional,<br />
Unirea românilor într-un singur stat.<br />
Ioan Raţiu a fost căsătorit cu Emilia Orghidan, fiica unui preot<br />
ortodox din Braşov <strong>şi</strong> a avut cinci copii: Aurel, Iancu, Emilia, Felicia <strong>şi</strong>
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
Dorina, căsătorită Coroianu. Nepoţii: Ionel, Eugen <strong>şi</strong> Onoriu sunt copiii<br />
fiicei s<strong>ale</strong> Emilia, măritată Tilea, apoi Russu.<br />
Documentele incluse în fondul arhivistic Ioan Raţiu sunt extrem<br />
de valoroase, fiind pe măsura personalităţii politice care le-a creat. Dintre<br />
acestea menţionăm scrisorile primite de la: A. P. Alexianu, Septimiu<br />
Albini, Gustav Augustini, Sever Axente, Vincenţiu Babeş, Daniil P.<br />
Barcianu, George Bariţiu, Ieronim Bariţiu, fiul lui George Bariţiu,<br />
V<strong>ale</strong>riu Branişte, George Bogdan-Duică, Eugen Brote, Iuliu Coroianu,<br />
Elie Dăianu, Mihail Dobreanu, Vasile Goldiş, Iosif Hodoş, Vasile<br />
Lucaciu, Iuliu Maniu, Vasile Mangra, Ioan Mesaroş, Teodor Mihali,<br />
Vasile Moldovan, Iuliu Moldovan, Aurel <strong>şi</strong> Iacob Mure<strong>şi</strong>anu, Teodor<br />
Păcăţian, S. Perieţeanu-Buzău, Gheorghe Pop de Băseşti, Ştefan-Cicio<br />
Pop, Aurel C. Popovici, Alexandru Roman, Ioan Russu-Şirianu, Ioan<br />
Slavici, Ioan Suciu, Iosif Suluţiu-Sterca, Virgil Şotropa, V. A. Urechia,<br />
Alexandru Vaida-Voevod, Mihai Veliciu, Aurel Vlad; corespondenţa<br />
Emiliei Raţiu, a Feliciei <strong>şi</strong> Dorinei Raţiu, precum <strong>şi</strong> fotografii.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Cluj.<br />
Bibliografie:<br />
Marcel-Dumitru Ciucă, Elena-Teodora Ciucă, Dr. Ioan Raţiu <strong>şi</strong><br />
Emilia Raţiu Corespondenţă I (scrisori primite, 1866-1895), Editura<br />
„Progresul Românesc”, Bucureşti, 1994, 430 p.<br />
253. RAŢIU Victor<br />
●Anii extremi: 1925-1949, 99 u.a., inventar nr. 1649,<br />
limbile: română, franceză, engleză <strong>şi</strong> germană.<br />
În fondul avocatului Victor Raţiu s-au păstrat documente<br />
referitoare la procesele unor familii importante ca: Bălăceanu, Moruzi,<br />
Ghica, Filipescu, Greceanu, Lahovari, principesa Sofia de Albania <strong>şi</strong> <strong>ale</strong><br />
unor societăţi industri<strong>ale</strong> din Basarabia. La acestea se adaugă actele<br />
proceselor deschise de Victor Raţiu pentru proprietăţile s<strong>ale</strong> din Prahova<br />
<strong>şi</strong> Teleorman, scrisori particulare <strong>ale</strong> familiilor Cerchez, Haricleai<br />
Darclée, Nanu, Racoviţă <strong>şi</strong> fotografii.<br />
254. RĂDULESCU Savel (1895-1970)<br />
●Anii extremi: 1916-1955, 217 u.a., inventar nr. 1657.<br />
Diplomatul Savel Rădulescu s-a născut la Râmnicu Sărat, a urmat<br />
liceul la Focşani, a devenit doctor în drept la Paris <strong>şi</strong> consilier financiar<br />
în mai multe organisme. Din 1927 este expert <strong>şi</strong> delegat al <strong>României</strong> la<br />
Liga Naţiunilor, iar între anii 1931-1936, subsecretar de stat la Ministerul<br />
de Externe. De asemenea, a fost unul dintre apropiaţii lui Nicolae<br />
141
142<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Titulescu, consilier al regelui Mihai I, preşedinte al Comisiei Române<br />
pentru Aplicarea Armistiţiului. După război a fost arestat <strong>şi</strong> întemniţat.<br />
Arhiva sa cuprinde documente <strong>person<strong>ale</strong></strong>: brevete de decoraţii,<br />
numiri în funcţii diplomatice; rapoarte <strong>şi</strong> note în legătură cu<br />
reglementarea datoriilor <strong>României</strong> faţă de S.U.A., datoria publică a<br />
Austro-Ungariei preluată de statele succesoare <strong>şi</strong> patru volume cu<br />
însemnări <strong>ale</strong> convorbirilor avute cu diferite personalităţi politice. În<br />
grupa corespondenţă au fost clasate scrisorile primite de la Nicolae J.<br />
Alexandrescu, Gregorie Alexinsky, preşedintele Cercului Basarabenilor<br />
de la Paris, Pia Alimănişteanu, Vasile Anastasiu, consilier, Constantin<br />
Antoniade, Mihail Arion, Hortensia Papadat-Bengescu, Nicolae Bloc,<br />
Mihai Boerescu, Vintilă Brătianu, Coriolan Brediceanu, Alexandru<br />
Cantacuzino, preşedintele Micii Antante a Studenţilor, George Caranfil,<br />
Mihai Cămărăşescu, Dimitrie N. Ciotori, M. Costiescu, Grigore<br />
Crăiniceanu, Alexandru Creţianu, Carol Davila, Grigore Gafencu,<br />
Octavian Goga, Alecu Gurănescu, generalul Dumitru Iliescu, Nicolae<br />
Iorga, Alexandru Kiriţescu, C. Laptev, Iuliu Maniu, Ion Mihalache,<br />
Cincinat Pavelescu, Nicolae <strong>şi</strong> Ecaterina Titulescu, Elena Văcărescu,<br />
Costel Vişoianu, V<strong>ale</strong>ntina de Walmar, poetă franceză de origine<br />
română. De asemenea, fondul conţine <strong>şi</strong> scrisori de la Nicolae <strong>şi</strong><br />
Ecaterina Rădulescu, părinţii lui Savel Rădulescu, de la Jean, fratele<br />
acestuia, profesor universitar, precum <strong>şi</strong> o scrisoare de la căpitanul<br />
Constan tin Butca, prizonier în Uniunea Sovietică.<br />
255. RÂMNEANŢU Petru<br />
●Anii extremi: 1896-1975, 15 u.a., inventar nr. 1651.<br />
Medicul Petru Râmneanţu s-a născut în localitatea Gaiul Mic, la<br />
graniţa cu Iugoslavia, a absolvit Facultatea de Medicină la Cluj <strong>şi</strong> a<br />
urmat cursuri de perfecţionare la Universitatea „John Hopkins” din<br />
Baltimore, S.U.A. În anul 1941 era medic la Odessa <strong>şi</strong> şeful laboratorului<br />
de combatere a bolilor contagioase de pe frontul antisovietic.<br />
Între documentele păstrate în fond, semnalăm manuscrisele unor<br />
lucrări, printre care Statistica locuitorilor români din Serbia <strong>şi</strong> a<br />
comunelor locuite de ei <strong>şi</strong> Despre românii din Banatul iugoslav.<br />
256. REBHUHN Fritz (1883-?)<br />
●Anii extremi: 1904-1965, 27 u.a., inventar nr. 1650,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> germană.<br />
Arhitectul peisagist Fritz Rebhuhn s-a născut în Germania, a<br />
studiat <strong>şi</strong> a lucrat în Germania, Anglia, Franţa <strong>şi</strong> Elveţia. În anul 1910 era
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
„grădinar arhitect” la Bucureşti, apoi director general <strong>şi</strong> consilier; după<br />
pensionare, în 1943 a lucrat la Serviciul Horticol al Capit<strong>ale</strong>i.<br />
Fondul cuprinde articole <strong>şi</strong> studii publicate de Fritz Rebhuhn în<br />
legătură cu estetica spaţiilor verzi în urbanism <strong>şi</strong> parcul Cişmigiu,<br />
registre de plante adecvate climei <strong>României</strong>, manuscrisul Viaţa mea <strong>şi</strong><br />
plantele, schiţe în tuş reprezentând frunze <strong>şi</strong> arbori.<br />
257. RIZESCU Ion<br />
●Anii extremi: 1918-1946, 19 u.a., inventar nr. 2108.<br />
În fondul de documente creat de Ion Rizescu, agricultor din<br />
judeţul Ialomiţa, se păstrează corespondenţa acestuia cu bănci <strong>şi</strong> firme în<br />
probleme de credite <strong>şi</strong> cumpărare de ma<strong>şi</strong>ni-unelte necesare exploatării<br />
mo<strong>şi</strong>ei Alexeni, decizii de expropriere <strong>şi</strong> planul mo<strong>şi</strong>ei, precum <strong>şi</strong> o<br />
scrisoare de la Henry Ford.<br />
258. ROBESCU C. F. (1839-1920)<br />
●Anii extremi: 1870-1948, 7 u.a., inventar nr. 1652.<br />
Se regăsesc în fond testamentele lui Dimitrie Robescu, al lui C. F.<br />
Robescu <strong>şi</strong> al Teodorei C. F. Robescu.<br />
259. ROMALO<br />
●Anii extremi: 1840-1975, 36 u.a., inventar nr. 1653,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> greacă.<br />
Familia Romalo este originară din cartierul Fanar al oraşului<br />
Constantinopol. Pe Gheorghe (Iordache) Gregoriade Romalo îl găsim, în<br />
anul 1821, la Ia<strong>şi</strong> ca secretar al doamnei Smaranda, soţia lui Scarlat<br />
Callimachi, fiica lui Nicolae Mavrogheni. Acesta s-a căsătorit cu Maria<br />
Roset, fiica vornicului Iordache Roset, a devenit paharnic, postelnic <strong>şi</strong><br />
spătar, deputat în Adunarea Obştească a Moldovei.<br />
Copiii lui Iordache <strong>şi</strong> ai Mariei Romalo: Alexandru, Grigore,<br />
Eufrosina, căsătorită cu Costache Rosetti-Tescanu, Emanuel, Vasile,<br />
căsătorit cu Iosefina, fiica lui Costache Negri, Smărăndiţa, Pulheria,<br />
căsătorită cu dr. Emil Max (fiul lor Eduard-Alexandru, va fi tragedianul de<br />
mai târziu De Max, secretar al Comediei Franceze), au participat la<br />
Revoluţia de la 1848 din Moldova <strong>şi</strong> la acţiunile pentru unirea Moldovei<br />
cu Ţara Românească.<br />
Documentele ce constituie fondul Romalo fac referire la numirea<br />
în diverse funcţii a membrilor familiei <strong>şi</strong> la originea acesteia. De<br />
asemenea, menţionăm existenţa tezei de licenţă a lui Grigore Romalo, a<br />
scrisorilor acestuia trimise din exil surorilor, fraţilor <strong>şi</strong> lui Nicu Catargi,<br />
precum <strong>şi</strong> a unei fotografii ce-l reprezintă pe De Max.<br />
143
144<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
260. ROMANESCU Marcel (1897-?)<br />
●Anii extremi: 1690-1952, 158 u.a., inventar nr. 1756.<br />
Marcel Romanescu s-a născut în Belgia, la Liège. Tatăl său,<br />
Nicolae P. Romanescu a fost senator de drept, primar al Craiovei <strong>şi</strong><br />
vicepreşedinte al Senatului; mama sa, Lucia Elena Romanescu era fiica<br />
generalului Ştefan Fălcoianu, fost ministru de Război. Bunicul patern,<br />
Petrache Romanescu, a fost pitar, avocat <strong>şi</strong> scriitor.<br />
Marcel Romanescu, un foarte bun cunoscător de limbi străine<br />
(vorbea peste 12 limbi străine) a intrat în diplomaţie, în anul 1923 îl<br />
găsim secretar III la Legaţia <strong>României</strong> din Varşovia, apoi secretar al<br />
Comisiei româno-ungare din Ministerul Afacerilor Străine.<br />
A scris poezie, teatru, critică literară, lucrări cu caracter istoric <strong>şi</strong><br />
genealogii, a tradus din literatura străină, a devenit membru al Uniunii<br />
Scriitorilor din România.<br />
Documentele existente în fond se referă la perioada studiilor din<br />
ţară <strong>şi</strong> străinătate urmate de Marcel Romanescu, la funcţiile ocupate <strong>şi</strong><br />
activitatea diplomatică desfăşurată de acesta, la studiile istorice elaborate<br />
<strong>şi</strong> la genealogiile unor familii.<br />
De asemenea, în fond au fost ordonate manuscrisele unor volume<br />
de poezii, piese de teatru, traduceri de poezie franceză, corespondenţă de la<br />
copiii lui Marcel Romanescu: Ionel, aviator, mort pe câmpul de luptă în<br />
Franţa, în 1918, Nicolae, Costache <strong>şi</strong> Maria, precum <strong>şi</strong> unele documente<br />
colecţionate: zapise, „Proclamaţia revoluţionarilor de la 1848” <strong>şi</strong> ordonanţe<br />
adresate de Alexandru Ioan Cuza bucureştenilor la 2 mai 1864.<br />
261. ROSENTHAL S.<br />
●Anii extremi: 1938-1942, 11 u.a., inventar nr. 1654.<br />
Fondul conţine scrisori primite de avocatul S. Rosenthal de la<br />
avocatul Victor Raţiu <strong>şi</strong> de la alte persoane, în legătură cu afacerile<br />
<strong>person<strong>ale</strong></strong>, pentru care este solicitată intervenţia mareşalului Ion<br />
Antone scu.<br />
262. ROSETTI Alexandru (1895-1990)<br />
●Anii extremi: 1935-1951, 3 u.a., inventar nr. 1655.<br />
Academicianul Alexandru Rosetti s-a născut la Bucureşti, a făcut<br />
studii la Paris, devenind doctor în litere, a fost căsătorit cu Maria Rallet.<br />
Întors în ţară, a fost numit profesor la Facultatea de Litere <strong>şi</strong> Filosofie din<br />
Bucureşti. După anul 1944 este decan <strong>şi</strong> rector al Universităţii <strong>şi</strong> director<br />
al Centrului de Cercetări Fonetice <strong>şi</strong> Di<strong>ale</strong>ct<strong>ale</strong>.<br />
În fond sunt grupate scrisori de la George Călinescu, ilustrate <strong>şi</strong>
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
cărţi de vizită, precum <strong>şi</strong> articolul „Barbiana” referitor la Ion Barbu.<br />
263. ROSETTI C. A.<br />
●Anii extremi: 1870-1955, 103 u.a., inventar nr. 1294,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Pentru familia lui C.A. Rosetti (1816-1885), Direcţia <strong>Arhive</strong>lor<br />
<strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong> păstrează, în special, corespondenţă<br />
provenind de la fiii acestuia: Mircea (1850-1882), democrat <strong>şi</strong> publicist,<br />
Vintilă (1853-?) editor al ziarului „Românul”, fondator al „Ligii<br />
Cultur<strong>ale</strong>”, ajutor de primar în 1888, director al Monitorului Oficial <strong>şi</strong> al<br />
Imprimeriilor Statului (s-a ocupat de publicarea lucrărilor fratelui său,<br />
Mircea), mama sa, Maria C. A. Rosetti (născută Grant), de la avocatul<br />
Horia (1856-?), precum <strong>şi</strong> documente aparţinând generalului Radu Rosetti.<br />
◊ Scrisorile lui C.A. Rosetti către Paul Bataillard ş.a. se găsesc în<br />
fondul Saint Georges, inventar nr. 1126.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 255-256.<br />
264. RUCĂREANU<br />
●Anii extremi: 1736-1957, 190 u.a., inventar nr. 1656.<br />
Arhiva Rucăreanu a fost creată de fraţii Dimitrie, prefect de<br />
Muscel, Nicolae <strong>şi</strong> Mihail Rucăreanu, deţinători de proprietăţi funciare în<br />
judeţul Muscel.<br />
Cele mai multe documente fac referire la stabilirea hotarelor <strong>şi</strong> la<br />
administrarea mo<strong>şi</strong>ilor Nămăeşti, V<strong>ale</strong>a Mare <strong>şi</strong> Suslăneşti, judeţul<br />
Muscel.<br />
De asemenea, regăsim <strong>şi</strong> corespondenţă primită de la Constantin<br />
Aricescu, Nicolae Creţulescu, Alecu <strong>şi</strong> Ştefan Golescu, I. Negulici <strong>şi</strong><br />
M. Râmniceanu, documente <strong>ale</strong> familiilor Fotino <strong>şi</strong> Ciudin, înrudite cu<br />
familia Rucăreanu, portretele membrilor Comitetului Unionist din Ia<strong>şi</strong><br />
<strong>şi</strong> un portret al lui Ion Heliade Rădulescu, executat de Stăncescu.<br />
265. SACERDOŢEANU Aurelian (1904-1976)<br />
●Anii extremi: 1904-1976, 913 u.a., inventar nr. 1715,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Profesorul <strong>şi</strong> arhivistul Aurelian Sacerdoţeanu s-a născut la<br />
20 decembrie 1904 în localitatea Costeşti, din judeţul Vâlcea.<br />
Studiile medii le-a făcut în Bucureşti la Liceul „Gheorghe Şincai”,<br />
a urmat Facultatea de Litere <strong>şi</strong> Filosofie <strong>şi</strong> cursurile Şcolii de Arhivistică<br />
145
146<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
din Bucureşti. În anul 1928 era bursier la Şcoala Română de la Paris <strong>şi</strong><br />
frecventa cursuri la Sorbona, Şcoala Naţională de la Chartres <strong>şi</strong> la<br />
Institutul Panthéon.<br />
Prin Decretul Regal nr. 314/1938 a fost numit director general al<br />
<strong>Arhive</strong>lor Statului, din acest moment până în anul 1953 î<strong>şi</strong> va dedica<br />
viaţa modernizării activităţilor arhivistice, aşezării acestora pe baza<br />
normelor <strong>şi</strong> principiilor ştiinţifice, sprijinului <strong>şi</strong> îndrumării <strong>Arhive</strong>lor<br />
teritori<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> a celor curente create de instituţii.<br />
Par<strong>ale</strong>l cu munca din <strong>Arhive</strong>le Statului, Aurelian Sacerdoţeanu a<br />
desfăşurat o competentă activitate didactică la Facultatea de Istorie din<br />
Bucureşti, predând cursul de istorie a <strong>României</strong> <strong>şi</strong> pe cel de ştiinţe<br />
speci<strong>ale</strong>.<br />
Profesorul <strong>şi</strong> arhivistul Aurelian Sacerdoţeanu, pasionat cercetător<br />
al documentelor de arhivă, a elaborat numeroase studii de istorie,<br />
arhivistică, diplomatică, heraldică, sigilografie <strong>şi</strong> numismatică. Este<br />
autorul singurului manual românesc de arhivistică, intitulat Arhivistica,<br />
apărut în anul 1970. De asemenea, a studiat opera lui Nicolae Iorga,<br />
Bogdan Petriceicu-Hasdeu, Dimitre Onciul <strong>şi</strong> a elaborat cursuri <strong>şi</strong> lecţii<br />
pentru ştiinţele speci<strong>ale</strong> <strong>ale</strong> istoriei.<br />
Fondul personal Aurelian Sacerdoţeanu a fost organizat potrivit<br />
schemei de ordonare specifice acestei categorii de fonduri: documente<br />
<strong>person<strong>ale</strong></strong>, rezultate din activitatea desfăşurată la <strong>Arhive</strong>le Statului,<br />
Institutul de Istorie Universală, Universitatea Populară din Vălenii de<br />
Munte, precum <strong>şi</strong> din cea ştiinţifică: manuscrise, însemnări, note,<br />
traduceri de documente, extrase <strong>ale</strong> lucrărilor publicate; documente <strong>ale</strong><br />
altor instituţii <strong>şi</strong> persoane, altele decât creatorul fondului.<br />
În vasta corespondenţă purtată de Aurelian Sacerdoţeanu regăsim<br />
<strong>şi</strong> scrisori primite de la: Dumitru Almaş, Romulus <strong>şi</strong> Petre Antonescu,<br />
Teodor Bălan, Dumitru Berciu, Dan Berindei, Martha Bibescu, Cornelia<br />
Bodea, Damian Bogdan, Aneta Boiangiu, Lucian Bologa, Gheorghe<br />
Brătianu, Gheorghe Buzdugan, Nicolae Cartojan, Paul <strong>şi</strong> Dan<br />
Cernovodeanu, Emil Condurachi, Constantin Daicoviciu, Aurel Decei,<br />
Maria Dogaru, C. D. Fortunescu, Gala Galaction, Nicolae Grămadă,<br />
Mihail Guboglu, Ion Ionaşcu, Iorgu Iordan, Nicolae Iorga, Gheorghe T.<br />
Kirileanu, Alexandru Lapedatu, Ioan Lupaş, Radu Manolescu,<br />
Ion Mărcuş, Simion Mehedinţi, Ştefan Meteş, Stelian Metzulescu,<br />
Ilie Minea, Ion Moga, Constantin <strong>şi</strong> Iuliu Moisil, Florica Moisil, P.S.<br />
Năsturel, P. P. Panaitescu, Bogdan Petriceicu-Hasdeu, Alexandru<br />
Philipide, Aurel Pop, Mihai Regleanu, Radu Rosetti, Mihail Sadoveanu,
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
Jakó Sigismund, N. Ion Simache, Victor Slăvescu, Henri Stahl, Orest<br />
Tafrali, Constantin Turcu, Gheorghe Ungureanu <strong>şi</strong> Emil Vârtosu.<br />
Bibliografie:<br />
Crisanta Podăreanu, Fondul personal Aurelian Sacerdoţeanu, în<br />
„Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 2, 1994, p. 206-210.<br />
266. SĂBĂU Ion<br />
• Anii extremi: 1943, 2 u.a., inventar nr. 2098.<br />
În fondul de documente creat de Ion Săbău s-au păstrat însemnări,<br />
o scrisoare primită de la Arhiva Vaticanului <strong>şi</strong> corespondenţă cu Şcoala<br />
Română din Roma, în legătură cu întocmirea unor indici <strong>şi</strong> publicarea<br />
lucrării s<strong>ale</strong> Dyplomatiorum Italicum.<br />
267. SĂHLEANU Victor (1924-?)<br />
●Anii extremi: 1939-1994, 85 u.a., inventar nr. 1717.<br />
Omul de ştiinţă <strong>şi</strong> scriitorul Victor Săhleanu s-a născut la Gura<br />
Humorului, a absolvit Facultatea de Medicină din Bucureşti, a fost<br />
cercetător la Institutul de Geriatrie din Bucureşti, membru în asociaţii<br />
ştiinţifice naţion<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> internaţion<strong>ale</strong>.<br />
Fondul arhivistic conţine însemnări cu caracter filosofic din anii<br />
1939-1980, o genealogie a familiei, articole <strong>şi</strong> conferinţe de specialitate,<br />
recenzii <strong>şi</strong> fotografii.<br />
1716.<br />
268. SĂRĂŢEANU Constantin (1862-1935)<br />
●Anii extremi: 1630-1948, 1550 u.a., inventar nr. 827,<br />
Familia Sărăţeanu, originară din judeţul Buzău, unde stăpânea<br />
mo<strong>şi</strong>a Sărata, este atestată documentar în secolul al XV-lea. Prin<br />
căsătorii, membrii acesteia s-au înrudit cu familiile Musceleanu <strong>şi</strong><br />
Vernescu.<br />
Documentele fondului au fost create de paharnicul Dumitrache<br />
Sărăţeanu (1783-1859), clucer, serdar <strong>şi</strong> deputat în Obşteasca Adunare <strong>şi</strong><br />
de fiul acestuia din a doua căsătorie, Constantin Sărăţeanu.<br />
Constantin Sărăţeanu (1862-1935) este cunoscut prin cariera de<br />
magistrat <strong>şi</strong> om politic, fiind procuror la Curtea de Apel din Ia<strong>şi</strong> <strong>şi</strong><br />
Bucureşti, secretar general în Ministerul de Justiţie, procuror general,<br />
ministru de Interne în guvernul Averescu, înalt regent în anul 1929, dar <strong>şi</strong><br />
prin studiile s<strong>ale</strong> juridice.<br />
Documentele sunt ordonate în pachete, conţin informaţii<br />
valoroase <strong>şi</strong> variate genuri de acte, de la cărţi domneşti emise de Matei<br />
147
148<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Basarab, Şerban Cantacuzino, Grigore Ghica II, Constantin Mavrocordat,<br />
Mihai Racoviţă, Nicolae Mavrogheni, Alexandru Moruzi, Constantin<br />
Ipsilanti, Alexandru Suţu, Grigore Ghica IV <strong>şi</strong> Alexandru Ghica la<br />
corespondenţa oficială <strong>şi</strong> particulară.<br />
O mare parte a documentelor reflectă procesul de constituire <strong>şi</strong><br />
administrare a mo<strong>şi</strong>ilor deţinute de familia Sărăţeanu în judeţele Buzău <strong>şi</strong><br />
Ilfov.<br />
Corespondenţa aparţine în mare măsură lui Constantin D.<br />
Sărăţeanu. Acesta a primit scrisori de la C. Alexandrescu, D. C.<br />
Angelescu, P. S. Aurelian, N. Basilescu, H. Bertrand, P. Botzan, George<br />
Borănescu-Filliti, C. Brăiloiu, N. Budişteanu, Nicolae Buzdugan, Gh. Gr.<br />
Cantacuzino, Anton Carp, Henry Catargi, Iuliu Maniu, Alexandru<br />
Marghiloman, Victor Miclescu, G. G. Mironescu, Constantin Moisil,<br />
D. Moşoi, Em. Pantazi, D. C. Penescu, Alexandru Vaida-Voevod, Duiliu<br />
Zamfirescu, Sever Zotta ş.a.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: colecţia „Achiziţii Noi”; Biblioteca Academiei<br />
Române.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 260-262.<br />
269. SCHMIDT-FAUR Ion (1883-1934)<br />
●Anii extremi: 1883-1969, 33 u.a., inventar nr. 2123,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> germană.<br />
Ion Schmidt-Faur s-a născut la Znaim-Moravia (Cehia), în anul<br />
1901 a venit în România, a înfiinţat o şcoală de ceramică <strong>şi</strong> a fost numit<br />
profesor la Şcoala Superioară de Arte <strong>şi</strong> Meserii.<br />
Între documentele fondului, remarcăm corespondenţa privitoare la<br />
realizarea statuilor lui Avram Iancu la Cluj <strong>şi</strong> Târgu Mureş, a lui Luca<br />
Oancea la Hârşova, Mihai Eminescu la Ia<strong>şi</strong>, Gheorghe Şincai <strong>şi</strong> Spiru<br />
Haret la Bucureşti <strong>şi</strong> a monumentelor închinate eroilor Războiului de<br />
Independenţă <strong>şi</strong> primului război mondial, precum <strong>şi</strong> invenţiile<br />
sculptorului în domeniul aviaţiei.<br />
270. SILBERMAN Roman Sacha<br />
●Anii extremi: 1921-1948, 72 u.a., inventar nr. 1047.<br />
Documentele provenite de la avocatul Roman Sacha Silberman au<br />
fost organizate pe clienţi, în ordine alfabetică. Acestea se referă la<br />
litigiile dintre unele societăţi <strong>şi</strong> firme: „Apex” de foraje <strong>şi</strong> furnituri<br />
pentru industria petrolului, „British and Danubian Manufactures
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
Corporation Ltd.” din Londra, „Naphta Română” S.A.R. de petrol,<br />
„Dunlop Rubber Company”, „Fraţii Wurm” <strong>şi</strong> „Tretorn” din Bucureşti.<br />
271. SIRUNI Hagop Djolonian (1890-1973)<br />
●Anii extremi: 1890-1973, 1585 u.a., inventar nr. 2125,<br />
limbile: armeană, română, turcă, franceză, italiană <strong>şi</strong> engleză.<br />
Orientalistul, istoricul <strong>şi</strong> arhivistul Hagop Djolonian Siruni s-a<br />
născut în anul 1890 în Turcia; la îndemnurile lui Nicolae Iorga, în anul<br />
1922 s-a stabilit în România, iar în 1933 a primit cetăţenia română.<br />
A fost lector de limba turcă <strong>şi</strong> armeană la Institutul de Studii Sud-<br />
Est Europene, Facultatea de Litere, Şcoala Superioară de Arhivistică<br />
(1933-1941, 1943-1945), arhivist la <strong>Arhive</strong>le Statului (1939-1944, 1959-<br />
1963), muzeograf <strong>şi</strong> preşedinte de onoare al Asociaţiei de Studii<br />
Orient<strong>ale</strong> din România. A catalogat documente armeneşti <strong>şi</strong> turceşti, a<br />
publicat studii <strong>şi</strong> culegeri de facsimile <strong>şi</strong> documente.<br />
Fondul „Siruni” cuprinde numeroase documente arhivate în<br />
şaptesprezece părţi structur<strong>ale</strong>: documente <strong>person<strong>ale</strong></strong>, printre care <strong>şi</strong><br />
cereri <strong>ale</strong> soţiei <strong>şi</strong> <strong>Arhive</strong>lor Statului pentru eliberarea lui din lagăr din<br />
Armenia Sovietică, autobiografii, carnete de însemnări zilnice referitoare<br />
la călătoriile efectuate în Armenia Sovietică în anii 1961-1971,<br />
aniversarea a 80 de ani de viaţă <strong>şi</strong> modalităţile de sărbătorire în S.U.A.,<br />
Franţa <strong>şi</strong> România; documente privind activitatea ştiinţifică <strong>şi</strong> literară, o<br />
bibliografie întocmită de autor; manuscrise <strong>ale</strong> lucrărilor lui Hagop<br />
Djolonian Siruni, printre care <strong>şi</strong> Biserica armeană în Europa răsăriteană.<br />
La acestea se adaugă însemnări privind unele manuscrise armeneşti,<br />
despre Vasile Conta, Garabet Ibrăileanu, Manuc Bey, Iacob Melic,<br />
participant la Revoluţia de la 1848, familia Vartic, Krikor Zambaccian,<br />
asociaţiile armeneşti din România, precum <strong>şi</strong> cugetări <strong>şi</strong> carnete cu<br />
însemnări în legătură cu persoane cunoscute în Turcia în anii 1915-1918.<br />
Regăsim, de asemenea, memorii despre perioada de detenţie din<br />
Armenia Sovietică, interogatoriile de la Moscova, articole scrise de Vlad<br />
Bănăţeanu, cupuri din periodice, corespondenţă cu prelaţi de naţionalitate<br />
armeană, biblioteci <strong>şi</strong> societăţi din Argentina, Armenia Sovietică,<br />
Bulgaria, Canada, Egipt, Franţa, Italia, Liban, Maroc, România, S.U.A.,<br />
Turcia, cu Gheorghe Cantacuzino, Mihail Guboglu, Elena Limona,<br />
George Potra, Mihai Regleanu; manuscrise <strong>ale</strong> unor studii publicate în<br />
revista „Ani”; desene pe calc, acuarele, caricaturi, gravuri cu scene<br />
religioase, reproduceri de costume <strong>şi</strong> picturi celebre armeneşti.<br />
272. de SKINAS Constantin (1801-?)<br />
●Anii extremi: 1817-1856, 31 u.a., inventar nr.1245.<br />
149
150<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
De la Constantin de Skinas, comisar regal pe lângă Sinodul din<br />
Grecia, ministru de Justiţie, profesor de istorie la Universitatea din Atena<br />
<strong>şi</strong> ministru plenipotenţiar al Greciei la Viena <strong>şi</strong> München s-au păstrat<br />
scrisori de la contele P. Eszterházy, baron von Pelkhorn, contele d’Yrsch,<br />
Duvantura, Maria Filipescu (fiică), prinţul <strong>şi</strong> prinţesa de Tour.<br />
Au mai fost ordonate în acest fond personal documente create de<br />
Constantin Eustache Skinas, Michail Skinas (1867-1945), Chiril<br />
Comarnischi (1867) <strong>şi</strong> Eufrosina Comarnischi Alcaz (1888-1889).<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 263-264.<br />
273. SLĂTINEANU Barbu<br />
●Anii extremi: 1841-1863, 5 u.a., inventar nr. 1658.<br />
Cele cinci unităţi arhivistice <strong>ale</strong> fondului se referă la căsătoria<br />
pitarului Barbu Slătineanu cu Mariţa Lăhloiaca din mahalaua Doamnei, a<br />
fiicei acestora, Elena cu căpitanul Constantin Filitti <strong>şi</strong> la participarea lui<br />
Barbu Slătineanu, funcţionar la Înalta Curte de Casaţie la diferite<br />
evenimente mondene, printre care <strong>şi</strong> un bal organizat în cinstea<br />
generalului rus Alexandru Nicolaevici Lüders.<br />
274. SLĂVESCU Victor (1891-1977)<br />
●Anii extremi: 1908-1947, 225 u.a., inventar nr. 1048.<br />
Victor Slăvescu, specialist în domeniul finanţelor, absolvent al<br />
Universităţii din Halle (Germania), guvernator al Băncii <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong><br />
membru al Academiei Române, s-a născut la Rucăr, judeţul Argeş, a fost<br />
căsătorit cu V<strong>ale</strong>ntina Orleanu, fiica lui Mihai Orleanu <strong>şi</strong> a avut un fiu,<br />
Mircea.<br />
În fond au fost clasate documente <strong>person<strong>ale</strong></strong>, rezultate din<br />
activitatea depusă de Victor Slăvescu la Creditul Industrial, Banca<br />
Naţională, Ministerul de Finanţe, Academia de Înalte Studii Comerci<strong>ale</strong><br />
<strong>şi</strong> Industri<strong>ale</strong>, Ministerul de Război, Adunarea Deputaţilor, din<br />
administrarea proprietăţilor din Vârlazi, Petreanu, Andreieşti <strong>şi</strong> Coteşti,<br />
judeţul Rămnicu Sărat, manuscrise <strong>ale</strong> lucrărilor de specialitate.<br />
Menţionăm <strong>şi</strong> corespondenţa purtată cu membrii familiei, cu generalul<br />
Paul Angelescu, Constantin Argetoianu, Dimitrie Gusti, Mihai<br />
Manoilescu, Virgil Potârcă, Mihai R<strong>ale</strong>a, Savel Rădulescu, G. Ionescu<br />
Siseşti, Gheorghe Tătărescu, Nicolae Titulescu, precum <strong>şi</strong> unele<br />
documente ce reflectă activitatea creatorului de fond desfăşurată ca<br />
membru al Partidului Naţional Liberal.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
275. SMARANDACHE Florentin<br />
●Anii extremi: 1979-1984, 17 u.a., inventar nr. 1847,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Profesorul de matematică Florentin Smarandache a predat această<br />
disciplină la şcoli din Maroc. Par<strong>ale</strong>l cu profesia de cadru didactic s-a<br />
preocupat de literatură, scriind versuri <strong>şi</strong> piese de teatru.<br />
Regăsim în fondul arhivistic creat de Florentin Smarandache<br />
manuscrisele volumelor de poezie <strong>şi</strong> cel al unei piese de teatru, semnate<br />
cu pseudonimul Ovidiu Florentin.<br />
276. SMOCHINĂ Nichita (1894-1980)<br />
●Anii extremi: 1802-1970, 74 u.a., inventar nr. 1719,<br />
limbile: română, franceză, rusă, slavă <strong>şi</strong> poloneză.<br />
Nichita Smochină s-a născut în comuna Mahala, din Basarabia,<br />
a urmat şcoala militară în Rusia <strong>şi</strong> a susţinut doctoratul în drept <strong>şi</strong> ştiinţe<br />
soci<strong>ale</strong> la Paris.<br />
În anul 1935 înfiinţează la Ia<strong>şi</strong> <strong>şi</strong> Bucureşti revista „Moldova<br />
Nouă” cu subtitlul „Revistă de studii <strong>şi</strong> cercetări transnistrene”, din anul<br />
1940 deţine funcţia de director adjunct în Ministerul pentru Minorităţi <strong>şi</strong><br />
de preşedinte al Asociaţiei Românilor Transnistreni de pe lângă<br />
Preşedinţia Consiliului de Miniştri.<br />
Nichita Smochină s-a străduit ca prin studiile s<strong>ale</strong>, publicate în<br />
ţară, în Suedia, Franţa <strong>şi</strong> Olanda, documentele <strong>şi</strong> manuscrisele adunate<br />
sau transcrise să aducă noi dovezi <strong>ale</strong> unităţii naţion<strong>ale</strong> a românilor <strong>şi</strong> să<br />
soluţioneze problemele românilor transnistreni, susţinând interesele<br />
acestora în Parlamentul de la Kiev <strong>şi</strong> la Liga Naţiunilor.<br />
Şi-au găsit locul în acest fond arhivistic documente emise de<br />
domnii Mihai Sturdza <strong>şi</strong> Grigore Alexandru Ghica, memorii adresate de<br />
Pantelimon Halippa <strong>şi</strong> Alexandru Smochină autorităţilor în problema<br />
Basarabiei, rapoarte de activitate <strong>ale</strong> Direcţiei Propagandei de pe lângă<br />
Guvernământul civil al Transnistriei, telegrame <strong>şi</strong> memorii adresate<br />
mareşalului Ion Antonescu, note <strong>şi</strong> referate privind vizita regelui Boris al<br />
Bulgariei în România, corespondenţa lui Armand Levy cu Edgar Quinet <strong>şi</strong><br />
Jules Michelet, a exilaţilor de la 1848 la Paris, scrisori <strong>ale</strong> lui C. A.<br />
Rosetti trimise lui A. Panu (transcrieri), carnete cu scrisori din arhiva<br />
Adam Mickiewiczy din Paris, <strong>ale</strong> lui Ion C. Brătianu, Ion Odobescu, C.<br />
A. Rosetti <strong>şi</strong> Ion Ghica, volume de amintiri <strong>şi</strong> însemnări zilnice.<br />
277. SOCEC Alexandru (1859-1928)<br />
●Anii extremi: 1877-1951, 26 u.a., inventar nr. 1243.<br />
151
152<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Generalul Alexandru Socec, fiul celebrului editor Ioan V. Socec,<br />
participant la Revoluţia de la 1848 din Transilvania, s-a născut în<br />
Bucureşti, a urmat studii militare la Leipzig, la Şcoala de Subofiţeri de la<br />
Mănăstirea Dealul <strong>şi</strong> la Viena (Şcoala Superioară de Ofiţeri de Cav<strong>ale</strong>rie),<br />
în cele din urmă devine ordonanţă pe lângă principele Ferdinand.<br />
La începutul primului război mondial, Alexandru Socec era general,<br />
în această calitate a condus trupele Divizei 2 Craiova pe frontul din<br />
Dobrogea, apoi în luptele de la Piteşti, Flămânda, Matei Basarab,<br />
Bragadiru <strong>şi</strong> Băneasa. După grele pierderi se retrage în Moldova, unde este<br />
acuzat de părăsirea postului de comandă din localitatea Matei Basarab <strong>şi</strong><br />
este închis la Ia<strong>şi</strong>, dar în urma procesului este declarat nevinovat.<br />
În fondul arhivistic Alexandru Socec se păstrează memoriile<br />
acestuia ce acoperă anii 1877-1928, scrisori de la Nicolae Iorga <strong>şi</strong><br />
generalul Alexandru Averescu, adresate Smarandei Socec, soţia<br />
generalului Alexandru Socec.<br />
Bibliografie:<br />
Crisanta Podăreanu, Fondul personal General Alexandru Socec,<br />
în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 4, 1991, p. 557-560.<br />
278. SOLACOLU<br />
●Anii extremi: 1816-1948, 64 u.a., inventar nr. 1718.<br />
Documentele fondului familial Solacolu au fost create de Nicolae<br />
Solacolu, secretar de legaţie, consilier la Belgrad, ministru plenipotenţiar,<br />
vicepreşedinte al Consiliului de Miniştri în 1947, de Ion Solacolu, tatăl<br />
său <strong>şi</strong> de Dimitrie Solacolu.<br />
Pentru Nicolae Solacolu s-au păstrat corespondenţă diplomatică,<br />
memorii adresate lui Gheorghe Tătărescu, referitoare la situaţia Legaţiei<br />
<strong>României</strong> la Belgrad <strong>şi</strong> invadarea localului acesteia de către trupele<br />
sovietice.<br />
279. SPAHI Panaiot<br />
●Anii extremi: 1803-1840, 66 u.a., inventar nr. 1708,<br />
limba greacă.<br />
În fondul arhivistic Panaiot Spahi, serdar <strong>şi</strong> zaraf al vistieriei<br />
domneşti au fost ordonate scrisori, poliţe, adeveriri <strong>şi</strong> înţelegeri privind<br />
împrumuturile acordate de acesta, datoriile pe care le are de recuperat,<br />
diferite afaceri, precum <strong>şi</strong> o scrisoare a patriarhului Constantinopolului,<br />
testamentul său <strong>şi</strong> al soţiei s<strong>ale</strong>, Despina Spahi.<br />
280. STÂRCEA<br />
●Anii extremi: 1835-1948, 68 u.a., inventar nr. 2075.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
Familia Stârcea este o veche familie boierească din Moldova de<br />
Sus <strong>şi</strong> Bucovina, menţionată documentar în secolul al XVI-lea.<br />
În secolul al XIX-lea sunt cunoscuţi fraţii Eugen <strong>şi</strong> Victor, baroni<br />
de Stârcea, titlu acordat de austrieci după ocuparea Bucovinei.<br />
O serie de documente, în special scrisori, provin de la Victor<br />
Stârcea (1840-1900), membru în Camera Legislativă a Bucovinei, în<br />
Consiliul Imperial din Viena <strong>şi</strong> preşedinte al Societăţii pentru Cultura <strong>şi</strong><br />
Literatura Română în Bucovina.<br />
Dar cele mai multe acte aparţin lui Ion V. Stârcea (Zizin)<br />
(?-1940), fiul lui Victor Stârcea, doctor în drept, diplomat al Austro-<br />
Ungariei, ministrul Bucovinei în guvernul Averescu, mare maestru de<br />
ceremonii al Casei Reg<strong>ale</strong>.<br />
Astfel, menţionăm corespondenţa lui Ion V. Stârcea cu tatăl său<br />
Victor Stârcea, cu mama sa, Mina, cu sora sa, Mitiţa Popovici, cu soţia<br />
sa, Bertie (Vizmeş), corespondenţa Bertiei Stârcea cu Sever Zotta <strong>şi</strong> a<br />
soţilor Ion V. <strong>şi</strong> Bertie Stârcea cu fiii lor, Ionel <strong>şi</strong> Victor.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: colecţia „Achiziţii Noi”, inventar nr. 89.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 265-266.<br />
281. STOEANOVICI<br />
●Anii extremi: 1884-1963, 73 u.a., inventar nr.1659.<br />
Creatorii fondului sunt Alexandru Stoeanovici (1834-?), inginer,<br />
căsătorit cu Tinareta Uhrinovschi <strong>şi</strong> fiul lor, Constantin (1884-?), avocat,<br />
profesor de drept comercial comparat, ataşat al Legaţiei <strong>României</strong> la<br />
Paris, căsătorit cu Lucia Ştefan Rigler <strong>şi</strong> Maria Capşa.<br />
Documentele <strong>person<strong>ale</strong></strong>, privindu-l pe Constantin Stoeanovici, au<br />
fost ordonate la începutul fondului, apoi au fost clasate cele rezultate din<br />
îndeplinirea funcţiilor publice, administrarea proprietăţilor, manuscrisele<br />
ştiinţifice <strong>şi</strong> literare <strong>şi</strong> corespondenţa cu I. Leatris, Evy Moga, Stelian<br />
Popescu, directorul ziarului „Universul”, C. Rippert <strong>şi</strong> Zoe Vlahuţă-<br />
Slătineanu.<br />
Documente aparţinând Mariei C. Stoeanovici <strong>şi</strong> lui Alexandru<br />
Stoeanovici, tatăl, au fost ordonate la sfâr<strong>şi</strong>tul fondului.<br />
282. STOIAN G. Ion<br />
●Anii extremi: 1904-1968, 15 u.a., inventar nr. 1670.<br />
153
154<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
În arhiva avocatului Ion G. Stoian se păstrează acte <strong>person<strong>ale</strong></strong><br />
aparţinând fiicei s<strong>ale</strong> Alice, scrisori de la mareşalul Alexandru Averescu,<br />
I. A. Bassarabescu, Constantin Hamangiu, Alexandru Marghiloman,<br />
I. Gr. Perieţeanu, de la un grup de persoane, printre care Ghiţă Cristescu,<br />
I. C. Frimu <strong>şi</strong> Panait Istrati.<br />
283. STOICA Vasile (1889-?)<br />
●Anii extremi: 1689-1948, 677 u.a., inventar nr. 1771,<br />
limbile: română, engleză, franceză, germană, maghiară, italiană <strong>şi</strong> greacă.<br />
Diplomatul Vasile Stoica s-a născut la Avrig, judeţul Sibiu, a<br />
urmat Facultatea de Litere din Bucureşti, apoi Filologia la Paris.<br />
În anul 1915 renunţă la cetăţenia austro-ungară <strong>şi</strong> trece în Regat,<br />
războiul îl determină să se înroleze voluntar, fiind ofiţer de informaţii. A<br />
plecat în S.U.A. unde s-a ocupat de organizarea unei legiuni a românilor<br />
ce urmau să lupte pentru eliberarea Transilvaniei <strong>şi</strong> unirea acesteia cu<br />
România <strong>şi</strong> de înfiinţarea Ligii <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> a Românilor din America.<br />
Imediat după război este <strong>ale</strong>s vicepreşedinte al Comitetului Românilor<br />
Transilvăneni <strong>şi</strong> Bucovineni de la Paris. În anii 1920-1921 se afla tot în<br />
S.U.A., unde participa la organizarea serviciilor consulare române în<br />
Statele Unite <strong>şi</strong> Canada.<br />
În anii 1930-1932 a fost ministru al <strong>României</strong> în Albania, în<br />
Bulgaria în perioada 1932-1936, în Letonia <strong>şi</strong> Lituania în anii 1936-1939<br />
<strong>şi</strong> în Turcia în perioada 1939-1940. În 1946 este numit ambasador în<br />
Olanda.<br />
Fondul arhivistic Vasile Stoica a fost structurat pe criterii<br />
tematice: acte <strong>person<strong>ale</strong></strong>, documente referitoare la activitatea diplomatică<br />
desfăşurată de acesta, lucrări istorice, politice <strong>şi</strong> literare <strong>ale</strong> creatorului de<br />
fond, corespondenţă personală, documente <strong>şi</strong> corespondenţă de familie <strong>şi</strong><br />
<strong>ale</strong> familiei Paulei Niţescu.<br />
Se detaşează corespondenţa primită de la numeroase personalităţi:<br />
Herbert Adams Gibbons, istoric american, Ion <strong>şi</strong> Mihai Antonescu, Petre<br />
Antonescu, rectorul Academiei de Arhitectură, Constantin Argetoianu,<br />
Lucian Blaga, Ion I. C. Brătianu, regele Carol II, Victor Cădere, Ştefan<br />
Ciocâlteu, Aron Cotruş, Miron Cristea, Sabin Drăgoi, C. D. Fortunescu,<br />
Ioan Gigurtu, Petru Groza, A. Gurăneanu, Emil Haţieganu, Adolf Hitler,<br />
Habert A. Horgan de la Departamentul de Război american, Iorgu<br />
Iordan, ataşat la Moscova, Emil Isac, Alexandru Lapedatu, Vasile<br />
Lucaciu, Iuliu Maniu, Jan Masaryk, pictorul Gheorghe A. Matei, Benito<br />
Mussolini, Gheorghe Popp, Sextil Puşcariu, Savel Rădulescu, Mihail<br />
Sadoveanu, pictorul D. Stoica, Gheorghe Tătărescu, Viorel V. Tillea,
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
Nicolae Titulescu, pictorul Nicolae Tonitza, Alexandru Vaida-Voevod,<br />
Elena Văcărescu <strong>şi</strong> Traian Vuia.<br />
Bibliografie:<br />
Crisanta Podăreanu, Fondul personal Vasile Stoica, în „Revista<br />
<strong>Arhive</strong>lor”, nr. 1, 1993, p. 76-82.<br />
284. STRAT George (1894-?)<br />
●Anii extremi: 1917-1949, 42 u.a., inventar nr. 1714,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Profesorul George Strat, doctor în drept la Paris, subsecretar de<br />
stat la Ministerul Economiei <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> (1938-1940), fondator al<br />
Asociaţiei Economiştilor din România s-a remarcat prin cercetările <strong>şi</strong><br />
studiile dedicate economiei româneşti.<br />
În fondul creat de acesta se află scrisori de familie de la Cristea<br />
Al. Cardolea, C. Cioculescu, Mircea Djuvara, Nini Howard <strong>şi</strong> George<br />
Mironescu.<br />
285. STURDZA<br />
●Anii extremi: 1822-1947, 123 u.a., inventar nr. 1295,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> germană.<br />
Familia Sturdza este menţionată în Moldova la începutul secolului<br />
al XV-lea, strămoşul ei, Baliţa, trăia în vremea lui Alexandru cel Bun.<br />
De-a lungul secolelor familia Sturdza a dat reprezentanţi de seamă<br />
ai vieţii politice <strong>şi</strong> cultur<strong>ale</strong> româneşti. Între aceştia se numără domnii<br />
Ion Sandu Sturdza (1822-1828) <strong>şi</strong> Mihai Sturdza (1834-1849), omul<br />
politic Dimitrie Sturdza, publicistul Alexandru Sturdza <strong>şi</strong> alţii.<br />
O mare parte a documentelor fondului provin de la Dimitrie<br />
Sturdza (1833-1914), om politic român, secretar al Divanului ad-hoc,<br />
secretar particular al domnitorului Alexandru Ioan Cuza, ministru <strong>şi</strong><br />
prim-ministru, fruntaş <strong>şi</strong> fondator al Partidului Naţional Liberal, membru<br />
al Academiei Române.<br />
Astfel, pentru acesta există în <strong>Arhive</strong>le <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> corespondenţă<br />
oficială <strong>şi</strong> particulară purtată cu Grigore Antipa, Ion Bianu, Vintilă<br />
Brătianu, Ion I. C. Brătianu, Lascăr Catargi, George Esarcu, Alexandru<br />
Emanoil Lahovari, C. I. Nacu, I. Papiniu, Petru Poni, Radu Rosetti,<br />
M.Theodorian, Grigore Tocilescu, G. Vârnav-Liteanu <strong>şi</strong> scrisori de la<br />
membrii familiei: soţia sa, Zoe <strong>şi</strong> fiul său, Alexandru.<br />
La acestea se adaugă corespondenţa privind administrarea mo<strong>şi</strong>ei<br />
Floreşti, judeţul Prahova, contracte de arendări <strong>şi</strong> închirieri încheiate cu<br />
societăţi petroliere, de asigurări <strong>şi</strong> Creditul Funciar Rural, precum <strong>şi</strong><br />
155
156<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
corespondenţa Alicei Mihail Sturdza, născută Cantacuzino pentru anii<br />
1905-1947.<br />
La sfâr<strong>şi</strong>tul fondului au fost clasate documente provenind de la<br />
Ioan Sturdza (1844-1845), schimbul de scrisori dintre I. Bellio, Ruxandra<br />
Balş <strong>şi</strong> Lisetta Sturdza, scrisori primite de Maria G. Sturdza, Caterina<br />
Cantacuzino de la A. Ghica, Ana Maria Sturdza, Sofia Suţu <strong>şi</strong> Şerban<br />
Cantacuzino, precum <strong>şi</strong> caiete cu însemnări din primul război mondial<br />
<strong>ale</strong> lui Dimitrie A. Sturdza.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Argeş; D.J.A.N. Ia<strong>şi</strong>.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 267-269.<br />
286. SUŢU<br />
●Anii extremi: 1819-1903, 475 u.a., inventar nr. 1244,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> greacă.<br />
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong> conservă în<br />
depozitele s<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> fondul arhivistic al familiei Suţu, familie fanariotă<br />
originară din Epir, care a dat domni în Ţara Românescă <strong>şi</strong> Moldova.<br />
De la Mihai Vodă Suţu (1784-1864), domn al Moldovei (1819-<br />
1821) se păstrează mai multe scrisori primite de la grupuri de boieri <strong>şi</strong> de<br />
la fratele său Nicolae Suţu, mort în anul 1871.<br />
De la Constantin Suţu, postelnic (?-1866) <strong>şi</strong> mare logofăt în Ţara<br />
Românească reţin atenţia scrisorile relative la administrarea averii, cele<br />
primite de la personalităţi <strong>şi</strong> prieteni, cum ar fi Th. Apostol,<br />
arhimandritul <strong>şi</strong> exarhul Athanasie, A. Callimachi, E. Călinescu, fraţii<br />
Dumba, Preda Lăcusteanu, fost mare vornic, prinţul Miloš Obrenović,<br />
I. Stâlpeanu, Elena Suţu, Grigore C. Suţu, fiul lui Constantin Suţu <strong>şi</strong> Irina<br />
Suţu, noră.<br />
Se mai află în fond scrisori de la soţia lui Constantin Suţu,<br />
Ruxandra Suţu, născută Racoviţă, de la prinţesa Elisabeta Suţu, născută<br />
Dudescu, de la George Iorgu, M. Suţu, Maria Suţu <strong>şi</strong> Nicolae Suţu.<br />
O altă parte a documentelor provin de la Grigore C. Suţu (?-<br />
1893), fost senator în Ţara Românească, căsătorit cu Irina Suţu, născută<br />
Hagi Moscu <strong>şi</strong> sunt scrisori primite de la C. Brăiloiu, Adolf Cantacuzino,<br />
C. Boerescu, Polixenia Gioni, C. <strong>şi</strong> E. P. Mavromihails, nepoţi, A. Minis,<br />
prinţul Miloš Obrenović, C. Poumay, bancherul său, G. Petrovici, P.<br />
Platanitis <strong>şi</strong> I. Stâlpeanu, administratori de mo<strong>şi</strong>i.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: Colecţia Documente Munteneşti.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 270-271.<br />
287. ŞTEFĂNESCU<br />
●Anii extremi: 1906-1947, 23 u.a., inventar nr. 1880.<br />
Fondul familial Ştefănescu este constituit din scrisori <strong>şi</strong> acte <strong>person<strong>ale</strong></strong><br />
create de Ştefan Ştefănescu, colonel <strong>şi</strong> apoi general, comandant general<br />
al Jandarmeriei <strong>şi</strong> de fiii acestuia, Constantin, Radu <strong>şi</strong> Florica Ştefănescu,<br />
proprietari ai mo<strong>şi</strong>ei Uzun din Vlaşca.<br />
1148.<br />
288. ŞTEFĂNESCU-AMZA Constantin (1875-1964)<br />
●Anii extremi: 1885-1936; 1949; 1592 u.a., inventar nr.<br />
Generalul Constantin Ştefănescu-Amza a urmat studii militare la<br />
Ia<strong>şi</strong> <strong>şi</strong> Bucureşti, a participat la campania din anul 1913, la primul război<br />
mondial, a fost deputat, ministru al Apărării <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> (1931-1932) <strong>şi</strong><br />
preşedinte al Societăţii Române de Radiodifuziune.<br />
Fondul personal Constantin Ştefănescu-Amza conţine brevete<br />
militare <strong>şi</strong> ordine de zi, cursuri ţinute de creatorul fondului la Şcoala de<br />
Artilerie <strong>şi</strong> Geniu, un jurnal de operaţiuni pentru Divizia a 21-a din anul<br />
1916 <strong>şi</strong> corespondenţă.<br />
Dintre emitenţii scrisorilor primite de generalul Ştefănescu-<br />
Amza, amintim pe Nicolae Iorga, generalii Belhague, Culmann,<br />
M. Weygand <strong>şi</strong> colonelul Gimpel.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 272-273.<br />
289. ŞTIRBEI<br />
●Anii extremi: 1849-1946, 100 u.a., inventar nr. 947,<br />
limbile: germană, rusă, italiană, engleză, franceză <strong>şi</strong> maghiară.<br />
În fondul familial Ştirbei au fost ordonate documente provenind<br />
de la Barbu Ştirbei (1872-1946), membru de onoare al Academiei<br />
Române, preşedinte al Consiliului de Miniştri, ministru de Interne,<br />
ad-interim la Finanţe <strong>şi</strong> Externe (1927), referitoare la succesiunea Barbu<br />
Ştirbei, palatul Ştirbei, Fabrica de Vată Buftea.<br />
În grupa „corespondenţă” au fost ordonate scrisori primite de<br />
Barbu Ştirbei de la: Martha, George <strong>şi</strong> N. N. Bibescu, V<strong>ale</strong>ntina Bibescu,<br />
157
158<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
mama acestuia, Take Ionescu, Nicolae Iorga, Alexandru Marghiloman,<br />
regina Maria, D. Pherekyde, Nicolae Ştirbei <strong>şi</strong> Elena Văcărescu.<br />
De asemenea, fondul cuprinde <strong>şi</strong> scrisori aparţinând Nadèjei<br />
Ştirbei (1906-1946), soţia lui Barbu Ştirbei; Mariei Costinescu, Nadèjei<br />
(1904-1947) <strong>şi</strong> Elisabetei Boxhall (1912-1947), fiicele lui Barbu Ştirbei;<br />
Ecaterinei Hiott (fiica lui Barbu Ştirbei) <strong>şi</strong> altor membri ai familiei Hiott<br />
(1904-1948), precum <strong>şi</strong> lui Edwin Boxhall <strong>şi</strong> George Creţianu.<br />
În fond sunt păstrate <strong>şi</strong> documente emise de domnitorul Ţării<br />
Româneşti, Barbu Dimitrie Ştirbei (1849-1853; 1854-1856), scrisori de<br />
la Re<strong>şi</strong>d-Paşa, ministru de Externe <strong>şi</strong> de la Ali-Paşa, prim-ministru turc,<br />
scrisori <strong>ale</strong> răniţilor internaţi în Spitalul de la Buftea (1942-1948);<br />
însemnări <strong>ale</strong> Marthei Blome, născută Ştirbei; documente <strong>ale</strong> familiei<br />
Brandsch (1920-1948, Ursula Brandsch îngrijea copiii familiei Hiott) <strong>şi</strong><br />
numeroase documente fotografice reprezentând familiile <strong>şi</strong> persoanele<br />
menţionate, familia regală <strong>şi</strong> unele palate.<br />
290. TELL Cristian (1807-1884)<br />
●Anii extremi: 1760-1891, 107 u.a., inventar nr. 1540,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Cristian Tell, cunoscut om politic, participant la Revoluţia din<br />
1848 din Ţara Românescă, membru în Guvernul Provizoriu, a devenit,<br />
după reîntoarcerea din exilul de la Smirna, deputat în Divanul ad-hoc,<br />
ministru de Război, al Cultelor <strong>şi</strong> Instrucţiunii Publice <strong>şi</strong> de Finanţe în<br />
guvernul generalului Ioan Em. Florescu.<br />
Documentele incluse în fond sunt ordonate în două secţiuni:<br />
corespondenţă <strong>şi</strong> lucrări diverse.<br />
Corespondenţa a fost clasată, la rândul ei, în trei grupe:<br />
corespondenţă primită de Cristian Tell de la C. D. Aricescu, Arthur<br />
Baligot de Beyne, Dimitrie Brătianu, Constantin Cantacuzino, C. Duca,<br />
Marcu N. Duiliu, A. G. Golescu, Nicolae Golescu (20 de scrisori), Ştefan<br />
Golescu, Mihail Kogălniceanu, Alexandru Manu, N. Opran, Nicolae<br />
Pleşoianu, Ioasaf Znagoveanu; corespondenţă expediată de generalul Tell<br />
către Mihail Kogălniceanu <strong>şi</strong> corespondenţă purtată între diferite<br />
personalităţi: Dimitrie Bolintineanu – Gheorghe Bogathy, Ion Florescu –<br />
Vasile Alecsandri.<br />
În grupa „lucrări diverse” regăsim <strong>şi</strong> corespondenţa lui Anastasie<br />
Panu cu Ludovig Steege, a lui Alexandru Papadopol-Callimachi cu<br />
Dimitrie Ghica, pe cea a lui C. A. Rosetti cu Mihail Kogălniceanu <strong>şi</strong> a lui<br />
Ludovic Steege cu Vasile Alecsandri.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
291. TEODORESCU G. Dem (Ghedem) (1849-?)<br />
●Anii extremi: 1881-1911, 35 u.a., inventar nr. 1848,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
G. Dem Teodorescu a absolvit Facultatea de Litere din Bucureşti<br />
<strong>şi</strong> de la Sorbona, a fost profesor de limba latină <strong>şi</strong> limba română la Liceul<br />
„Matei Basarab” din Bucureşti, director al Fundaţiilor Carol I, redactor la<br />
„România” <strong>şi</strong> „Ghimpele”, ministru al Cultelor <strong>şi</strong> Instrucţiunii Publice în<br />
anul 1891.<br />
Fondul arhivistic cuprinde lucrarea Cronica din Nürnberg - 1493,<br />
(manuscris în limba franceză, tipărit în anul 1893), corespondenţă cu<br />
Petru Poni <strong>şi</strong> Jules Brun, litografii, cărţi poşt<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> ilustrate.<br />
292. TICAN RUMANO Mihai (1893-1967)<br />
●Anii extremi: 1905-1981, 249 u.a., inventar nr. 1849.<br />
Scriitorul Mihai Tican Rumano s-a născut în comuna Berevoeşti,<br />
judeţul Muscel.<br />
După călătorii îndelungate se stabileşte în Spania unde se afirmă<br />
în publicistică, prin editarea ziarului propriu „Dacia”. Se întoarce în ţară<br />
în anul 1931 <strong>şi</strong> colaborează la revistele „Universul” <strong>şi</strong> „Realitatea<br />
românească”, pledând pentru păstrarea specificului naţional.<br />
A devenit un pasionat colecţionar de artă, pinacoteca sa<br />
constituită din sute de piese fiind donată Muzeului oraşului Câmpulung<br />
<strong>şi</strong> satului său natal.<br />
Documentele fondului arhivistic Mihai Tican Rumano au fost<br />
ordonate pe mai multe serii, potrivit criteriilor specifice de prelucrare a<br />
fondurilor <strong>person<strong>ale</strong></strong>.<br />
În seria „corespondenţă personală” regăsim scrisori primite <strong>şi</strong><br />
expediate de Mihai Tican Rumano unor personalităţi din ţară <strong>şi</strong><br />
străinătate: Antoine Bibescu, ministrul <strong>României</strong> la Madrid, Salvator<br />
Bonet, Sabina Cantacuzino, Manuel de Castro, Henry Helfant, ataşat<br />
comercial al <strong>României</strong> la Madrid, Maquilar, directorul ziarului „El Dia<br />
Grafico” din Barcelona, Ion Mihalache, Cezar Petrescu, Liviu Rebreanu,<br />
Ion Marin Sadoveanu, Elena Văcărescu, Silvia Elena, soţia sa, precum <strong>şi</strong><br />
cărţi de vizită de la Paul Molda, Savel Rădulescu, Viorel V. Tillea.<br />
Menţionăm existenţa unui număr de 419 fotografii,<br />
reprezentându-l pe Mihai Tican Romano în familie <strong>şi</strong> diferite călătorii.<br />
293. TITULESCU Nicolae (1882-1941)<br />
●Anii extremi: 1836-1971, 371 u.a., inventar nr. 1720,<br />
limbile: română, franceză, engleză, germană, maghiară <strong>şi</strong> italiană.<br />
159
160<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Nicolae Titulescu, unul dintre iluştrii diplomaţi ai perioadei<br />
interbelice, om politic, profesor universitar, membru al Academiei<br />
Române, doctor honoris causa al universităţilor din Atena <strong>şi</strong> Bratislava,<br />
preşedinte al Academiei Diplomatice Internaţion<strong>ale</strong>, s-a născut la<br />
Craiova. A studiat dreptul la Paris <strong>şi</strong> în scurt timp a devenit ministru de<br />
Finanţe, delegat al <strong>României</strong> la Conferinţa de Pace de la Paris, ministru<br />
de Externe, delegat permanent la Societatea Naţiunilor. În anul 1936 a<br />
fost înlăturat din guvern de către regele Carol II, a plecat la Paris unde a<br />
rămas până la sfâr<strong>şi</strong>tul vieţii.<br />
Marea parte a documentelor păstrate în fond reflectă activitatea de<br />
diplomat a lui Nicolae Titulescu: ministru la Londra, ministru de<br />
Externe, delegat la Societatea Naţiunilor, la Mica Înţelegere, câteva<br />
dintre acte se referă la mo<strong>şi</strong>ile din judeţul Olt <strong>ale</strong> familiei Titulescu.<br />
Din corespondenţa vastă purtată de Nicolae Titulescu menţionăm<br />
scrisorile primite de la Constantin Argetoianu, Mihail Arion, Vasile<br />
Boerescu, Alexandrina Cantacuzino, Dimitrie N. Ciotori, Alecu<br />
Gurănescu, Take Ionescu, Virgil Madgearu, Vasile G. Morţun, Vasile<br />
Stoica <strong>şi</strong> Elena Văcărescu. Au mai fost incluse în fond corespondenţa<br />
Ecaterinei Titulescu purtată cu membrii familiei <strong>şi</strong> Savel Rădulescu, a lui<br />
Ion <strong>şi</strong> Maria Titulescu, părinţii lui Nicolae Titulescu, cu fiicele lor,<br />
Cornelia <strong>şi</strong> Paula, a Ellei Davis, secretara reginei Maria <strong>şi</strong> fotografii.<br />
Bibliografie:<br />
Crisanta Podăreanu, Fondul personal Nicolae Titulescu, în<br />
„Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 4, 1994, p. 395-398.<br />
294. TOMESCU Constantin (1890-1983)<br />
●Anii extremi: 1919-1974, 50 u.a., inventar nr. 1450.<br />
Constantin Tomescu, licenţiat <strong>şi</strong> doctor în teologie s-a remarcat<br />
prin activitatea depusă în învăţământ, în cultura <strong>şi</strong> ştiinţa românească.<br />
Astfel, a fost cadru didactic la Facultăţile de Teologie din Chi<strong>şi</strong>nău, Ia<strong>şi</strong>,<br />
Cernăuţi <strong>şi</strong> Sibiu, membru al societăţilor ASTRA, „Liga Culturală” <strong>şi</strong> în<br />
Comisia Monumentelor Istorice pentru Bucovina, ministru în 1938. A<br />
publicat catagrafii pentru Moldova <strong>şi</strong> Basarabia.<br />
Între documentele ce constituie fondul, semnalăm albumele cu<br />
fotografii <strong>ale</strong> elevilor Seminarului Teologic „Veniamin Costache” <strong>şi</strong><br />
învestitura patriarhului Miron Cristea, fotografii <strong>şi</strong> 6 volume de memorii<br />
aparţinând lui Constantin Tomescu.<br />
295. TOMESCU George<br />
●Anii extremi: 1912-1943, 3 u.a., inventar nr. 2092.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
În fragmentul de fond păstrat de la George Tomescu, profesor, şef<br />
al biroului de vânzare al „Pescăriilor Statului Galaţi” sunt ordonate<br />
scrisori primite de la Grigore Antipa, profesorul Ion Borcea <strong>şi</strong> Elena<br />
Farago.<br />
296. TUDOR Iorgu (1885-?)<br />
●Anii extremi: 1899-1976, 34 u.a., inventar nr. 1699,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> rusă.<br />
Din activitatea profesorului Iorgu Tudor (basarabean de origine)<br />
s-au păstrat scrisori de la Pantelimon Halippa, Nicolae Nitreanu, Zaharia<br />
Stancu, Onisifor Ghibu, acte <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>ale</strong> creatorului de fond, poezii<br />
scrise de acesta <strong>şi</strong> numere din revistele „Soldatul Moldovean”, „Pagini<br />
Basarabene”, „Viaţa Basarabiei”, „Nistru” etc.<br />
297. TUTUNARU Alexandru (?-)<br />
●Anii extremi: 1916-1919, 4 u.a., inventar nr. 2093.<br />
Fondul arhivistic este constituit din scrisori <strong>ale</strong> locotenentului<br />
Alexandru Tutunaru, participant la luptele din Transilvania în primul<br />
război mondial, adresate familiei s<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> din diploma „Patria<br />
recunoscătoare”, acordată eroului Alexandru Tutunaru, mort pe front.<br />
298. ŢEPOSU Emil (1890-?)<br />
●Anii extremi: 1909-1952, 9 u.a., inventar nr. 1752.<br />
De la profesorul universitar dr. Emil Ţeposu s-au păstrat unele acte<br />
referitoare la numirea sa ca medic secundar <strong>şi</strong> profesor la Facultatea de<br />
Medicină din Cluj, note <strong>şi</strong> fişe <strong>person<strong>ale</strong></strong>, mesaje <strong>şi</strong> discursuri (cu prilejul<br />
proclamării Republicii Populare Române), certificate <strong>ale</strong> preoţilor<br />
Gheorghe Ţeposu <strong>şi</strong> Ioan Ţeposu, tatăl <strong>şi</strong> bunicul creatorului de fond.<br />
299. URZICEANU Gheorghe<br />
●Anii extremi: 1863-1921, 22 u.a., inventar nr. 1850.<br />
În fondul arhivistic creat de profesorul Gheorghe Urziceanu,<br />
absolvent al Facultăţii de Ştiinţe Natur<strong>ale</strong> din Ia<strong>şi</strong>, sunt ordonate decizii<br />
<strong>ale</strong> ministrului Instrucţiunii Publice de numire a acestuia în diferite<br />
funcţii didactice.<br />
300. VAIDA-VOEVOD Alexandru (1872-1950)<br />
●Anii extremi: 1901-1945, 291 u.a., inventar nr. 2107,<br />
limbile: română, germană, franceză, maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
161
162<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Alexandru Vaida-Voevod, fruntaş al Partidului Naţional Român<br />
din Transilvania <strong>şi</strong> al Partidului Naţional Ţărănesc, medic de profesie, s-a<br />
născut în localitatea Olpret, judeţul Cluj. După Unire a fost membru în<br />
Consiliul Dirigent, ministru de mai multe ori <strong>şi</strong> prim-ministru. În 1935 a<br />
creat partidul de dreapta, Frontul Românesc.<br />
Fondul Alexandru Vaida-Voevod este format în mare parte din<br />
scrisori primite de la Arion, Alexandru Beldiman, Vasile<br />
Boerescu, Zaharia Boilă, Caius Brediceanu, Carl , aghiotantul<br />
ducelui Franz Ferdinand, Cicerin, ministru de Externe al Rusiei Sovietice,<br />
Dimitrie N. Ciotori, Georges Clémenceau, Dimitrie Ghica, Octavian Goga,<br />
Maurice Hankey, secretarul lui George Lloyd, Take Ionescu, Nicolae<br />
Iorga, Emil Isac, Iuliu Maniu, Mitilineu, Ion Pelivan,<br />
Gheorghe Pop, Ştefan Pop, Mihai Popovici, Viorel V. Tillea, Traian Vuia,<br />
referitoare la eforturile delegaţiei române la Conferinţa de Pace de la Paris<br />
pentru recunoaşterea Unirii Transilvaniei cu România <strong>şi</strong> stabilirea<br />
graniţelor cu Ungaria <strong>şi</strong> Iugoslavia.<br />
Au fost incluse în fond copiile memoriilor lui Vaida-Voevod <strong>şi</strong><br />
fotografii <strong>ale</strong> arhiducelui Franz Ferdinand, regelui Carol I, principelui<br />
Ferdinand <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> lui Alexandru Vaida-Voevod.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Sibiu.<br />
Bibliografie:<br />
Crisanta Podăreanu, Fondul personal Vaida-Voevod, în „Revista<br />
<strong>Arhive</strong>lor”, nr. 2, 1997, p. 220-223.<br />
301. VASILIU Ion<br />
●Anii extremi: 1941-1944, 13 u.a., inventar nr. 2071.<br />
În fondul arhivistic creat de Ion Vasiliu, absolvent al Şcolii de<br />
Ofiţeri de Rezervă de Infanterie de la Slănic Prahova sunt clasate scrisori<br />
referitoare la probleme de interes personal (predomină scrisorile de<br />
dragoste).<br />
302. VASILIU-RĂŞCANU Constantin (1887-1980)<br />
●Anii extremi: 1852-1972, 62 u.a., inventar nr. 1764.<br />
Constantin Vasiliu-Răşcanu a fost ministru de Război în anii<br />
1945-1946, general de Corp de Armată în 1945 <strong>şi</strong> participant la<br />
politizarea armatei după 23 August 1944.<br />
În fondul arhivistic creat de acesta au fost ordonate documente de<br />
familie <strong>şi</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> (brevete de conferire a unor ordine <strong>şi</strong> medalii pentru<br />
merite militare din primul <strong>şi</strong> al doilea război mondial), manuscrise,<br />
studii, memorii în legătură cu evenimentele de la 23 August 1944,
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
corespondenţă purtată cu foşti ofiţeri ai armatei române, precum <strong>şi</strong> o<br />
diplomă emisă de Grigore Alexandru Ghica în anul 1852 pentru ridicarea<br />
lui Dimitrie Golian din Hu<strong>şi</strong> la rangul de medelnicer.<br />
303. VĂITOIANU Arthur (1890-1956)<br />
●Anii extremi: 1878-1948, 45 u.a., inventar nr. 1452.<br />
Arthur Văitoianu, ofiţer de carieră <strong>şi</strong> om politic, s-a născut în<br />
oraşul Ismail, a fost căsătorit cu Olga Ciornei din Slobozia, cu care a<br />
avut patru fete <strong>şi</strong> un băiat. S-a remarcat în primul război mondial în<br />
luptele din Dobrogea, apoi în cel de-al doilea război ca şef al Corpului IV<br />
Armată în bătăliile de la Mărăşti, Oituz <strong>şi</strong> Târgu Ocna.<br />
În plan politic, este cunoscut ca ministru de Interne, de Război <strong>şi</strong><br />
prim-ministru.<br />
Fondul arhivistic Arthur Văitoianu conţine documente şcolare <strong>şi</strong><br />
de numire în funcţii <strong>şi</strong> grade militare, un număr mic de scrisori primite de<br />
la Constantin Vasiliu-Răşcanu, albume cu fotografii reprezentând familia<br />
regală <strong>şi</strong> aspecte de pe front din anul 1916-1918.<br />
304. VEISA Iacovachi<br />
●Anii extremi: 1760-1904, 246 u.a., inventar nr. 1082,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Documentele fondului au fost create de Iacovachi Veisa (1827-<br />
), serdar, căminar <strong>şi</strong> postelnic în Moldova <strong>şi</strong> se referă la<br />
împrumuturi de sume de bani, stăpânirea mo<strong>şi</strong>ilor Tăoştii <strong>şi</strong> Bălţaţi,<br />
ţinutul Vaslui, pricini cu răze<strong>şi</strong>i Bodeşti <strong>şi</strong> Bălţaţi, de Mihail Veisa, agă<br />
(), fratele lui Iacovachi, căsătorit cu Ecaterina Sevastos <strong>şi</strong> de fiii<br />
acestora, Teodor <strong>şi</strong> Petrache Veisa.<br />
Teodor Veisa, licenţiat în drept la Paris (1853), a făcut carieră<br />
juridică, fiind numit asesor la Judecătoria din Ia<strong>şi</strong> (1857), inspector<br />
general al şcolilor (1858), preşedinte al Curţii de Apel (1859), profesor<br />
de cod civil la Ia<strong>şi</strong>, membru în Comisia de Unificare a Legilor<br />
Principatelor Unite (1862). Documentele acestuia privesc studiile de la<br />
Paris, arendarea mo<strong>şi</strong>ilor, moştenirea averii tatălui <strong>şi</strong> unchiului său,<br />
numirea în funcţii juridice.<br />
Între documentele fondului semnalăm <strong>şi</strong> scrisori <strong>ale</strong> Elenei <strong>şi</strong> D.<br />
Veisa, fraţi cu Teodor Veisa, procuri <strong>ale</strong> lui Petras Eugen Poujade, consul<br />
al Franţei <strong>şi</strong> un testament al voievodului Dimitrie Ştirbei <strong>şi</strong> al soţiei s<strong>ale</strong>.<br />
305. VELOVAN Ştefan (1852-1932)<br />
●Anii extremi: 1864-1947, 21 u.a., inventar nr. 1721.<br />
163
164<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Ştefan Velovan, profesor <strong>şi</strong> publicist s-a născut în localitatea<br />
Ro<strong>şi</strong>a Montană, a urmat cursurile filosofice la universităţile din Viena <strong>şi</strong><br />
Gotha. A fost profesor la Institutul Pedagogic din Caransebeş, apoi la<br />
şcoli din Bucureşti, Câmpulung <strong>şi</strong> Craiova, de unde s-a pensionat.<br />
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong> deţine un fragment<br />
din arhiva „Velovan”, în care au fost grupate acte de studii, o adresă a<br />
Fundaţiei Gojdu pentru acordarea unei burse elevului Ştefan Velovan,<br />
corespondenţa lui Ştefan Velovan cu Ministerul Cultelor <strong>şi</strong> Instrucţiunii<br />
Publice, ASTRA <strong>şi</strong> Nicolae Iorga, scrisori <strong>ale</strong> Anei Velovan, soţia<br />
creatorului de fond, manuscrisul lucrării Istoria perlelor <strong>şi</strong> articolul<br />
Omagiul femeii române de V. A. Urechia.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Caraş-Severin.<br />
Bibliografie:<br />
Constantin Brătescu, Ştefan Velovan. Pedagog <strong>şi</strong> filozof român.<br />
(1852-1932), Editura Ionescu, Caransebeş, 2000, 134 p.<br />
306. VIDRAŞCU Pascal (1879-)<br />
●Anii extremi: 1869-1966, 84 u.a., inventar nr. 1451,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Pascal Vidraşcu a fost voluntar în primul război mondial, locotenent<br />
în Regimentul 4 Artilerie Grea, s-a căsătorit cu Alina Canano <strong>şi</strong> a făcut<br />
parte din protipendada bucureşteană.<br />
Fondul este constituit în mare parte din scrisori primite de Alina<br />
Vidraşcu de la prieteni, rude <strong>şi</strong> personalităţi ca: Elena Djuvara, George <strong>şi</strong><br />
Maria Enescu, Elisabeta Ghica, soţia lui Dimitrie Ghica, Maria Lecca,<br />
soţia ministrului român la Helsinki, Octav George Lecca, D. Manu,<br />
ministrul <strong>României</strong> la Paris, Ion Mitilineu, Theodor Pallady, Ecaterina<br />
Titulescu, membri ai familiilor Sturdza, Cantacuzino <strong>şi</strong> Brâncoveanu <strong>şi</strong><br />
cărţi poşt<strong>ale</strong> trimise de către Pascal Vidraşcu, prizonier în Germania.<br />
307. VLAD Aurel (1895-1953)<br />
●Anii extremi: 1904-1969, 18 u.a., inventar nr. 1672,<br />
limbile: maghiară, germană <strong>şi</strong> română.<br />
Aurel Vlad, om politic român, născut la Orăştie, adept al<br />
activismului politic în Transilvania, s-a remarcat <strong>şi</strong> prin activitatea de<br />
susţinere financiară a luptei naţion<strong>ale</strong> a românilor din acest teritoriu <strong>şi</strong> a<br />
fost membru al Consiliului Naţional Român. După Unire a deţinut<br />
portofoliul de finanţe în Consiliul Dirigent, a fost ministru la Culte,<br />
Industrie <strong>şi</strong> Comerţ. A susţinut ziarul naţional-ţărănist, „Solia Dreptăţii”.<br />
În anul 1950 a fost întemniţat la Sighet, unde a încetat din viaţă.
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
În fondul arhivistic Aurel Vlad au fost incluse scrisori de la Enea<br />
Grapini, membru al Consiliului Naţional Român Central din<br />
Transilvania, Iuliu Maniu <strong>şi</strong> Teodor Mihali. Reţin atenţia <strong>şi</strong> articolele lui<br />
Aurel Vlad privind lupta naţională a românilor din Transilvania <strong>şi</strong> rolul<br />
Partidului Naţional Român, precum <strong>şi</strong> textul conferinţei „Unirea<br />
Ardealului”, ţinută de Iuliu Maniu la radio în anul 1934.<br />
308. VRIONI Aida (1886-?)<br />
●Anii extremi: 1890-1953, 116 u.a., inventar nr. 1671.<br />
Aida Vrioni s-a născut la Ploieşti, a urmat Conservatorul din<br />
Bucureşti, dar a debutat în publicistică, fiind considerată prima femeie<br />
ziarist din România. Între anii 1926-1944 a condus „Revista Scriitorilor<br />
<strong>şi</strong> Scriitoarelor din România”, a publicat piese de teatru, romane <strong>şi</strong><br />
jurn<strong>ale</strong>.<br />
Documentele conservate în fond reflectă activitatea desfăşurată de<br />
Aida Vrioni în diferite organisme, cum ar fi Consiliul Naţional al<br />
Femeilor Române, cea de creaţie literară <strong>şi</strong> viaţa personală a acesteia.<br />
Dintre documentele incluse în fond se detaşează scrisorile primite<br />
de Aida Vrioni de la: Hortensia Papadat Bengescu, Ion Alexandru<br />
Brătescu-Voineşti, Alexandrina Gr. Cantacuzino, Nichifor Crainic,<br />
Cecilia Cruţescu Storck, Alice Gabrielescu, M. I. Herescu, preşedinte al<br />
Societăţii Scriitorilor Români, Constantin Mille, Constantin Rădulescu<br />
Motru, Camil Petrescu, însemnările zilnice pentru anii 1919-1953,<br />
precum <strong>şi</strong> scrisori primite de Ştefan Vrioni, soţul Aidei Vrioni (între care<br />
una de la Tudor Arghezi).<br />
309. VULPESCU<br />
●Anii extremi: 1864-1975, 117 u.a., inventar nr.1541.<br />
Cea mai mare parte a documentelor incluse în fond au fost create<br />
de Mihail Vulpescu, născut în comuna Lupşani, judeţul Ialomiţa, în anul<br />
1889, absolvent al Seminarului Nifon din Bucureşti <strong>şi</strong> al Conservatorului<br />
de muzică din Paris. În scurt timp, acesta a devenit profesor la<br />
Conservatorul bucureştean, solist vocal al teatrelor de operă din Paris,<br />
Monte Carlo, Cannes <strong>şi</strong> Bucureşti, un neobosit folclorist <strong>şi</strong> publicist.<br />
Predominantă în fond este corespondenţa purtată cu soţia sa<br />
Constanţa Obreja, dar reţin atenţia <strong>şi</strong> scrisorile de la Isac Bahar, Elena<br />
Bârzu, studentă, C. Fichefet, Arthur Gorovei, Nicolae <strong>şi</strong> Ecaterina Iorga,<br />
Simona Lahovari, Alexandru Negrea, Alexandru Racolţea, George<br />
Vechi, Radu Vulpe, precum <strong>şi</strong> volumul Omul <strong>şi</strong> opera. Mihail Vulpescu<br />
scris de soţia sa, Constanţa Obreja.<br />
165
166<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Au mai fost ordonate în acest fond familial scrisorile lui<br />
Constantin Vulpescu <strong>şi</strong> Stelei Vulpescu, a doua soţie a lui Mihail<br />
Vulpescu, precum <strong>şi</strong> o serie de documente create de Clemence (un<br />
manuscris cu amintiri <strong>ale</strong> artistei), de Maria, căsătorită Manu <strong>şi</strong> Ioan<br />
Obreja <strong>şi</strong> de Ion Hociung.<br />
310. XENI Constantin (1878-?)<br />
●Anii extremi: 1942-1968, 7 u.a., inventar nr. 1851.<br />
Avocatul <strong>şi</strong> publicistul Constantin Xeni s-a născut la Bucureşti, a<br />
fost deputat, ministru al Muncii <strong>şi</strong> Ocrotirilor Soci<strong>ale</strong> în guvernul Take<br />
Ionescu <strong>şi</strong> ministru de stat în guvernul Tătărescu.<br />
În par<strong>ale</strong>l cu viaţa politică, Constantin Xeni a colaborat la<br />
revistele literare „Luceafărul” <strong>şi</strong> „Semănătorul”, a elaborat lucrări<br />
dedicate lui Take Ionescu <strong>şi</strong> I. G. Duca.<br />
Fondul arhivistic Constantin Xeni cuprinde manuscrisele lucrării<br />
Figuri ilustre în epoca <strong>României</strong> Mari <strong>şi</strong> fotografii reprezentându-l pe<br />
generalul De Gaulle în momentul eliberării Franţei (1945) <strong>şi</strong> în timpul<br />
unei vizite în Africa, în anul 1968.<br />
311. ZAMFIRESCU Duiliu (1858-1922)<br />
●Anii extremi: 1880-1930, 57 u.a., inventar nr. 1761,<br />
limbile: română, italiană, spaniolă, germană, franceză <strong>şi</strong> rusă.<br />
Prozatorul <strong>şi</strong> poetul Duiliu Zamfirescu, fiul lui Lascăr Zamfirescu<br />
<strong>şi</strong> al Sultanei Mincu, s-a născut în localitatea Plăineşti, judeţul Râmnicu<br />
Sărat. A absolvit studiile de drept la Bucureşti, a devenit avocat <strong>şi</strong> apoi<br />
secretar de legaţie la Roma, Atena <strong>şi</strong> Bruxelles, delegat în Comisia<br />
Dunării <strong>şi</strong> ministru de Externe. A fost vicepreşedinte al Academiei<br />
Române <strong>şi</strong> preşedinte al Societăţii Scriitorilor Români.<br />
Arhiva creată de Duiliu Zamfirescu cuprinde brevete de acordare<br />
a unor ordine româneşti <strong>şi</strong> străine, corespondenţa scriitorului cu<br />
Constantin Argetoianu, Ion Kalinderu, Alexandru Emanoil Lahovari,<br />
Titu Maiorescu, Dumitru C. Olănescu, Nicolae Petraşcu <strong>şi</strong> cu fiul său<br />
Alexandru D. Zamfirescu.<br />
În fond au fost ordonate <strong>şi</strong> scrisori aparţinând lui Alexandru D.<br />
Zamfirescu adresate avocatului Victor Raţiu <strong>şi</strong> Corneliei Allievi,<br />
cumnata lui Alexandru D. Zamfirescu.<br />
312. ZAMFIRESCU Ramiro (1892-1972)<br />
●Anii extremi: 1912-1972, 14 u.a., inventar nr. 1661.<br />
Ramiro Zamfirescu s-a născut la Piteşti, a urmat liceul în acela<strong>şi</strong><br />
oraş <strong>şi</strong> studiile superioare la Şcoala Naţională de Poduri <strong>şi</strong> Şosele din
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
Bucureşti. A luat parte ca voluntar la campania din 1913, a fost şeful<br />
Serviciului de Poduri <strong>şi</strong> Şosele al judeţului Argeş, iar din anul 1940<br />
director al Direcţiei Lucrărilor Noi din Direcţia Generală a Drumurilor.<br />
Inginerul Ramiro Zamfirescu a făcut călătorii de studii <strong>şi</strong> a<br />
participat la congrese internaţion<strong>ale</strong> în problema drumurilor în anii 1934<br />
<strong>şi</strong> 1938.<br />
Între documentele conservate în fondul Ramiro Zamfirescu<br />
menţionăm diploma de inginer a acestuia, brevete de acordare a unor<br />
decoraţii, un memoriu de activitate pentru anii 1912-1957, contracte<br />
rutiere încheiate de statul român cu societatea Sven Vägaktiebolaget din<br />
Stockholm, lucrările Congresului Internaţional al Drumurilor de la Haga<br />
din 1938, precum <strong>şi</strong> o scrisoare a tenorului Nicolae Leonard.<br />
313. ZARIFOPOL (1874-1934)<br />
●Anii extremi: 1857-1933, 123 u.a., inventar nr. 1723,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> germană.<br />
Familia Zarifopol, de origine greacă, s-a stabilit în Moldova.<br />
Documentele fondului au fost create în mare parte de Paul <strong>şi</strong> Elena<br />
Zarifopol, proprietari ai mo<strong>şi</strong>ei Cârligi, judeţul Roman, stabiliţi la Ia<strong>şi</strong> <strong>şi</strong><br />
de copiii acestora, Iorgu, cu studii de chimie la Paris, Ştefan, absolvent al<br />
studiilor de drept, tot la Paris <strong>şi</strong> Paul (1874-1934), absolvent al Facultăţii<br />
de Litere, doctor în filologie la Halle, critic literar <strong>şi</strong> eseist, redactor şef la<br />
„Revista Fundaţiilor Reg<strong>ale</strong>”.<br />
Paul Zarifopol s-a stabilit la Leipzig, unde s-a căsătorit cu<br />
Ştefania Dobrogeanu-Gherea. În timpul vieţii a legat o strânsă prietenie<br />
cu Ion Luca Caragi<strong>ale</strong>, cu rudele din familia poetului Dimitrie Anghel,<br />
cu cele din familia Culianu (Nicolae Culianu era fratele mamei s<strong>ale</strong>), cu<br />
personalităţi <strong>ale</strong> culturii româneşti.<br />
Cele mai multe documente din fond se referă la Paul Zarifopol,<br />
acestea sunt acte de studii, de administrare a proprietăţii de la Cârligi,<br />
corespondenţă purtată cu soţia sa, Ştefania Gherea, cu copiii lui, Sonia <strong>şi</strong><br />
Koki, cu Saşa Dobrogeanu-Gherea, cu Natalia Culianu, verişoara sa, cu<br />
Alexandru <strong>şi</strong> Petre Culianu, cu membrii familiei Nanu (veri cu membrii<br />
familiei Zarifopol), Constantin Dobrogeanu-Gherea, Ion Luca Caragi<strong>ale</strong><br />
(Tuski), D. V. Barnovski, Constantin Băncescu, Cella Delavrancea,<br />
Dimitrie Gusti, Gheorghe Jianu de la revista „Progresul”, Constantin<br />
Marino-Moscu, Cezar Petrescu, pictorul Ştefan Popescu, Cristian<br />
Racovschi, Alexandru Rosetti, Ion Marin <strong>şi</strong> Marietta Sadoveanu, Ion<br />
San-Giorgiu, Elize Socor <strong>şi</strong> cu foştii profesori <strong>şi</strong> colegi de studii din<br />
Germania.<br />
167
168<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
A mai fost organizată în fond corespondenţa părinţilor, fraţilor <strong>şi</strong><br />
copiilor lui Paul Zarifopol, a nepoţilor E. <strong>şi</strong> Dimitrie Anghel <strong>şi</strong> a celor<br />
din familia Nanu (Maria Nanu era soră cu Elena Zarifopol, mama<br />
eseistului Paul Zarifopol), a rudelor pe linia Culianu <strong>şi</strong> Nei, precum <strong>şi</strong><br />
fotografii de familie.<br />
314. ZIGRE Nicolae (1882-1962)<br />
●Anii extremi: 1903-1949, 47 u.a., inventar nr. 1722,<br />
limbile: germană, maghiară <strong>şi</strong> română.<br />
Nicolae Zigre a absolvit Facultatea de Drept la Budapesta, a fost<br />
membru al Comitetului Executiv al Consiliului Naţional Român din<br />
Bihor <strong>şi</strong> delegat la Adunarea Naţională de la Alba Iulia, deputat <strong>şi</strong><br />
senator liberal, ministru la Culte <strong>şi</strong> Arte. În anul 1950 a fost arestat <strong>şi</strong><br />
închis la Sighet până în anul 1955.<br />
Dintre documentele incluse în fond le semnalăm pe cele<br />
referitoare la activitatea politică a lui Nicolae Zigre depusă în cadrul<br />
organizaţiei Partidului Naţional Liberal din Oradea, scrisorile primite de<br />
la Gheorghe Brătianu, I. S. Lapedatu, Lucia, soţie, Iuliu Maniu,<br />
mitropolitul Nicolae al Ardealului, precum <strong>şi</strong> un număr de patru acte<br />
despre procesul deschis pentru Fundaţia Gojdu.<br />
315. ZOTTA Sever (1874-1943)<br />
●Anii extremi: 1502-1942, 221 u.a., inventar nr. 948,<br />
limbile: română, germană, franceză, italiană, latină, rusă, poloneză, slavă<br />
<strong>şi</strong> turcă.<br />
Istoricul român Sever Zotta s-a născut în localitatea Chisălău, azi<br />
în Ucraina, ca fiu al lui Ioan (Iancu) <strong>şi</strong> al Elenei Zotta, născută<br />
Hurmuzaki.<br />
A absolvit dreptul <strong>şi</strong> ştiinţele soci<strong>ale</strong> la Viena <strong>şi</strong> Bucureşti, a<br />
fondat revista „Arhiva Genealogică”, a fost director al <strong>Arhive</strong>lor Statului<br />
Ia<strong>şi</strong>, membru corespondent al Academiei <strong>şi</strong> onorific al Comisiei<br />
Monumentelor Istorice.<br />
În anul 1934 s-a pensionat, s-a retras apoi la proprietatea sa de la<br />
Davideni, judeţul Neamţ, unde a continuat studiile <strong>şi</strong> cercetările.<br />
Fondul arhivistic Sever Zotta este organizat pe serii de documente<br />
<strong>şi</strong>, în principal, cuprinde acte provenind de la creatorul fondului, de la<br />
alţi membri ai familiei Zotta <strong>şi</strong> achiziţionate.<br />
Din corespondenţa purtată de Sever Zotta cu personalităţile<br />
vremii, menţionăm scrisorile de la Nicolae Cartojan, Nicolae Docan,
Direcţia <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> Istorice Centr<strong>ale</strong><br />
Gheorghe Bogdan-Duică, Constantin Giurescu, Pavel Gore, Nicolae<br />
Iorga, Dimitre Onciul <strong>şi</strong> Radu Rosetti.<br />
În fond se mai păstrează <strong>şi</strong> corespondenţa Margaretei Zotta, soţia<br />
lui Sever Zotta, a tatălui său, Ioan (Iancu) Zotta primită de la soţia sa<br />
Elena <strong>şi</strong> fiul său Sever, scrisori de la George Hurmuzaki, socrul lui Sever<br />
Zotta, scrisori <strong>ale</strong> Elenei Zotta <strong>şi</strong> testamentul acesteia, precum <strong>şi</strong> scrisori<br />
aparţinând lui Octavian Zotta, fratele lui Sever Zotta.<br />
În afara acestor documente au fost ordonate în fond numeroase<br />
studii <strong>şi</strong> note despre genealogia unor familii nobile (clasate alfabetic) <strong>şi</strong><br />
documente colecţionate de Sever Zotta. Din ultima serie de documente<br />
evidenţiem un fragment din arhiva lui Pavel Gore <strong>şi</strong> a familiei Rosetti-<br />
Roznovanu (scrisori de la baronul Stroganov <strong>şi</strong> Karl Robert von<br />
Nesselrode), scrisori de la Costache Negri, A. Morariu, note <strong>şi</strong> acte<br />
juridice din perioada 1695-1918, privind starea materială <strong>şi</strong> socială a<br />
unor persoane din Bucovina, precum <strong>şi</strong> manuscrise provenind de la<br />
Dimitrie Anghel, Jean Bart, Ion Bârsan, I. L. Caragi<strong>ale</strong>, George Coşbuc,<br />
O. Carp, A. C. Cuza, Arthur Gorovei, Şt. O. Iosif, Haralamb G. Lecca,<br />
Vasile G. Morţun, Constantin Rădulescu-Motru, Cincinat Pavelescu, G.<br />
Ranetti, Mihail Sadoveanu, Gr. I. Tollea, V. A. Urechia <strong>şi</strong> Alexandru<br />
Vlahuţă.<br />
Bibliografie:<br />
Maria Soveja, Iulia Gheorghiev, V<strong>ale</strong>ntina Costache, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, Bucureşti, 1974, p. 276-278.<br />
169
170<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
► Direcţia Municipiului Bucureşti a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong><br />
Bucureşti, C<strong>ale</strong>a Văcăreşti, nr. 470;<br />
tel.: 01/3320761<br />
316. BIBESCU<br />
●Anii extremi: 1848-1976, 25 u.a., inventar nr. 1027,<br />
1281, limbile: română, franceză <strong>şi</strong> olandeză.<br />
Fragmentul de fond al familiei Bibescu cuprinde acte <strong>person<strong>ale</strong></strong><br />
<strong>ale</strong> Ecaterinei N. C. Bibescu, testamentul Alexandrei I. Filipescu,<br />
documente privind averea familiei, împărţirea averii principesei Zoe<br />
Basarab Brâncoveanu, scrisori <strong>şi</strong> fotografii <strong>ale</strong> Marthei Bibescu <strong>şi</strong> <strong>ale</strong><br />
soţul ei, George V<strong>ale</strong>ntin Bibescu, precum <strong>şi</strong> un inventar al moştenirii<br />
fostului domn al Ţării Româneşti, Gheorghe Dimitrie Bibescu.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.A.N.I.C.<br />
317. BRÂNCOVEANU<br />
●Anii extremi: 1864-1968, 157 u.a., inventar nr. 1289,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> olandeză.<br />
În depozitele Direcţiei Municipiului Bucureşti a <strong>Arhive</strong>lor<br />
<strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> este conservată o parte a arhivei unora dintre membrii familiei<br />
Brâncoveanu, veche familie domnească a Ţării Româneşti.<br />
Astfel, de la prinţul Mihail Constantin Basarab Brâncoveanu,<br />
născut la Paris, editor al revistei „La Renaissance Latine”, şef al<br />
Partidului Agrar din Romanaţi, se păstrează acte <strong>person<strong>ale</strong></strong>, de căsătorie<br />
cu Eugenia Antoniadis, scrisori primite de la rude, prieteni, de la fiica<br />
sa, Elisabeta <strong>şi</strong> fiul său, Grigore Ioan Matei.<br />
Fondul cuprinde <strong>şi</strong> scrisori <strong>ale</strong> Nicolei Basarab Brâncoveanu, cea<br />
de-a doua soţie a prinţului Mihail Constantin Basarab Brâncoveanu,<br />
adresate fiilor săi Mihai (aviator, mort în 1943), George <strong>şi</strong> Costi Basarab<br />
Brâncoveanu.<br />
De asemenea, mai pot fi studiate scrisori <strong>ale</strong> marchizei Elena<br />
Clara Bibescu de Belloy de Saint Lienard, mama Nicolei Basarab<br />
Brâncoveanu, testamentul lui Gheorghe Dimitrie Bibescu, domn al Ţării<br />
Româneşti, mort la Paris <strong>şi</strong> al lui Alexandru I. Filipescu, precum <strong>şi</strong><br />
documente de administrare a averii familiei Brâncoveanu, fotografii de<br />
familie <strong>şi</strong> reproduceri <strong>ale</strong> icoanelor executate de pictorul Octavian<br />
Smigelski, aflate în catedr<strong>ale</strong>le de la Blaj <strong>şi</strong> Sibiu.
Bucureşti<br />
Bibliografie:<br />
Alexandru Nastovici, Fondul familial „Basarab Brâncoveanu”,<br />
în „Re vista <strong>Arhive</strong>lor”,<br />
nr. 1, 1985, p. 60-62.<br />
318. CESIANU (JIANU) Stănuţă<br />
●Anii extremi: 1574-1905, 155 u.a., inventar nr. 1318.<br />
Documentele colecţiei se referă la proprietăţile<br />
marelui serdar Stănuţă<br />
Cesianu (1857), mo<strong>şi</strong>a Racoviţa din judeţul Romanaţi (hrisoave <strong>şi</strong> cărţi<br />
domneşti<br />
de la Alexandru II Mircea <strong>şi</strong> Radu Mihnea) <strong>şi</strong> Cezieni din Olt.<br />
La acestea se adaugă <strong>şi</strong> documente în legătură cu succesiunea<br />
averii domnului Grigore Ghica IV între Eufrosina Ghica, soţia domnului<br />
<strong>şi</strong> beizadelele<br />
Constantin <strong>şi</strong> Scarlat Ghica.<br />
319. CHRISSOVELONI<br />
●Anii extremi: 1917-1940, 101 u.a., inventar nr. 1282,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> engleză.<br />
Familia Chrissoveloni, de origine greacă, s-a stabilit în Constanţa<br />
la mijlocul secolului al XIX-lea.<br />
Jean, Leonida <strong>şi</strong> Hélène au înfiinţat la Bucureşti Banca<br />
„Chrissoveloni”, în scurt timp instituţia<br />
având sucurs<strong>ale</strong> în ţară <strong>şi</strong> străinătate.<br />
Jean Chrissoveloni (?-1920) a rămas în Bucureşti <strong>şi</strong> a condus banca<br />
până la moartea sa, după care aceasta a trecut sub controlul fiului său,<br />
Nicolae<br />
(1909 Paris-?), cu studii de drept la Oxford. Banca a fost etatizată<br />
în 1946, iar după anul 1950, Nicolae Chrissoveloni a plecat în Grecia.<br />
Majoritatea documentelor fondului conţin informaţii despre<br />
activitatea băncii Chrissoveloni, a sucurs<strong>ale</strong>lor din ţară <strong>şi</strong> străinătate,<br />
investiţii,<br />
împrumuturi, acţionarii băncii, bilanţuri, situaţia falimentară a<br />
acesteia, afacerile cu Malaxa. La acestea se adaugă <strong>şi</strong> corespondenţa<br />
personală a lui Nicolae Chrissoveloni purtată cu rude, prieteni <strong>şi</strong> oameni<br />
de afaceri.<br />
320.<br />
DARVARI<br />
●Anii extremi: 1808-1950, 2 u.a., inventar nr. 399, 1024,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
În arhiva familiei Darvari au fost incluse documente referitoare la<br />
mo<strong>şi</strong>ile de la Baia de Aramă, Clăbucetul Baiului,<br />
Cornu <strong>şi</strong> Breaza din<br />
judeţul Prahova, Ciulniţa <strong>şi</strong> Cocora, judeţul Ialomiţa, Cucuteni, judeţul<br />
Ia<strong>şi</strong>, terenurile petrolifere <strong>şi</strong> de vânătoare, precum <strong>şi</strong> corespondenţa lui<br />
Alexandru <strong>şi</strong> a Mariei Nicole Darvari, primită de la Martha Bibescu,<br />
171
172<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
regina Maria, Eliza Gerliczy-Ştirbei <strong>şi</strong> rude.<br />
Au fost ordonate în fond ziare <strong>şi</strong> publicaţii, o procură despre<br />
Administraţia Averii Bisericii Schitul Darvari, o scrisoare adresată lui<br />
Mihail Sadoveanu în anul 1946, hărţi (harta etnografică a Transilvaniei<br />
Banatului,<br />
Crişanei <strong>şi</strong> Maramureşului din 1919) <strong>şi</strong> planuri.<br />
321. DONCEA Constantin<br />
●Anii extremi: 1926-1971, 33 u.a., inventar nr. 259.<br />
În arhiva creată de Constantin Doncea, activist al Partidului<br />
Comunist Român, ministru al Colectivizării<br />
în anii 1956-1957, au fost<br />
incluse schema de amenajarea complexă a Deltei Dunării, documente<br />
relative<br />
la activitatea sindicală, note explicative <strong>şi</strong> cercetări pen<strong>ale</strong> asupra<br />
activităţii unor societăţi comerci<strong>ale</strong> de aprovizionare a Capit<strong>ale</strong>i <strong>şi</strong><br />
pentru export de lemn, referate privind fermele Popeşti-Leordeni <strong>şi</strong><br />
Popeşti sere, Grădina zoologică din Bucureşti <strong>şi</strong> inundaţiile din anul<br />
1971, rapoarte înaintate lui Nicolae Ceauşescu, Leonte Răutu <strong>şi</strong> Virgil<br />
Trofin, planul hidrocentr<strong>ale</strong>i de la Lotru, acte constitutive <strong>ale</strong> Uniunii<br />
Asociaţilor de Avicultură <strong>şi</strong> Crescători de Anim<strong>ale</strong> Mici <strong>şi</strong> corespondenţă<br />
personală aparţinând lui Constantin Doncea.<br />
322. ENESCU George (1881-1955)<br />
●Anii extremi: 1881-1979, 229<br />
u.a., inventar nr. 352,<br />
1058, 1126, 1127, 1132, 1133, 1141, 1151, 1641, limbile: română <strong>şi</strong><br />
franceză.<br />
În arhiva lui George Enescu, compozitor, violonist, pianist, dirijor<br />
român, academician, profesor la Paris, Siena, Ilinois <strong>şi</strong> Harvard, sunt<br />
păstrate cu deosebită grijă valoroase<br />
documente origin<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> copii.<br />
Numeroase sunt scrisorile primite de George Enescu de la părinţii<br />
săi, Maria <strong>şi</strong> Cristache Enescu, scrisorile trimise de acesta soţiei s<strong>ale</strong>,<br />
Maria Enescu (fostă Cantacuzino, născută Rosetti-Tescanu), scrisorile<br />
primite de la Mendelsson Bartholdy, Zoe, Ella <strong>şi</strong> Mimi Bengescu, Elena<br />
Bibescu, Hélène Alexandre Bibescu, Alfred Cartot, Lyidia Cedre, Marcel<br />
Dupré, preşedintele Asociaţiei „Les Amis d’Enescu”, Gabriel Fauré,<br />
muzicianul Henry Février, André Gèdalge, profesorul Joseph<br />
Hellmesberger jr., Alfred Mangeot, S. Massenet, Ella Rolland, Camille<br />
Saint Saëns, Florent Schmitt, George Simonis, prieten al compozitorului<br />
<strong>şi</strong> de la Constantin Silvestri.<br />
De asemenea, au fost incluse în fond: corespondenţa lui Romeo<br />
Drăghici, director al Muzeului George Enescu, scrisori de la Victor
Bucureşti<br />
Cădere, profesor de drept la Paris, corespondenţa pianistului Nicolae<br />
Caravia referitoare la expoziţia Enescu organizată în 1973 la Paris,<br />
documente<br />
de proprietate aparţinând părinţilor Mariei Cantacuzino,<br />
Constantin <strong>şi</strong> Alice Rosetti-Tescanu, programe <strong>ale</strong> Festivalului „George<br />
Enescu”, <strong>ale</strong> unor concerte susţinute de muzicianul român, articole din<br />
presă, un fragment din arhiva Asociaţiei „Les Amis d’Enescu”, partituri<br />
<strong>ale</strong> compoziţiilor Enescu, fotografii reprezentându-i pe George Enescu,<br />
părinţii <strong>şi</strong> soţia acestuia, alte personalităţi.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.A.N.I.C.<br />
323. HARET<br />
●Anii extremi: 1802-1919, 31 u.a., inventar nr. 1667.<br />
În fondul arhivistic al familiei Haret au fost incluse documente<br />
create de Costache, Pulcheria, Adam <strong>şi</strong> Spiru Haret (1851-1912),<br />
corespondenţă privind<br />
genealogia familiei Haret, transcrieri de<br />
documente afla te la Biblioteca Academiei, în legătură cu proprietăţile<br />
familiei<br />
Haret, viaţa <strong>şi</strong> activitatea lui Costache Haret (1842-1868), serdar<br />
<strong>şi</strong> comis, căsătorit cu Smaranda Ştefanovici.<br />
Pentru Spiru Haret (1851-1912), pedagog, matematician <strong>şi</strong><br />
sociolog, s-au păstrat certificatul de căsătorie cu Ana C. Popescu (1883),<br />
două scrisori particulare <strong>şi</strong> „buletinul” de naştere al fiului acestuia, Ioan<br />
Haret.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.A.N.I.C.<br />
324. IORDACHE<br />
●Anii extremi: 1588-1932, 57 u.a., inventar nr. 1668.<br />
Creatorii fondului sunt<br />
Ion Toma Iordache (1897-?) <strong>şi</strong> soţia<br />
acestuia Elena, născută Petrache. Documentele aparţinând acestora se<br />
referă la administrarea <strong>şi</strong> întreţinerea mo<strong>şi</strong>ilor Brăniştari, Moşteni,<br />
Călugăreni, Cru cea de Piatră, Poenari, judeţul Giurgiu, Periş, judeţul<br />
Ilfov <strong>şi</strong><br />
a imobilelor din străzile Lipscani <strong>şi</strong> Gabroveni din Bucureşti.<br />
325. LIPATTI Dinu (1917-1950)<br />
●Anii extremi: 1921-1978, 49 u.a., inventar nr. 1149,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
În arhiva compozitorului <strong>şi</strong> pianistului Dinu Lipatti <strong>şi</strong>-au găsit<br />
locul scrisorile acestuia trimise lui George<br />
Enescu, <strong>ale</strong> Anei Lipatti,<br />
mama muzicianului <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> Madlenei Lipatti, expediate directorului<br />
Muzeului George Enescu, Romeo Drăghici; o scrisoare a Nadiei<br />
173
174<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Boulanger, fosta<br />
profesoară de compoziţie a lui Dinu Lipatti de la Şcoala<br />
normală de muzică din Paris, articole <strong>şi</strong> studii<br />
dedicate comemorării<br />
morţii compozitorului, concerte omagi<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> fotografii reprezentându-l pe<br />
Dinu Lipatti <strong>şi</strong> alţi muzicieni.<br />
326. MAREŞ-BREZIANU-CONSTANTINIDI<br />
●Anii extremi: 1838-1957, 511 u.a., inventar nr. 1656.<br />
În acest fond au fost ordonate documente aparţinând familiilor<br />
înrudite Brezianu, Mareş <strong>şi</strong> Arion.<br />
Pentru familia Brezianu reprezentată de Maria Brezianu, soţia lui<br />
Gheorghe Brezianu, fiii acestora, Ion, Vasile, Alexandra, Alexandru <strong>şi</strong><br />
Leonida Brezianu; de Caliopi Brezianu (Cociu) <strong>şi</strong> Elena<br />
Brezianu<br />
(Negoescu), fiicele<br />
lui Vasile <strong>şi</strong> Elisabetei Brezianu, precum <strong>şi</strong> de<br />
Grigore<br />
<strong>şi</strong> Alexandrina Brezianu (Stare<strong>şi</strong>n), copiii lui V. Mareş Brezianu<br />
<strong>şi</strong> ai Elizei Hina; de Nicolae Brezianu,<br />
fiul lui Iancu Brezianu; de<br />
Catherine<br />
<strong>şi</strong> Constance, fiicele lui Nicolae Brezianu, s-au păstrat acte de<br />
proprietate, de administrare a averii <strong>şi</strong> corespondenţă de familie.<br />
Informaţii despre familia Mareş sunt oferite de documentele<br />
create de Constantin Mareş <strong>şi</strong> Constanţa Mareş Brezianu, diplomatul<br />
Constantin Dinu Mareş (poezii în manuscris, caiete cu eseuri, jurnal<br />
pentru anul 1941) <strong>şi</strong> ziarista Noti Constantinidi (caiete de amintiri).<br />
Au mai fost ordonate în fond documente despre familiile Arion,<br />
Wachman <strong>şi</strong> Vilara, despre George Mumuianu (scrisori de la Victor<br />
Antonescu<br />
<strong>şi</strong> Filliti), precum <strong>şi</strong> un mare număr de fotografii.<br />
327. MAVROCORDAT<br />
●Anii extremi: 1790-1947, 170 u.a., inventar nr. 397,<br />
1023, limbile:<br />
română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Pentru vechea familie domnitoare din Ţările Române, Direcţia<br />
Municipiului Bucureşti a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> conservă în depozitele s<strong>ale</strong><br />
mai multe documente provenind din donaţii diferite <strong>şi</strong> grupate în colecţii<br />
<strong>şi</strong> fonduri<br />
diferite.<br />
Un număr<br />
important de unităţi arhivistice se referă la mo<strong>şi</strong>ile<br />
situate în localităţile Măgurele-Filipeşti-Dărăşti,<br />
Căciulaţi-Paşcani,<br />
judeţul Ilfov, proprietăţi <strong>ale</strong> Irinei Mavrocordat. Alte documente<br />
dezvăluie informaţii despre Maria Blaremberg <strong>şi</strong> fiica sa Irina<br />
Mavrocordat, soţia lui Edgar Mavrocordat <strong>şi</strong> Maria Filipescu.<br />
În acest fond<br />
au fost incluse <strong>şi</strong> jurn<strong>ale</strong>le Irinei Mavrocordat pentru<br />
anii 1914-1916.
Bucureşti<br />
◊ Direcţia Municipiului Bucureşti a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> păstrează<br />
în Colecţia de Documente două donaţii (scrisori) <strong>ale</strong> Mariei Mavrocordat<br />
pentru anii 1850-1903, 39 u.a., inventarele nr. 1079 <strong>şi</strong> 1080, în legătură<br />
cu unii membri ai familiilor Manu, Florescu, Rosetti <strong>şi</strong> Mitilineu.<br />
328. METSCH<br />
●Anii extremi: 1899-1977, 38 u.a., inventar nr. 1646,<br />
limbile:<br />
română, germană <strong>şi</strong> ebraică.<br />
Pentru familia Metsch (Mecz), originară din Cernăuţi, se<br />
păstrează sentinţe judecătoreşti de stabilire a cetăţeniei române pentru<br />
unii membri ai familiei, corespondenţă, caiete de însemnări zilnice<br />
<strong>şi</strong><br />
certificate de inventator în domeniul exploatării petrolului aparţinând<br />
inginer ului Max Metsch.<br />
329. SILVESTRI Constantin (1913-1969)<br />
●Anii extremi: 1959-1965, 6 u.a., inventar nr. 1150,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
În mica arhivă a lui Constantin Silvestri, compozitor, dirijor <strong>şi</strong><br />
pianist (donată de Romeo Drăghici), se păstrează programele unor<br />
concerte dirijate de acesta,<br />
articole <strong>şi</strong> o fotografie a lui Constantin<br />
Silvest ri la pupitrul orchestrei simfonice din Bournemounth (staţiune<br />
balneară<br />
în Anglia).<br />
330. SIMU<br />
●Anii extremi: 1847-1937, 62 u.a., inventar nr. 1669.<br />
Familia Simu este cunoscută prin activitatea lui Anastasie Simu<br />
(1854-1935), membru onorific al Academiei Române, colecţionar <strong>şi</strong><br />
fondator al Muzeului Simu, inaugurat în anul 1910.<br />
Fondul conţine<br />
documente <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>ale</strong> membrilor familiei, în<br />
legătur ă cu activitatea lui Anastasie Simu <strong>şi</strong> Petre Simu, unchi al<br />
colecţionarului, cu administrarea<br />
proprietăţilor: planuri <strong>ale</strong> terenului <strong>şi</strong><br />
Muzeului Anas tasie Simu, executate de arhitectul C. Cichi, actul de<br />
donaţie a Muzeului Simu către statul român (1927), corespondenţă cu<br />
Elena Simu, soţia lui Anastasie <strong>şi</strong> Vladimir Simu, fratele lui Anastasie<br />
Simu, planuri de mo<strong>şi</strong>i, un ordin privind aprobarea<br />
construirii unei<br />
biserici bulgare în oraşul Brăila <strong>şi</strong> fotografii. Între acestea remarcăm o<br />
fotografie în grup, în care este reprezentat savantul Nicolae Iorga.<br />
175
176<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
► Direcţia Judeţeană Alba a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong><br />
Alba Iulia, Str. Mihai Viteazu, nr. 29;<br />
tel.: 058/810996<br />
331. ANGHEL George (1807-1887)<br />
• Anii extremi: 1848-1884, 5 u.a., inventar nr. 101.<br />
George Anghel a studiat dreptul <strong>şi</strong> filosofia la Cluj, apoi a urmat<br />
cursurile Colegiului Montan din Schemnitz (1832-1834). A fost avocat<br />
<strong>şi</strong> geolog, a ocupat funcţii tehnice la monetăria <strong>şi</strong> minele din Alba <strong>şi</strong> de<br />
judecător la Tabla Regească din Târgu-Mureş. În anii 1862-1865 a fost<br />
numit secretar al Cancelariei Aulice din Viena.<br />
În timpul Revoluţiei de la 1848 a fost unul dintre cei zece secretari<br />
ai Adunării <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> din 3-15 mai 1848 de pe Câmpia Libertăţii din Blaj.<br />
Fondul se păstrează organizat în cinci fascicole, aşa cum le-a<br />
ordonat creatorul său.<br />
Importanţa deosebită a acestuia este oferită de documentele ce<br />
privesc evenimentele din Munţii Apuseni, din anii 1848-1849, atmosfera<br />
din Transilvania după Dieta din 1848, prin care a fost decretată alipirea<br />
Transilvaniei la Ungaria.<br />
Bibliografie:<br />
Constantin Daicoviciu, Enciclopedia Română, vol. I, Sibiu, 1898,<br />
p. 174-175.<br />
Aurel Băruţă, Ioan Mircea, Liviu Palihovici, Ioan Pleşa, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Alba, Bucureşti, 1989, p. 403-406.<br />
332. BARIŢIU George (1812-1893)<br />
●Anii extremi: 1860-1867, 51 u.a., inventar nr. 2069,<br />
limbile: română, maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
De la George Bariţiu, om politic, publicist <strong>şi</strong> istoric român,<br />
fondator al presei româneşti din Transilvania („Gazeta de Transilvania”,<br />
„Foaie pentru Minte, Inimă <strong>şi</strong> Literatură”), se păstrează scrisori primite<br />
de la mitropolitul unit Alexandru Suluţiu-Sterca, note <strong>ale</strong> lui Bariţiu pe<br />
marginea unor scrisori <strong>ale</strong> lui Andrei Şaguna <strong>şi</strong> corespondenţă dintre<br />
Alexandru Suluţiu-Sterca <strong>şi</strong> Andrei Şaguna, în problema naţională a<br />
românilor din Transilvania.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Cluj.
Alba<br />
333. CIPARIU Timotei (1805-1887)<br />
● Anii extremi: 1851-1879, 71 u.a., inventar nr. 99.<br />
Timotei Cipariu este cunoscut ca profesor <strong>şi</strong> director al liceului<br />
din Blaj, membru fondator al Asociaţiei Transilvane pentru Literatura<br />
Română <strong>şi</strong> Cultura Poporului Român (ASTRA), membru al Dietei de la<br />
Sibiu <strong>şi</strong> Viena, din anul 1866, membru al Academiei Române <strong>şi</strong><br />
participant la evenimentele politice <strong>şi</strong> cultur<strong>ale</strong> însemnate <strong>ale</strong> românilor<br />
transilvăneni din epoca sa.<br />
Direcţia Judeţeană Alba a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> deţine o mică parte<br />
din arhiva lui Timotei Cipariu, în special, scrisori primite de la diverse<br />
persoane, precum <strong>şi</strong> unele documente referitoare la învăţământul<br />
românesc, la tipărirea <strong>şi</strong> răspândirea cărţilor, precum <strong>şi</strong> la activitatea<br />
politică a creatorului fondului.<br />
Din corespondenţa păstrată menţionăm scrisorile expediate de<br />
avocatul I. Bran, Demetriu Coroianu, August Treboniu Laurian, Ioan<br />
Micu Moldovan, Ioan Mure<strong>şi</strong>anu, preot din Chiciud, Ioan Puşcariu, Ion<br />
Heliade Rădulescu, Alexandru Suluţiu-Sterca, mitropolit de Blaj,<br />
pictorii George Vlădăreanu <strong>şi</strong> N. Popescu, Nicolae Stoia, medicul lui<br />
Timotei Cipariu, care printre sfaturi medic<strong>ale</strong> îi vorbeşte despre Axente<br />
Sever aflat în 1870 la Cricău. Semnalăm <strong>şi</strong> diploma Societăţii Orient<strong>ale</strong><br />
Germane de numire a lui Timotei Cipariu ca membru (1846).<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Cluj.<br />
Bibliografie:<br />
Constantin Daicoviciu, Enciclopedia Română, vol. I, Sibiu, 1898,<br />
p. 840-841.<br />
Aurel Băruţă, Ioan Mircea, Liviu Palihovici, Ioan Pleşa, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Alba, Bucureşti, 1989, p. 406-409.<br />
334. DREGHICIU Marian, din Ocna Mureş<br />
●Anii extremi: 1917-1972, 50 u.a., inventar nr. 1613,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> maghiară.<br />
De la Marian Dreghiciu, fost primar al oraşului Ocna Mureş<br />
(1931), au fost conservate cărţi <strong>şi</strong> certificate de <strong>ale</strong>gător pentru anii 1931-<br />
1932, 1949-1950, o chitanţă pentru plata cotizaţiei Partidului Comunist<br />
Român, însemnări <strong>person<strong>ale</strong></strong>, ilustrate <strong>şi</strong> fotografii.<br />
177
178<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
335. FARKAS Alexandru<br />
●Anii extremi: 1934-1960, 16 u.a., inventar nr. 1095,<br />
limbile: română, maghiară <strong>şi</strong> arabă.<br />
În fondul profesorului Alexandru Farkas au fost incluse<br />
documente <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>ale</strong> creatorului de fond, corespondenţă personală,<br />
cărţi, ziare <strong>şi</strong> reviste.<br />
336. FETTI Spiridon<br />
●Anii extremi: 1862, 2 u.a., inventar nr. 98.<br />
Se păstrează în acest fond două scrisori primite de Spiridon Fetti<br />
de la Elie Măcelariu <strong>şi</strong> una trimisă lui Demetriu Moldovan, referitoare la<br />
plecarea sa la Viena <strong>şi</strong> la problema naţională a românilor transilvăneni.<br />
337. HALLER<br />
• Anii extremi: 1455-1948, 1978 u.a., inventar nr. 64,<br />
limbile: română, maghiară, germană, latină <strong>şi</strong> franceză.<br />
Familia conţilor Haller se numără între importantele familii<br />
nobiliare <strong>ale</strong> Transilvaniei. Dintre membrii acesteia amintim pe: judele<br />
Sibiului, Petrus Haller (1545), Istvan Haller, guvernator al Transilvaniei<br />
în anul 1752, conţii Gabriel <strong>şi</strong> Gabor Haller, ofiţeri în armata imperială la<br />
jumătatea secolului al XVIII-lea, Gabor Haller, comite suprem al<br />
comitatului Târnava în anii 1793-1801, Gabriel Haller, preşedinte al<br />
Tablei Reg<strong>ale</strong> de Judecată a Transilvaniei în 1805, comisar suprem<br />
provincial <strong>şi</strong> consilier gubernial la 1810. Familia Haller s-a înrudit cu<br />
familiile Bornemisza <strong>şi</strong> Teleki.<br />
Documentele fondului: diplome, testamente, zălogiri, contracte de<br />
vânzare-cumpărare, scrisori de adeverire, audieri de martori, planuri de marş<br />
<strong>şi</strong> chitanţe, se referă la administrarea <strong>şi</strong> stăpânirea domeniului familiei <strong>şi</strong> a<br />
mo<strong>şi</strong>ilor din Sibiu, Bord, Vad (comitatul Solnocul Inferior), Sânpaul, Matei,<br />
Ugra, Ampoiţa, Dumbrava, a caselor, hanurilor, morilor, măcelăriilor<br />
aparţinând diver<strong>şi</strong>lor membri ai familiei Haller; la procese de succesiune <strong>şi</strong><br />
partaj a bunurilor; numiri în funcţii, activitatea militară (participarea la<br />
războaiele napoleoniene) desfăşurată de membrii familiei ce au deţinut <strong>şi</strong><br />
asemenea funcţii; exproprierea în anul 1922 a unor mo<strong>şi</strong>i aparţinând familiei<br />
(Ogra, Sânpaul, Blăjel, Şincai, Mădăraş, Riciu, Cernatul de Jos).<br />
În fond au fost incluse fotografii reprezentând viaţa la ţară, ateliere<br />
fotografice, precum <strong>şi</strong> ilustrate cu imagini din diferite oraşe <strong>şi</strong> sate.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Cluj.
Alba<br />
338. KEMÉNY<br />
● Anii extremi: 1610-1908; 1937, 189 u.a., inventar nr.<br />
790, 1019, limbile: maghiară, latină <strong>şi</strong> germană.<br />
Familia Kemény este una dintre cele mai vechi <strong>şi</strong> de seamă familii<br />
nobiliare din Transilvania. Dintre membrii familiei amintim pe Ioannes<br />
Kemény, principe al Transilvaniei (1607-1662), baronii Ioannes, Simeon<br />
Kemény, Simeon junior Kemény de Mânăstireni, comite suprem al<br />
comitatului Alba de Jos, contele Ioséf Kemény, istoric <strong>şi</strong> pe baronul<br />
Gabor Kemény, membru al Academiei de Ştiinţe.<br />
Marea parte a documentelor reflectă organizarea <strong>şi</strong> exploatarea<br />
proprietăţilor familiei din localităţile: Mesentea, Stremţ, Hurezul Mare,<br />
Racşa, Racova din comitatele Satu Mare, Turda, Cămăra<strong>şi</strong> din comitatul<br />
Cluj <strong>şi</strong> domeniul Brâncoveneşti, situaţia castelului Gerend, relaţiile dintre<br />
proprietari iobagi, jeleri <strong>şi</strong> meseria<strong>şi</strong>, numeroasele procese de succesiune<br />
cu familia Bánffy, delimitările de mo<strong>şi</strong>i, împrumuturile acordate de<br />
familie, revoltele locuitorilor din Vurpăr, comitatul Alba, efectuarea<br />
conscripţiilor militare.<br />
De asemenea, semnalăm o scrisoare a baronului Simeon Kemény<br />
ce cuprinde <strong>şi</strong> referiri la preotul ortodox Ilia din Glada de Jos, mutat pe<br />
motiv că a colaborat cu răsculaţii (1785), un registru de evidenţa cauzelor<br />
dezbătute la Tabla Continuă a comitatului Alba pe anul 1753, situaţia<br />
nobilei Maria Glogovanka <strong>şi</strong> arborele genealogic al familiei Kemény.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Cluj.<br />
Bibliografie:<br />
Aurel Băruţă, Ioan Mircea, Liviu Palihovici, Ioan Pleşa, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Alba, Bucureşti, 1989, p. 410-414.<br />
339. MITREA Aurel, din Teiuş<br />
●Anii extremi: 1933-1947, 750 u.a., inventar nr. 1380.<br />
Fondul este constituit din dosarele cauzelor civile (încălcări <strong>şi</strong><br />
intabulări de proprietăţi, moşteniri, datorii) pledate de avocatul Aurel<br />
Mitrea.<br />
340. MOLDOVAN Dimitrie (1811-1889)<br />
●Anii extremi: 1851-1867, 46 u. a., inventar nr. 97.<br />
Dimitrie Moldovan, absolvent al Politehnicii din Viena <strong>şi</strong> al<br />
Institutului de Montanistică din Schemnitz, s-a născut la Deva, a urcat pe<br />
treptele ierarhiei administrative, fiind numit secretar <strong>şi</strong> consilier imperial<br />
179
180<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
al Cancelariei Aulice din Viena (între anii 1863-1864 a participat la<br />
lucrările Dietei Transilvaniei de la Sibiu).<br />
Dintre puţinele documente aparţinând lui Dimitrie Moldovan,<br />
păstrate la această direcţie judeţeană, se remarcă corespondenţa purtată cu<br />
frunta<strong>şi</strong>i politici români: Spiridon Fetti (despre o călătorie la Viena, la<br />
George Bariţiu, împreună cu Elie Măcelariu), Gavril Manu, baronul Urs de<br />
Marginea, Demetriu Moga, Vasile Popp (amintind de George Anghel) <strong>şi</strong><br />
baronul Ladislau Popp, referitoare la acţiunile întreprinse pentru ocuparea<br />
de funcţii în administraţie <strong>şi</strong> justiţie, folosirea limbii române în<br />
administraţie <strong>şi</strong> la formarea unui district românesc în zona Sibiului.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N.Cluj.<br />
Bibliografie:<br />
Constantin Daicoviciu, Enciclopedia Română, vol. II, Sibiu, 1904,<br />
p. 314.<br />
Aurel Băruţă, Ioan Mircea, Liviu Palihovici, Ioan Pleşa, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Alba, Bucureşti, 1989, p. 415-417.<br />
341. MOLDOVAN Ioan Micu (1833-1915)<br />
●Anii extremi: 1853-1913, 129 u.a., inventar nr. 102.<br />
Ioan Micu Moldovan, marcantă personalitate a românilor<br />
transilvăneni, a fost profesor de limbi orient<strong>ale</strong>, de studiu biblic, de<br />
istorie, de geografie, limba română <strong>şi</strong> latină la Seminarul Teologic <strong>şi</strong> la<br />
Liceul Unit din Blaj, vicar general arhidiecezan, papa distingându-l cu<br />
titlul de „prelat papal”, preşedinte al ASTREI între anii 1894-1901 <strong>şi</strong><br />
membru al Academiei Române. A editat „Foaia Scolastică”, prima<br />
publicaţie pedagogică de la Blaj.<br />
Direcţia Judeţeană Alba păstrează un fragment de fond din care<br />
semnificative pentru cunoaşterea luptei de emancipare naţională a<br />
românilor transilvăneni sunt scrisorile primite de creatorul fondului de la<br />
Eugen Bianu, George Borgovan, Iuliu Maniu (student la Budapesta), Elie<br />
Măcelariu, Iacob Mure<strong>şi</strong>anu (în problema Pronunciamentului de la Blaj),<br />
Gheorghe Pop de Băseşti, Ioan Raţiu, Alexandru Roman, profesor la<br />
Universitatea din Pesta, Visarion Roman, Axente Sever, preotul Dănilă<br />
din Săband <strong>şi</strong> Ioan Vulcan.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N.Cluj.<br />
Bibliografie:<br />
Ioana Botezan, Fondul de documente Ioan Micu Moldovan, în<br />
„Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 2, 1970, p. 505-516.
Alba<br />
Aurel Băruţă, Ioan Mircea, Liviu Palihovici, Ioan Pleşa, Îndrumător<br />
în <strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Alba, Bucureşti, 1989, p 417-420.<br />
342. POP Ştefan<br />
●Anii extremi: 1917-1966, 36 u.a., inventar nr. 1687.<br />
Regăsim în acest fond acte de studii <strong>ale</strong> avocatului Ştefan Pop,<br />
registre <strong>ale</strong> cauzelor, teza de doctorat a acestuia, fotografii de familie <strong>şi</strong><br />
un album cu imagini din al doilea război mondial.<br />
343. POPOVICI Virgil<br />
●Anii extremi: 1849-1970, 11 u.a., inventar nr. 1105.<br />
Fondul grupează documente de stare civilă <strong>şi</strong> de studii, extrase din<br />
lucrări ştiinţifice, certificate de invenţii, fotografii de familie <strong>şi</strong> presă,<br />
referitoare la medicul Virgil Popovici din Timişoara.<br />
344. THOROCZKAY, din Colţeşti-Trascău<br />
●Anii extremi: 1725-1886, 13 u.a., inventar nr. 1384,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> română.<br />
În arhiva familia Thoroczkay, originară din Colţeşti-Trascău,<br />
(comitatul Alba), au fost clasate documente relative la procesul împotriva<br />
comunităţii localităţii Bedeleu, rapoarte <strong>şi</strong> însemnări despre situaţia<br />
mo<strong>şi</strong>ilor familiei.<br />
345. UTÖ Bela<br />
●Anii extremi: 1908-1948, 28 u.a., inventar nr. 2007,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> română.<br />
Au fost ordonate în fond documente relative la mo<strong>şi</strong>ile lui Janos<br />
Borbely, certificate şcolare <strong>şi</strong> chitanţe de plată a cotizaţiei Partidului<br />
Comunist Român aparţinând lui Bela Utö.<br />
346. VAS Ioan<br />
●Anii extremi: 1854-1947, 47 u.a., inventar nr. 1376,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> română.<br />
Fondul cuprinde documentaţie tehnică privind minereurile din<br />
zona Zlatnei, Băiţa, Baia de Arieş; acte <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>ale</strong> inginerului Ioan<br />
Vas, corespondenţă particulară, notiţe <strong>şi</strong> studii geologice, cereri de<br />
concesionare a unor perimetre miniere.<br />
181
182<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
► Direcţia Judeţeană Arad a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong><br />
Arad, Str. Ceaikovski, nr. 2-6;<br />
tel.: 057/223321<br />
347. ÁLGYAY de Aldeşti<br />
●Anii extremi: 1829-1867, 7 u.a., inventar nr. 89,<br />
limbile: germană <strong>şi</strong> maghiară.<br />
În fond au fost arhivate contracte de arendare încheiate de<br />
Leopold Álgyay de Aldeşti, liste cu situaţia salariaţilor de la<br />
manufacturile de fier din localităţile Sebiş, Zugău <strong>şi</strong> Reştirata, , dări de seamă privind veniturile, cheltuielile <strong>şi</strong> inventarul<br />
mo<strong>şi</strong>ilor din localităţile Aldeşti, Bocsig, Dieci, Sebiş, Crocna, Lazi,<br />
Ro<strong>şi</strong>a, Rehetiş <strong>şi</strong> Şiria, din acela<strong>şi</strong> comitat, evidenţa zilelor de robotă<br />
efectuate de iobagi, declaraţii de faliment <strong>şi</strong> sistare a acestuia pentru<br />
Leopold Álgyay de Aldeşti.<br />
348. ANDRÉNYI de Ghioroc<br />
●Anii extremi: 1786-1912, 4 u.a., inventar nr. 231,<br />
limbile: latină, maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
Regăsim în cele trei unităţi arhivistice documente de stare civilă<br />
pentru Gheorghe, Adalbert, Grigore <strong>şi</strong> Carol Andrényi, o dovadă despre<br />
bunurile deţinute de Gheorghe Andrényi în Oltenia, în timpul ocupaţiei<br />
austriece, un proces-verbal ce atestă originea nobilă a familiei Andrényi,<br />
actele unor fundaţii, precum <strong>şi</strong> informaţii despre sumele de bani acordate<br />
de membrii familiei Andrényi pentru întreţinerea în şcoli a unor elevi <strong>şi</strong><br />
construirea unui spital de copii în Arad.<br />
349. ASBÓTH, din Arad<br />
●Anii extremi: 1838-1913, 3 u.a., inventar nr.232,<br />
limbile: latină, maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
Fondul familial Asbóth cu reşedinţa în Arad cuprinde adrese <strong>şi</strong><br />
certificate parohi<strong>ale</strong>, relative la genealogia familiei, originară din Anglia.<br />
350. ATZÉL Petru<br />
●Anii extremi: 1844-1853, 2 u.a., inventar nr. 233,<br />
limbile: germană, maghiară <strong>şi</strong> franceză.<br />
De la mo<strong>şi</strong>erul Petru Atzél din , comitatul Arad, s-au<br />
păstrat acte contabile <strong>şi</strong> o gramatică a limbii elene, redactată de acesta.
Arad<br />
351. BALÁZS Balogh<br />
●Anii extremi: 1869-1905, 4 u.a., inventar nr. 234,<br />
limbile: română, maghiară <strong>şi</strong> franceză.<br />
Documentele fondului se referă la Gheorghe Balázs, tâmplar din<br />
Arad, la premiul acordat acestuia la Expoziţia Internaţională de la Paris<br />
din anul 1920.<br />
Fondul mai cuprinde un memoriu adresat Ministerului de Interne<br />
regal maghiar faţă de abuzul căpitanului Poliţiei oraşului Arad, care a<br />
ordonat expulzarea lui Gheorghe Balázs, un album cu tipuri de sobe de<br />
teracotă fabricate de Balogh David din Arad <strong>şi</strong> fotografii <strong>ale</strong> Aradului.<br />
352. BATTHAYÁNY de Ujvar <strong>şi</strong> LÁZÁR de Gyalakuta, conţi<br />
●Anii extremi: 1795-1808, 2 u.a., inventar nr. 235,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
Unităţile arhivistice <strong>ale</strong> fondului cuprind inventarul casei<br />
construite de contele Lázár Ioan de Gyalakuta, situată în comuna<br />
Ungureni, comitatul Alba Inferioară, precum <strong>şi</strong> corespondenţă privind<br />
producţia <strong>şi</strong> lucrările agricole.<br />
353. BIRÓ de Vacsárcsi<br />
●Anii extremi: 1676-1782, 1 u.a., inventar nr. 236,<br />
limbile: latină <strong>şi</strong> maghiară.<br />
Singura unitate arhivistică păstrată cuprinde diplome, transumpturi <strong>şi</strong><br />
declaraţii eliberate de Universitatea scaunului secuilor din Miercurea Ciuc,<br />
ce atestă originea nobilă a familiei Biró de Vacsárcsi din scaunul Ciuc.<br />
354. BOCU Sever (1874-1951)<br />
●Anii extremi: 1869-1948, 8 u.a., inventar nr. 237,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Sever Bocu a absolvit Academia Comercială <strong>şi</strong> Şcoala de Înalte<br />
Studii de la Paris, a fost contabil <strong>şi</strong> apoi ziarist, membru al Partidului<br />
Naţional Român, fruntaş al Partidului Naţional Ţărănesc <strong>şi</strong> deputat în anul<br />
1946. A fost arestat în 1950 <strong>şi</strong> întemniţat la Sighet, unde a încetat din viaţă.<br />
Direcţia Judeţeană Alba a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> conservă o mică<br />
parte din arhiva Sever Bocu <strong>şi</strong> anume: corespondenţă despre organizarea<br />
de către acesta a serbărilor Unirii în 1920, ridicarea statuilor lui Simion<br />
Bărnuţiu <strong>şi</strong> Nicolae Bălcescu la Ia<strong>şi</strong>, construirea catedr<strong>ale</strong>i ortodoxe din<br />
Timişoara, a Palatului Culturii <strong>şi</strong> a Teatrului de Vest, scrisori de familie,<br />
planuri de construcţie a bisericii româneşti din Lipova, o stampă a<br />
183
184<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Ierusalimului (1869), hărţi (harta etnografică a Banatului din 1919) <strong>şi</strong> o<br />
colecţie de ziare.<br />
355. BOGDANOVICS<br />
●Anii extremi: 1782-1881, 23 u.a., inventar nr. 687,<br />
limbile: germană, maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Fondul cuprinde documente relative la posesiunile familiei<br />
Bogdanovics din localităţile Zimbru, Cavana, Dulcele, Brusturesc <strong>şi</strong><br />
Agriş din comitatul Arad, tabele urbari<strong>ale</strong> pentru localitatea Zimbru,<br />
contracte de vânzare-cumpărare <strong>şi</strong> convenţii încheiate între Alexandru,<br />
Gheorghe <strong>şi</strong> Bernard Bogdanovics pentru topitoria de fier „Zimbru”,<br />
copia „scrisorii de bun rămas”, adresată de Lájos Kossuth naţiunii<br />
maghiare la plecarea din ţară în anul 1849.<br />
356. BOHUS-SZÖGYÉNY<br />
●Anii extremi: 1759-1883, 5 u.a., inventar nr. 238,<br />
limbile: germană, maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Materi<strong>ale</strong>le documentare se referă la acţiunile filantropice<br />
organizate de Antonia Bohus-Szögyény din Şiria, pentru ajutorarea<br />
foştilor întemniţaţi în cetăţile Aradului <strong>şi</strong> Kufstein, participanţi la<br />
Revoluţia de la 1848-1849.<br />
De asemenea, au fost ordonate în fond corespondenţa familiei <strong>şi</strong><br />
însemnări de călătorie.<br />
357. CICIO-POP<br />
●Anii extremi: 1880-1948, 7 u.a., inventar nr. 239,<br />
limbile: română, maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
Fondul familial cuprinde documente rezultate din activitatea<br />
politică <strong>şi</strong> de avocat a lui Ştefan Cicio-Pop (1865-1934), din administrarea<br />
proprietăţilor din comuna Chelmac, judeţul Arad, corespondenţă cu<br />
familia <strong>şi</strong> cu românii internaţi în primul război mondial în lagărul de la<br />
Sopron din Ungaria <strong>şi</strong> fotografii reprezentând defilarea trupelor române<br />
în Oradea la 23 mai 1919.<br />
358. CONSTANTINI-PETROVICI<br />
●Anii extremi: 1716-1923, 8 u.a., inventar nr. 253,<br />
limbile: latină, germană <strong>şi</strong> maghiară.<br />
Între documentele familiei semnalăm existenţa unor testamente,<br />
acte de stare civilă <strong>şi</strong> studii, numiri în funcţii, brevete pentru decoraţii <strong>şi</strong>
Arad<br />
medalii, arbori genealogici, corespondenţă de familie, un discurs<br />
electoral <strong>şi</strong> o dare de seamă parlamentară aparţinând lui Aurel Vigh,<br />
fotografii <strong>ale</strong> familiei <strong>şi</strong> blazoane.<br />
359. CRIŞAN Ştefan<br />
●Anii extremi: 1783-1926, 44 u.a., inventar nr. 803,<br />
limbile: română, latină, germană <strong>şi</strong> maghiară.<br />
În colecţia Ştefan Crişan au fost inventariate corespondenţa<br />
Vicariatului Greco-Catolic Haţeg <strong>şi</strong> a Episcopiei Unite a Lugojului,<br />
referitoare la activitatea şcolilor confesion<strong>ale</strong>, administrarea bunurilor,<br />
istoricul parohiilor vicariatului, statistica populaţiei greco-catolice,<br />
Şcoala preparandială din Arad, norme <strong>şi</strong> instrucţiuni publicate în<br />
Buletinul Guberniului Provincial al Transilvaniei.<br />
De asemenea, regăsim în colecţie circulare <strong>şi</strong> pastor<strong>ale</strong> emise de<br />
Andrei Şaguna, episcop ortodox român din Sibiu, de Mitropolia <strong>şi</strong><br />
Arhiepiscopia Ortodoxă Română a Transilvaniei <strong>şi</strong> Episcopia Aradului,<br />
privind reinstaurarea Mitropoliei la Sibiu <strong>şi</strong> reorganizarea acesteia,<br />
<strong>ale</strong>gerea deputaţilor sinodali, îndrumarea activităţilor şcolare <strong>şi</strong> de cult,<br />
administrarea bunurilor bisericii, organizarea bisericii după actul Unirii<br />
de la 1918; schiţe genealogice <strong>ale</strong> familiilor Şaguna <strong>şi</strong> Munciu, precum <strong>şi</strong><br />
pomelnicul ierarhilor Mitropoliei Banatului.<br />
360. CUCU<br />
●Anii extremi: 1892-1962, 8 u.a., inventar nr. 1192,<br />
limbile: română, maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
În fondul arhivistic al familiei Cucu au fost ordonate documente<br />
<strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>ale</strong> soţilor Vasile <strong>şi</strong> Aurelia Cucu, printre care diploma de<br />
doctor în medicină a Universităţii din Budapesta aparţinând lui Vasile<br />
Cucu, rezultate din activitatea medicală <strong>şi</strong> social-culturală a creatorilor de<br />
fond, precum <strong>şi</strong> cele referitoare la participarea medicului Vasile Cucu la<br />
mişcarea pentru unitate naţională a românilor.<br />
361. CZÁRÁN-TÖRÖK de Şepreuş <strong>şi</strong> Şimand<br />
●Anii extremi: 1871-1933, 5 u.a., inventar nr. 240,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
Arhiva Czárán-Török este constituită din corespondenţa primită de<br />
Ioan Török, primar al oraşului Timişoara, consilier regal <strong>şi</strong> şef al poliţiei <strong>şi</strong> de<br />
Iuliu Török, student la matematică <strong>şi</strong> ştiinţe natur<strong>ale</strong> la Cluj <strong>şi</strong> Budapesta.<br />
185
186<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
362. DEMETRESCU Ioan<br />
●Anii extremi: 1922-1948, 23 u.a., inventar nr. 323,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> maghiară.<br />
Fondul arhivistic Ioan Demetrescu cuprinde un album, insigne,<br />
planşe <strong>şi</strong> cupuri din ziare referitoare la familia regală a <strong>României</strong>, hărţi <strong>şi</strong><br />
articole din ziare privind desfăşurarea celui de-al doilea război mondial<br />
(şase volume 1939-1945), materi<strong>ale</strong> de propagandă <strong>ale</strong> Blocului<br />
Partidelor Democrate, Frontului Plugarilor, Partidului Poporului,<br />
Frontului Renaşterii <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong>, Partidului Naţional Ţărănesc, Partidului<br />
Naţional Creştin, în legătură cu proclamarea R. P. Române <strong>şi</strong> <strong>ale</strong>gerile<br />
din anul 1948, hărţi istorice, militare <strong>şi</strong> geografice <strong>ale</strong> <strong>României</strong>.<br />
363. DINJER (Dinyer) Iosif<br />
●Anii extremi: 1716-1982, 16 u.a., inventar nr. 799,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> germană.<br />
În arhiva Iosif Dinjer se păstrează, dactilografiate, lucrările:<br />
Izvoare privind istoricul colonizărilor în Banat, volumele I-III,<br />
Monografia satului Vizejdia, Dicţionar onomastic al numelor de familii<br />
şvăbeşti, volumele I-III, Vocabularul <strong>şi</strong> expresiile graiului şvăbesc,<br />
volumele I-II <strong>şi</strong> Nume de locuri din Banat.<br />
364. FABIAN-SCHENK<br />
●Anii extremi: 1794-1917, 29 u.a., inventar nr. 241,<br />
limbile: română, latină, maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
Între documentele incluse în fondul Fabian-Schenk menţionăm: o<br />
diplomă privind originea nobilă a familiei Fabian, certificate şcolare,<br />
ordine de numiri în funcţii administrative <strong>ale</strong> unor membrii ai familiilor<br />
Fabian <strong>şi</strong> Schenk, cum ar fi Galér Fabian, pretor al plasei Şiria; rapoarte<br />
<strong>ale</strong> administratorului mo<strong>şi</strong>ilor familiei Schenk din Neutettscheln;<br />
manuscrise <strong>ale</strong> lucrărilor: „Descrierea comitatului Arad din punct de<br />
vedere istoric, geografic <strong>şi</strong> artistic” de Gabor Fabian, „Scrisorile lui<br />
Publius Ovidius Naso de lângă Pontus Euxinus”, traducere de Iosif<br />
Fabian, <strong>ale</strong> unor poezii, opere <strong>ale</strong> scriitorilor maghiari, precum <strong>şi</strong><br />
corespondenţă primită de Gabor Fabian.<br />
365. FALUDY Franyo Carol (?-1974)<br />
●Anii extremi: 1882-1974, 12 u.a., inventar nr. 688,<br />
limbile: română, maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
Documentele fondului se referă la activitatea artistică a lui Franyo
Arad<br />
Carol Faludy, actor, constructor de aeroplane, la zborurile <strong>şi</strong> la<br />
aeroplanul construit de creatorul fondului.<br />
Remarcăm, de asemenea, jurnalul vieţii <strong>şi</strong> activităţii acestuia,<br />
fotografii <strong>ale</strong> aparatelor de zbor construite de Franyo Carol Faludy <strong>şi</strong><br />
unele documente aparţinând lui Rozsnay M., inventator în domeniul<br />
farmaciei.<br />
366. FERMENDJIN Ioan<br />
●Anii extremi: 1730-1955, 13 u.a., inventar nr. 242,<br />
limbile: română, latină, bulgară, maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
Fondul arhivistic cuprinde documente <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>ale</strong> lui Ioan<br />
Fermendjin, corespondenţă a Comunităţii bulgare din Banat relativă la<br />
schimbul de populaţie din anul 1940, a bulgarilor din Brădiceni, judeţul<br />
Gorj <strong>şi</strong> Craiova transmisă bulgarilor din Vinga, judeţul Arad, culegeri de<br />
rugăciuni <strong>şi</strong> cântece bisericeşti latino-bulgare <strong>şi</strong> o diplomă acordată de<br />
Maria Tereza localităţii Vinga.<br />
367. FORRAY-NADASDY de Săvâr<strong>şi</strong>n<br />
●Anii extremi: 1826-1866, 3 u.a., inventar nr. 243,<br />
limbile: germană, maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Documentele incluse în fond se referă la administrarea<br />
proprietăţilor familiei situate în localitatea Săvâr<strong>şi</strong>n, judeţul Arad, la<br />
repararea unor imobile din Arad, avariate în timpul Revoluţiei de la 1848<br />
<strong>şi</strong> la genealogia familiei Adelsberg de Jabuka.<br />
368. GOLDIŞ Vasile (1840-1934)<br />
●Anii extremi: 1882-1934, 10 u.a., inventar nr. 487,<br />
limbile: română, maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
Vasile Goldiş, fiu de preot, politician român, fruntaş al Partidului<br />
Naţional Român, a studiat istoria <strong>şi</strong> latina la Pesta <strong>şi</strong> Viena, a devenit<br />
secretar al Consistoriului diecezan din Arad <strong>şi</strong> deputat în Congresul<br />
Naţional Bisericesc. În timpul vieţii a desfăşurat o intensă activitate în<br />
Parlamentul de la Budapesta, s-a situat în fruntea luptei pentru unirea<br />
românilor transilvăneni cu România. În Consiliul Dirigent a deţinut<br />
portofoliul Cultelor <strong>şi</strong> Instrucţiunii Publice, iar în anul 1925 a fost <strong>ale</strong>s<br />
preşedinte al ASTREI.<br />
Fondul personal Vasile Goldiş cuprinde documente de numire a<br />
acestuia în diferite funcţii, două autobiografii, scrisori trimise soţiei s<strong>ale</strong>,<br />
Elena (Luţai), lui Alexandru Averescu, Nichifor Crainic, Octavian <strong>şi</strong><br />
187
188<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Preda Rusu (vicepreşedinţi ai ASTREI), Nicolae Zigre, precum <strong>şi</strong><br />
scrisori primite de la Alexis H. Blank, de la Cairo <strong>şi</strong> Horia Petra<br />
Petrescu, conspecte din opere politice <strong>şi</strong> filosofice, numere disparate din<br />
ziare <strong>şi</strong> reviste ce conţin articole elaborate de Vasile Goldiş.<br />
De asemenea, au fost incluse în fond <strong>şi</strong> scrisorile Elenei Goldiş<br />
primite de la Ion Clopoţel, Aurelia Pop <strong>şi</strong> o scrisoare adresată lui Take<br />
Ionescu.<br />
369. HAŞIAS Silviu<br />
●Anii extremi: 1948-1951, 1 u.a., inventar nr. 260.<br />
Singurul dosar al fondului conţine declaraţii de impunere, un<br />
contract de muncă <strong>şi</strong> un proces-verbal privind angajarea avocatului<br />
Silviu Ha<strong>şi</strong>as la firma „Ungureanu” din Arad.<br />
370. HORVATH<br />
●Anii extremi: 1913-1951, 2 u.a., inventar nr. 244,<br />
limbile: română, maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
În fond se regăseşte corespondenţă de familie <strong>şi</strong> un manual de<br />
economie politică.<br />
371. INSTITORIS<br />
●Anii extremi: 1800-1916, 9 u.a., inventar nr. 806,<br />
limbile: latină <strong>şi</strong> maghiară.<br />
Arhiva Institoris conţine informaţii despre cumpărarea de către<br />
George Institoris de Mossoczy a posesiunilor camer<strong>ale</strong> Şoimoş <strong>şi</strong><br />
Buceava din comitatul Arad, conscripţia iobagilor din Şoimoş, scutiri de<br />
plata vămilor Aradului acordate lui Ianos Institoris, prim-notar al<br />
comitatului Arad.<br />
372. JUSTH Sigismund (1863-1897)<br />
●Anii extremi: 1883-1897, 9 u.a., inventar nr. 245, limba<br />
maghiară.<br />
De la Sigismund Justh s-au păstrat manuscrise <strong>ale</strong> operelor<br />
literare, un certificat medical al scriitorului, decedat la Cannes,<br />
corespondenţă cu scriitorii Halasy <strong>şi</strong> Szabolcska Mihai.
Arad<br />
373. KÁROSI<br />
●Anii extremi: 1821-1962, 6 u.a., inventar nr. 246,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> maghiară.<br />
Arhiva Károsi cuprinde manuscrise referitoare la istoricul<br />
comunei Păuliş, judeţul Arad <strong>şi</strong> al Băilor Herculane, precum <strong>şi</strong> desene<br />
tehnice <strong>ale</strong> unui pod din oraşul Saint Louis construit peste fluviul<br />
Mississippi.<br />
374. KONOPI-LENGYEL<br />
●Anii extremi: 1853-1950, 9 u.a., inventar nr. 247,<br />
limbile: română, maghiară, germană <strong>şi</strong> latină.<br />
Fondul conţine acte <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>ale</strong> lui Coloman Konopi din<br />
comuna Odvoş, judeţul Arad, şef al Staţiunii de ameliorare a cere<strong>ale</strong>lor<br />
din Odvoş, corespondenţa acestuia în legătură cu soiurile de grâu, purtată<br />
cu clienţi din ţară <strong>şi</strong> străinătate.<br />
375. KÓNYA Ludovic<br />
●Anii extremi: 1858-1911, 26 u.a., inventar nr. 248,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
În fond au fost arhivate jurn<strong>ale</strong>le ofiţerului Ludovic Kónya pe anii<br />
1860-1911, privind viaţa în garnizoanele din Austro-Ungaria <strong>şi</strong><br />
Transilvania, războiul italo-austriac, viaţa economică <strong>şi</strong> mişcările soci<strong>ale</strong><br />
din Arad, studii <strong>şi</strong> cursuri de tactică militară, corespondenţă <strong>şi</strong> fotografii<br />
de familie.<br />
376. LUPAŞ Octavian<br />
●Anii extremi: 1702-1950, 85 u.a., inventar nr. 183,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> maghiară.<br />
Avocatul, istoricul <strong>şi</strong> fostul primar al Aradului, Octavian Lupaş a<br />
creat <strong>şi</strong> colecţionat în decursul vieţii documente ce cuprind o mare<br />
diversitate de probleme.<br />
Dintre acestea, menţionăm: memoriile iobagilor din comuna Turnu,<br />
răma<strong>şi</strong> fără sesii, procese-verb<strong>ale</strong> cu privire la membrii Gărzii <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong><br />
Române <strong>şi</strong> condamnarea frunta<strong>şi</strong>lor mişcării naţion<strong>ale</strong> N. Oncu, Ioan<br />
Suciu, Vasile Goldiş, Ştefan Cicio-Pop <strong>şi</strong> Mihai Veliciu, pentru înfiinţarea<br />
Clubului dietal al naţionalităţilor, fişe de anchete soci<strong>ale</strong> întocmite pentru<br />
comuna Sâmbăteni, urbarii, manuscrisul lucrării „Monografia comunei<br />
Sâmbăteni, judeţul Arad”, un ordin al Procuraturii princip<strong>ale</strong> din Oradea,<br />
prin care Sever Bocu este trimis în judecată ca autor al manifestului „Fraţi<br />
189
190<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Români”, difuzat în numele Clubului Naţional Român comitatens din<br />
Arad, apreciat de autorităţi ca o organizaţie ilegală <strong>şi</strong> antistatală.<br />
Se adaugă la acestea, apeluri <strong>şi</strong> statute <strong>ale</strong> ASTREI din Arad, un<br />
registru-jurnal cu consemnarea evenimentelor petrecute la Arad între<br />
5 septembrie - 10 octombrie 1944, fotografii <strong>ale</strong> regelui Ferdinand aflat<br />
în vizită la Arad în 1919, <strong>ale</strong> oraşului Arad (1944) <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> unor<br />
personalităţi, afişe <strong>ale</strong> Frontului Democraţiei Populare <strong>şi</strong> un manifest al<br />
intelectualităţii arădene pentru sprijinirea forţelor democratice în<br />
<strong>ale</strong>gerile parlamentare din anul 1946.<br />
În fond se păstrează <strong>şi</strong> scrisori de la Ion Clopoţel, Francisc Hossu<br />
Longin, Iosif Moldovan <strong>şi</strong> Ion Rusu-Şirianu.<br />
377. MAGER Traian<br />
●Anii extremi: 1873-1950, 21 u.a., inventar nr. 249.<br />
În arhiva profesorului Traian Mager se regăsesc documente ce<br />
reflectă activitatea <strong>şi</strong> pensionarea creatorului de fond, pagubele cauzate<br />
acestuia de armata revoluţionară maghiară în 1919, arborele genealogic<br />
al familiei s<strong>ale</strong>, manuscrise <strong>ale</strong> lucrărilor <strong>person<strong>ale</strong></strong>, articole referitoare la<br />
regiunea Hălmagiu, însemnări despre personalităţi cultur<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> politice<br />
loc<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> fotografii reprezentând serbări populare <strong>şi</strong> peisaje din Hălmagiu.<br />
378. NAGY de Dombrad<br />
●Anii extremi: 1836-1907, 7 u.a., inventar nr. 250,<br />
limbile: maghiară, germană <strong>şi</strong> latină.<br />
În fondul familiei Nagy de Dombrad au fost arhivate acte notari<strong>ale</strong>,<br />
inventare <strong>şi</strong> contracte referitoare la mo<strong>şi</strong>a Răpsig, judeţul Arad, certificate<br />
de stare civilă <strong>şi</strong> de studii, genealogii <strong>ale</strong> creatorilor de fond, poezii scrise<br />
de Alexandru Nagy de Dombrad <strong>şi</strong> corespondenţă de familie.<br />
379. NAGY de Nagy de Felsö-Bükk<br />
●Anii extremi: 1564-1789, 11 u.a., inventar nr. 251,<br />
limbile: latină, maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
Materi<strong>ale</strong>le documentare <strong>ale</strong> fondului se referă la activitatea<br />
avocaţilor Ştefan <strong>şi</strong> Paul de Felsö-Bükk, procesele avute de familie<br />
pentru posesia unor mo<strong>şi</strong>i situate în comitatul Sopron (Ungaria). Se mai<br />
regăsesc în fond diplome, genealogii <strong>şi</strong> corespondenţă de familie.
Arad<br />
380. NERVA Iercan (1895-1975)<br />
●Anii extremi: 1878-1997, 33 u.a., inventar nr. 1196.<br />
În arhiva economistului Iercan Nerva se regăsesc documente în<br />
legătură cu activitatea desfăşurată în cadrul Băncii „Victoria”, însemnări<br />
privind participarea acestuia la Adunarea Naţională de la Alba Iulia, din<br />
1 Decembrie 1918, ca delegat al tineretului universitar din Oradea,<br />
despre Vasile Mangra, mitropolit ortodox al Transilvaniei <strong>şi</strong> Miron<br />
Constantinescu.<br />
Regăsim în fond un număr de 22 de scrisori, în copie, adresate de<br />
Ioan Slavici lui Roman Ciorogariu, scrisori de la protopopul Vasile<br />
Popovici din Oradea, de la Ion Clopoţel, un memoriu aparţinând lui<br />
George Bariţiu, note <strong>ale</strong> lui Alexandru Vaida-Voevod privind intrarea<br />
<strong>României</strong> în război în anul 1916 <strong>şi</strong> însemnări <strong>ale</strong> lui Mihai Veliciu din<br />
Sibiu.<br />
Extrem de valoroase sunt <strong>şi</strong> documentele create de Roman<br />
Ciorogariu, incluse în arhiva proprie de Iercan Nerva: carnete cu impresii<br />
de călătorie cu referiri la politica <strong>României</strong> faţă de românii din<br />
Transilvania <strong>şi</strong> la <strong>ale</strong>gerea lui Vasile Mangra ca mitropolit al Transilvaniei.<br />
381. ORCZY-VÁSÁRHELYI<br />
●Anii extremi: 1781-1856, 6 u.a., inventar nr. 252,<br />
limbile: latină, maghiară, germană <strong>şi</strong> franceză.<br />
Se regăsesc în fondul familial Orczy-Vásárhelyi acte relative la<br />
mo<strong>şi</strong>a din localitatea Cermei, comitatul Arad, evidenţa bibliotecii<br />
familiei <strong>şi</strong> corespondenţă de familie.<br />
382. POPA Gheorghe, din Teiuş<br />
●Anii extremi: 1849-1932, 3 u.a., inventar nr. 254,<br />
limbile: română, maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Fondul avocatului <strong>şi</strong> consilierului aulic Gheorghe Popa din Teiuş<br />
este constituit din certificate şcolare, acte de numire în funcţia de pretor<br />
al plasei Şimand, rapoarte despre starea de spirit a populaţiei din plasa<br />
Zarand <strong>şi</strong> comuna Mişca <strong>şi</strong> comportamentul lui Gheorghe Popa în timpul<br />
Revoluţiei de la 1848-1849.<br />
383. POPEANGĂ I. Vasile (1920-?)<br />
●Anii extremi: 1916, 53 u.a., inventar nr. 505.<br />
În fondul creat de profesorul Vasile I. Popeangă, doctor în<br />
pedagogie, au fost arhivate documente rezultate din activitatea didactică <strong>şi</strong><br />
191
192<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
ştiinţifică, manuscrisele unor lucrări nepublicate <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> comunicărilor<br />
ştiinţifice, corespondenţă personală <strong>şi</strong> acte colecţionate: circulare emise<br />
de Dimitrie Bolintineanu, ministrul Instrucţiunii Publice, de Miron<br />
Românul, mitropolitul ortodox al Transilvaniei, o expunere de motive a<br />
lui Simion Bărnuţiu, referitoare la „rezistenţa pasivă”, scrisori de la<br />
Vasile Mangra <strong>şi</strong> Vasile Goldiş (copii), tabel nominal cu românii<br />
întemniţaţi la Caransebeş <strong>şi</strong> Seghedin în 1914, acuzaţi de „spionaj <strong>şi</strong><br />
agitaţie pentru România”, un memoriu al Biroului Central al Partidului<br />
Naţional Român din anul 1915, situaţii privind şcolile din municipiul <strong>şi</strong><br />
judeţul Arad, statutele de organizare <strong>şi</strong> funcţionare <strong>ale</strong> Asociaţiei Pro<br />
Basarabia <strong>şi</strong> Bucovina.<br />
384. PORCIA<br />
●Anii extremi: 1620-1948, 3 u.a., inventar nr. 255,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
În fondul familial Porcia au fost arhivate testamentul contelui<br />
Sforza Ioan de Porcia (1620, copie), inventare de bunuri mobile <strong>şi</strong><br />
imobile deţinute de familie în Ungaria, memoriul lui Ludovic de Porcia<br />
în legătură cu construirea căii ferate Arad-V<strong>ale</strong>a Crişului <strong>şi</strong><br />
corespondenţă cu membrii familiei Porcia din România, Italia <strong>şi</strong> Ungaria.<br />
385. SÂRBUŢ Iosif<br />
●Anii extremi: 1824-1982, 24 u.a., inventar nr. 712.<br />
Iosif Sârbuţ a colecţionat documente referitoare la viaţa muzicală<br />
a Aradului între anii 1824-1945, scrisori <strong>ale</strong> lui Szendrey Mihaly,<br />
director de teatru în Arad, afişe, programe, invitaţii pentru anii 1891-<br />
1960 <strong>şi</strong> corespondenţă relativă la situaţia cinematografiei din Arad,<br />
fotografii cu secvenţe din timpul turnării la Arad a filmelor „Străinul” <strong>şi</strong><br />
„Pe aici nu se trece”.<br />
386. SEILER<br />
●Anii extremi: 1844-1847, 2 u.a., inventar nr. 256, limba<br />
germană.<br />
Cele două unităţi arhivistice sunt constituite din corespondenţă de<br />
familie, chitanţe <strong>şi</strong> note pentru achitarea unor datorii.
Arad<br />
387. SINA Gheorghe, baron<br />
●Anii extremi: 1834-1842, 1 u.a., inventar nr. 257,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
Scrisorile baronului Gheorghe Sina se referă la administrarea mo<strong>şi</strong>ei<br />
s<strong>ale</strong> din Tormac, comitatul Arad <strong>şi</strong> nemulţumirile iobagilor din localitate.<br />
388. SUCIU Ioan (1862-1939)<br />
●Anii extremi: 1867-1951, 22 u.a., inventar nr. 635,<br />
limbile: română, maghiară, germană <strong>şi</strong> franceză.<br />
Ioan Suciu, doctor în drept la Budapesta, a desfăşurat o activitate<br />
laborioasă în cadrul Partidului Naţional Român, numele lui rămânând legat<br />
de ceilalţi frunta<strong>şi</strong> politici arădeni Vasile Goldiş <strong>şi</strong> Ştefan Cicio-Pop, de<br />
organizarea Adunării <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> de la Alba Iulia din 1 Decembrie 1918.<br />
Fondul creat de Ioan Suciu cuprinde acte <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>ale</strong> acestuia,<br />
credenţion<strong>ale</strong> încheiate în adunările cercurilor elector<strong>ale</strong> din comitatele<br />
Cenad, Arad, Bihor, Făgăraş, Cojocna <strong>şi</strong> Sătmar, procese-verb<strong>ale</strong> <strong>ale</strong><br />
şedinţelor Consiliului Dirigent Român, precum <strong>şi</strong> rapoarte în legătură cu<br />
ziarele „Tribuna” <strong>şi</strong> „Românul”, dezvelirea bustului memorandistului<br />
Mihai Veliciu la Chi<strong>şi</strong>neu-Criş <strong>şi</strong> sprijinirea activităţii ASTREI.<br />
De asemenea, regăsim în fond manuscrisele unor lucrări<br />
aparţinând lui Ioan Suciu, corespondenţă personală <strong>şi</strong> de familie,<br />
fotografii reprezentâdu-i pe Ioan Suciu <strong>şi</strong> fiii săi, Eugen <strong>şi</strong> Viorel.<br />
Bibliografie:<br />
Mircea Timbus, Fondul Personal dr. Ioan Suciu, în „Revista<br />
<strong>Arhive</strong>lor”, nr. 3, 1989, p. 291-295.<br />
389. SZALAY<br />
●Anii extremi: 1892-1941, 4 u.a., inventar nr. 488,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
În fondul familiei Szalay au fost arhivate documente privind<br />
administrarea posesiunilor din Deta, judeţul Timiş <strong>şi</strong> oraşul Arad, plata<br />
muncitorilor agricoli, cumpărarea ma<strong>şi</strong>nilor agricole <strong>şi</strong> <strong>ale</strong>gerile<br />
parlamentare din anul 1906.<br />
390. SZEPSY Zoltan<br />
●Anii extremi: 1954-1975, 4 u.a., inventar nr. 564, limba<br />
maghiară.<br />
Istoricul farmaciilor din oraşul <strong>şi</strong> comitatul Arad (1851-1900, patru<br />
volume dactilografiate), elaborat de cercetătorul Zoltan Szepsy, poate fi<br />
193
194<br />
cercetat în acest fond.<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
391. SZILÁRD Emil<br />
●Anii extremi: 1902-1918, 8 u.a., inventar nr. 230, limba<br />
maghiară.<br />
Arhiva inginerului constructor Emil Szilárd este constituită din<br />
proiecte de legi, memorii tehnice, planuri topografice <strong>şi</strong> de nivel privind<br />
regularizarea Dunării, a râurilor Tisa, Darva <strong>şi</strong> Sava, a canalului Bega-<br />
Timiş, construirea unei hidrocentr<strong>ale</strong> pe Mureş <strong>şi</strong> înfiinţarea unei noi<br />
şcoli politehnice la Timişoara.<br />
392. ŢĂRCUŞ Gheorghe<br />
●Anii extremi: 1845-1999, 12 u.a., inventar nr. 564,<br />
limbile: română, maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
Fondul Gheorghe Ţărcuş este constituit din documente <strong>person<strong>ale</strong></strong>,<br />
articole, studii, conferinţe <strong>şi</strong> corespondenţă relative la ţinutul Hălmagiu,<br />
voievodatele româneşti de pe V<strong>ale</strong>a Crişului Alb <strong>şi</strong> Ţara Zarandului,<br />
răscoala lui Horea, etimologii <strong>ale</strong> unor cuvinte, genealogii <strong>ale</strong> familiilor<br />
Ţiucra <strong>şi</strong> Vuculescu, studii despre Cornel Lazăr, protopop de Hălmagiu,<br />
Petru <strong>şi</strong> Aurel Groza, Unirea de la 1918, precum <strong>şi</strong> arhiva rezultată din<br />
activitatea de colaborator a lui Gheorghe Ţărcuş la Oficiul Judeţean de<br />
Turism Arad.<br />
393. ÜRMÉNYI, din Săvâr<strong>şi</strong>n<br />
●Anii extremi: 1801-1943, 5 u.a., inventar nr. 258,<br />
limbile: română, latină, maghiară, germană, franceză, engleză.<br />
Arhiva Ürményi conservă extrase de carte funduară pentru<br />
mo<strong>şi</strong>ile din localităţile Val (Ungaria) <strong>şi</strong> Rapoltul Mare, comitatul<br />
Hunedoara, date genealogice pentru familiile Sina, Ghica <strong>şi</strong> Ipsilanti,<br />
corespondenţa lui Paul Ürményi, o stampă reprezentându-l pe generalul<br />
Bem, diplome de acordare a unor decoraţii militare, fotografii <strong>ale</strong><br />
palatului Ürményi din Bucureşti <strong>şi</strong> corespondenţă de familie.<br />
394. VARJASSY<br />
●Anii extremi: 1820-1888, 4 u.a., inventar nr. 259,<br />
limbile: maghiară, latină <strong>şi</strong> germană.<br />
Documentele se referă la împărţirea averii familiei, la schimbarea<br />
numelui de familie din Varnovics în Varjassy <strong>şi</strong> la activitatea medicului<br />
Iosif Varjassy.
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
195<br />
► Direcţia Judeţeană Argeş a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong><br />
Piteşti, Str. Exerciţiului, nr. 208;<br />
tel.: 048/253144<br />
395. APOSTOLESCU I. Nicolae (1876-1918)<br />
●Anii extremi: 1899-1919, 188 u.a., inventar nr. 1613.<br />
Fondul arhivistic creat de Nicolae I. Apostolescu, scriitor,<br />
profesor <strong>şi</strong> istoric literar, este constituit dintr-o bogată corespondenţă,<br />
precum <strong>şi</strong> din manuscrisele unor studii <strong>şi</strong> articole elaborate de acesta.<br />
Dintre scrisorile primite, le menţionăm pe cele de la Paul Boyer,<br />
Basarab Brâncoveanu, Demetru N. Burileanu, Alexandru Cazaban, Ovid<br />
Densu<strong>şi</strong>anu, Charles Drouets, Emile Faguet, Nicolae Filipescu, George<br />
Ionescu-Gion, Angelo de Gubernatis, Haralamb Lecca, Alexandru<br />
Marghiloman, Simion Mehedinţi, Francesco Neri, Nicolae Petraşcu,<br />
Mario Roques, Honoré Schampion, Frederic Storck, Grigore Tocilescu<br />
<strong>şi</strong> Nicolae Xenopol.<br />
396. ARSU Constantin<br />
●Anii extremi: 1622-1920, 24 u.a., inventar nr. 1611.<br />
Printre cele câteva documente incluse în colecţie semnalăm cărţile<br />
domneşti emise de Radu Mihnea, Alexandru Iliaş <strong>şi</strong> Matei Basarab,<br />
referitoare la părţile de mo<strong>şi</strong>e din Fundata, stăpânite de familia Arsu,<br />
precum <strong>şi</strong> zapisele referitoare la mo<strong>şi</strong>ile Dragoslavele, Stoeneşti <strong>şi</strong><br />
Fundata din judeţul Argeş.<br />
397. DAVILA-PERTICARI Elena (1865-)<br />
●Anii extremi: 1848-1949, 4924 u.a., inventar nr. 2864,<br />
limbile: română, franceză, engleză <strong>şi</strong> germană.<br />
Elena Davila-Perticari, fiica lui Carol Davila <strong>şi</strong> a Anicăi Racoviţă, a<br />
fost una dintre femeile române „de viţă nobilă” implicate puternic în<br />
societatea românescă, în viaţa culturală <strong>şi</strong> chiar politică, timp de mai bine de<br />
jumătate de secol. Viaţa lungă pe care a trăit-o, permanentele preocupări<br />
caritabile <strong>şi</strong> legăturile de rudenie <strong>şi</strong> prietenie cu Casa Regală a <strong>României</strong> <strong>şi</strong><br />
cu cele mai cunoscute familii din veacurile XIX <strong>şi</strong> XX, i-au oferit<br />
posibilitatea transmiterii <strong>şi</strong> primirii unei foarte bogate corespondenţe.<br />
Fondul personal este organizat în 49 de pachete de documente,<br />
clasate cronologic.<br />
Documentele din primele pachete se referă la viaţa de student <strong>şi</strong>
196<br />
Argeş<br />
venirea lui Carol Davila în Ţara Românească (1853), la căsătoria acestuia<br />
cu Anica Racoviţă Davila, la copiii Elena <strong>şi</strong> Alexandru, la strânsele<br />
legături de rudenie cu familiile Golescu <strong>şi</strong> Racoviţă, la crearea Serviciului<br />
Sanitar al Armatei, la relaţiile cu regele Carol I <strong>şi</strong> regina Elisabeta.<br />
O mare parte a corespondenţei Elenei Davila-Perticari este purtată<br />
cu sora sa Felicia Racoviţă <strong>şi</strong> generalul Jean Perticari, soţul său <strong>şi</strong> se referă<br />
la probleme <strong>person<strong>ale</strong></strong>, dar <strong>şi</strong> la viaţa politică <strong>şi</strong> culturală din prima<br />
jumătate a secolului al XX-lea, cum ar fi aspecte legate de războaiele<br />
balcanice, primul război mondial <strong>şi</strong> luptele de la Turtucaia, activitatea<br />
generalului Jean Perticari în calitate de reprezentant al armatei române pe<br />
lângă Comandamentul Suprem Aliat, în Italia, exproprierea unor părţi din<br />
mo<strong>şi</strong>ile Izvoru, Serboieni din judeţul Argeş <strong>şi</strong> Vâlcele din judeţul<br />
Rămnicu Sărat, construirea unor şcoli, spit<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> dispensare la Izvoru <strong>şi</strong> a<br />
muzeului de la conacul Goleşti, opera <strong>şi</strong> activitatea lui Alexandru Davila,<br />
fratele Elenei, asasinarea lui I. G. Duca, moartea nepotului său Teodor<br />
(Doru) Davila, la Odessa, în anul 1941, aspecte <strong>ale</strong> vieţii diplomatului Citta<br />
Davila, evenimentele de la 23 August 1944, viaţa de la curte, invitaţii la<br />
dinee <strong>şi</strong> excursii. Numeroase scrisori oferă date despre activitatea Elenei<br />
Davila pentru publicarea scrisorilor lui Carol Davila <strong>şi</strong> stabilirea filiaţiei<br />
acestuia (aşa zisul dosar „Liszt–d’Agoult–Davila), bunurile Elenei Davila<br />
aflate în diferite bănci <strong>şi</strong> transportate la Moscova cu tezaurul <strong>României</strong><br />
(1923), intensa activitate desfăşurată la Societatea Ortodoxă a Femeilor<br />
Române, Societatea de Cruce Ro<strong>şi</strong>e, Azilul „Elena Doamna” <strong>şi</strong> crearea<br />
lanţului de donaţii Felicia Racoviţă, Anica <strong>şi</strong> Elena Davila.<br />
Unele scrisori incluse în fond provin de la fiica sa, Ioana Ghica<br />
Cantacuzino, căsătorită cu Matei Ghica Cantacuzino, apoi cu Constantin<br />
Suţu <strong>şi</strong> de la nepoatele s<strong>ale</strong> Ioana <strong>şi</strong> Irina aflate în Elveţia, la Diamandi,<br />
refugiat <strong>şi</strong> el după anul 1944. Semnalăm <strong>şi</strong> scrisorile primite de la<br />
Charles Gos (fiul pictorului Albert Gos) din Franţa <strong>şi</strong> se referă la<br />
problemele filiaţiei lui Carol Davila.<br />
Elena Davila a purtat corespondenţă <strong>şi</strong> cu membrii Casei Reg<strong>ale</strong>:<br />
regii Carol I, Ferdinand <strong>şi</strong> Carol II, reginele Elisabeta <strong>şi</strong> Maria, regina Elena<br />
a Greciei, principesele Mărioara <strong>şi</strong> Ileana, cu membrii ai familiilor<br />
Bălăceanu, Cantacuzino, Creţulescu, Cuţarida, Golescu, Odobescu,<br />
Racoviţă, Slătineanu, Stârcea, Suţu <strong>şi</strong> Tell, cu oameni politici <strong>şi</strong> de cultură,<br />
printre care amintim pe: Ion Antonescu, Constantin Argetoianu, Constanţa<br />
Argetoianu, Martha Bibescu, Armand Călinescu, Radu Cuţarida, pictorul<br />
Nicolae Grant, Nicolae Iorga, generalul Ionel Perlea, Alexandru Tzigara-<br />
Samurcaş, Radu Sbiera <strong>şi</strong> Henri Stahl.
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
La acestea se adaugă memorii <strong>şi</strong> testamente <strong>ale</strong> Elenei Davila<br />
Perticari <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> lui Jean Perticari, poezii <strong>ale</strong> reginei Elisabeta, scrisori <strong>ale</strong><br />
contesei d’Agoult, o cuvântarea ţinută de Elena Davila-Perticari la<br />
sărbătorirea zilei de 23 August în 1945, precum <strong>şi</strong> o scrisoare din 1946<br />
adresată lui Constantin I. C. Brătianu, prin care Elena Davila cerea să fie<br />
înscrisă în Partidul Naţional Liberal.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.A.N.I.C.<br />
398. DUMITRESCU JUPÂNEŞTI Ion<br />
●Anii extremi: 1742-1980, 104 u.a., inventar nr. 1617,<br />
1618, 1756, 1757.<br />
Ion Dumitrescu Jupâneşti este autor al monografiei satului<br />
Jupâneşti din judeţul Argeş <strong>şi</strong> creator al unei colecţii de documente.<br />
Între actele colecţionate menţionăm o carte de judecată de la<br />
Grigore Ghica IV, diata postelnicesei Stanca Vlădescu din anul 1770,<br />
zapise, jalbe <strong>şi</strong> cărţi de hotărnicie pentru mo<strong>şi</strong>ile din Jupâneşti <strong>şi</strong><br />
Tămăşeşti, judeţul Argeş, contracte de vânzare a unor proprietăţi <strong>ale</strong><br />
baronului Barbu Bellu. De asemenea, se păstrează <strong>şi</strong> scrisori aparţinând<br />
creatorului colecţiei, în legătură cu ridicarea unui monument în comuna<br />
Jupâneşti, în amintirea veteranilor din Războiul de Independenţă <strong>şi</strong><br />
fotografii reprezentând case vechi <strong>şi</strong> chipuri de ţărani în haine de<br />
sărbătoare.<br />
399. FĂCULETE Şerban<br />
●Anii extremi: 1582-1926, 62 u.a., inventar nr. 1620 .<br />
În colecţia Şerban Făculete au fost incluse unele hrisoave de la<br />
domnii Mihnea Turcitul, Nicolae Pătraşcu, Alexandru II, înscrisuri <strong>şi</strong><br />
zapise de vânzare a unor proprietăţi din localitatea Văleni, judeţul Argeş.<br />
400. LEONĂCHESCU-NANDRAŞU Nicolae<br />
●Anii extremi: 1515-1921, 55 u.a., inventar nr. 1621,<br />
1759, 2199.<br />
În fondul profesorului universitar, inginer Nicolae Leonăchescu,<br />
regăsim manuscrisul „Nandraşu” cuprinzând însemnări despre gramatica<br />
românească, reţete medic<strong>ale</strong>, povestiri <strong>şi</strong> cuvântări bisericeşti, studii <strong>ale</strong><br />
lui C. I. Parhon, fotocopii <strong>ale</strong> unor hărţi <strong>ale</strong> Ţărilor Române din anii<br />
1515-1788 (harta Daciei din 1482 editată la Ulm, harta stolnicului<br />
Constantin Cantacuzino) <strong>şi</strong> câteva contracte de vânzare a unor proprietăţi<br />
din Bălileşti, Goleşti, judeţul Argeş <strong>şi</strong> comuna Pescena, judeţul Vâlcea.<br />
197
198<br />
Argeş<br />
401. RĂUŢESCU-DRAGOSLAVELE Ion<br />
●Anii extremi: 1640-1869, 214 u.a., inventar nr. 1734.<br />
Preotul Ion Răuţescu-Dragoslavele a fost un iubitor <strong>şi</strong> colecţionar<br />
de documente. În colecţia sa personală regăsim cărţi domneşti de la<br />
Matei Basarab, Gheorghe Duca <strong>şi</strong> Grigore Ghica IV, o circulară a<br />
mitropolitului Neofit din anul 1846 (pentru registrele de stare civilă). De<br />
asemenea, au fost colecţionate zapise, acte de învoială, diate, hotărâri <strong>ale</strong><br />
Judecătoriei judeţului Muscel privind încălcarea, vânzarea <strong>şi</strong> hotărnicia<br />
unor mo<strong>şi</strong>i din Piscani, Mioveni, Dragoslavele, Fundata <strong>şi</strong> Stoeneşti din<br />
judeţul Argeş, precum <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> mo<strong>şi</strong>ilor mănăstirilor Vieroşu <strong>şi</strong> V<strong>ale</strong>a.<br />
402. STURDZA<br />
●Anii extremi: 1910-1949, 543 u.a., inventar nr. 2865,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Fondul familial Sturdza cuprinde scrisori adresate lui Constantin<br />
Sturdza <strong>şi</strong> soţiei acestuia, Maria Irina Sturdza în care se fac referiri despre<br />
administrarea mo<strong>şi</strong>ei Slobozia din Argeş, ajutoarele acordate de familia<br />
Sturdza, împărţirea averii între membrii familiei (Ileana, Irina, Ion, fiii<br />
celor doi), exproprierea acestei mo<strong>şi</strong>i în anul 1945, contestaţii <strong>şi</strong> procese<br />
pentru menţinerea proprietăţilor.<br />
O parte dintre scrisori conţin informaţii valoroase despre Societatea<br />
de Cruce Ro<strong>şi</strong>e condusă de Ioana Burileanu <strong>şi</strong> apoi de Maria Irina Sturdza,<br />
spitalul militar românesc din Rusia, de la Kamensk (1942), rolul Yvonnei<br />
Burileanu <strong>şi</strong> al Ilenei Sturdza în cadrul acestui spital, aprecieri asupra<br />
aniversării zilei de 23 August în anul 1945, seceta din 1946, despre Petre P.<br />
Carp, Elena Davila-Perticari, Ionescu Siseşti (având domiciliu forţat),<br />
familiile Lahovari <strong>şi</strong> Rosetti cărora li s-au rechiziţionat casele din Bucureşti.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.A.N.I.C.
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
199<br />
► Direcţia Judeţeană Bacău a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong><br />
Bacău, Str. Vasile Alecsandri, nr. 5;<br />
tel.: 034/111686<br />
403. ANDONE Dumitru<br />
●Anii extremi: 1805-1842, 5 u.a., inventar nr. 1577.<br />
Documentele colecţionate se referă la procesul dintre răze<strong>şi</strong>i din<br />
Văleni <strong>şi</strong> Mileşti, ţinutul Bacău, cu boierul Petrache Sturdza care<br />
împresurase proprietăţile acestora din satele Bibireşti <strong>şi</strong> Mileşti, la<br />
încălcarea mo<strong>şi</strong>ei Şerbăneşti, proprietatea mănăstirii Bistriţa, de către<br />
vistiernicul Iancu Vintilă, precum <strong>şi</strong> la contribuţiile băneşti <strong>ale</strong> unor<br />
locuitori pentru cumpărarea unei mine.<br />
404. ARDELEANU D.<br />
●Anii extremi: 1927-1948, 1 u.a., inventar nr.1284.<br />
Unitatea arhivistică cuprinde testamente, expertize, hotărâri<br />
judecătoreşti, contracte, procuri <strong>şi</strong> corespondenţă în legătură cu<br />
administrarea averii mobile rămase la moartea lui Gheorghe Buzdugan,<br />
fost regent.<br />
405. BANAŞU Eugen<br />
●Anii extremi: 1823; 1830-1869, 34 u.a., inventar nr.<br />
593, 817.<br />
Profesorul Eugen Banaşu din Măgireşti, judeţul Bacău, a<br />
colecţionat chitanţe <strong>şi</strong> ţidule pentru împrumuturi <strong>şi</strong> datorii, zapise de<br />
vânzare a unor locuri din mo<strong>şi</strong>a Stăneşti, judeţul Bacău, în care sunt<br />
amintiţi strămo<strong>şi</strong>i acestuia, Constantin, Gheorghe <strong>şi</strong> Gavril Banaşu.<br />
406. BANU Gheorghe<br />
●Anii extremi: 1787; 1819-1871, 30 u.a., inventar nr.<br />
798, 1235.<br />
Gheorghe Banu , învăţător din satul Fundeni, comuna Secuieni,<br />
judeţul Bacău, a colecţionat documente ce cuprind informaţii despre<br />
vânzarea unor proprietăţi <strong>ale</strong> răze<strong>şi</strong>lor din neamul Banu, înainta<strong>şi</strong> ai<br />
creatorului <strong>şi</strong> transmiterea dreptului de stăpânire asupra unor pământuri<br />
din localităţile Odobeşti, Câmpeni <strong>şi</strong> Fundeni, ţinutul Bacău.
200<br />
Bacău<br />
407. BĂLĂIŢĂ Neculai<br />
●Anii extremi: 1546-1939, 18 u.a., inventar nr. 1237.<br />
Colecţia de documente donată de Neculai Bălăiţă oferă<br />
posibilitatea cunoaşterii trecutului aşezării Secuieni, ţinutul Roman (în<br />
prezent judeţul Bacău), evoluţiei procesului de <strong>ale</strong>gere, împărţire <strong>şi</strong><br />
stâlpire a mo<strong>şi</strong>ilor răzeşeşti din această localitate. Între documente se<br />
numără <strong>şi</strong> contracte de cumpărare a unor suprafeţe de pământ de către<br />
donatorul colecţiei.<br />
408. BUDA A.<br />
●Anii extremi: 1856-1947, 67 u.a., inventar nr. 1586.<br />
Colecţia profesoarei A. Buda este constituită din acte de vânzarecumpărare<br />
<strong>şi</strong> de moştenire a unor suprafeţe de pământ din localităţile<br />
Glodurile, Dămieneşti, Galbeni, Orbeni, Şerbeşti, Ciuma<strong>şi</strong>, Mohorâţi,<br />
Scurta, Stăniceşti, Crăieşti, judeţul Bacău, precum <strong>şi</strong> din brevete de<br />
acordare a unor ordine militare participanţilor la primul <strong>şi</strong> al doilea<br />
război mondial, printre care <strong>şi</strong> Ioan Lehăduş.<br />
409. BURGHELEA Alexandru<br />
●Anii extremi: 1785-1941, 159 u.a., inventar nr. 964.<br />
Înainta<strong>şi</strong>i lui Alexandru Burghelea, neam de răze<strong>şi</strong>, au colecţionat<br />
hotărnicii, danii, zapise, mărturii <strong>şi</strong> ţidule privitoare la stăpânirea unor<br />
suprafeţe de teren din satele Drăguşeni, Parva, Orbeni, Pădureni, Păteşti,<br />
Modruzeşti, Crucea de Sus, Crucea de Jos <strong>şi</strong> târgul Panciu din ţinutul<br />
Putna, Săcăleni <strong>şi</strong> Bozieni din ţinutul Roman.<br />
S-au păstrat în colecţie scrisori de la Atanasie T. Gavrilescu<br />
(Athanasy Gavrilles), înrudit cu familia Burghelea, emigrant în Statele<br />
Unite <strong>ale</strong> Americii, Youngstown, statul Ohio, în care sunt descrise<br />
călătoria, munca depusă, strădaniile pentru a face avere, situaţia din<br />
S.U.A., precum <strong>şi</strong> decrete de acordare a unor decoraţii miltare.<br />
410. CĂŞIERU Cezar<br />
●Anii extremi: 1702 aprilie 19, 1 u.a., inventar nr. 794.<br />
Colecţia este constituită din diploma lui Leopold I, împărat al<br />
romanilor, rege al Germaniei, Ungariei, Boemiei, Dalmaţiei etc., prin<br />
care Ioan Moldovan de Herbiile este înnobilat <strong>şi</strong> i se acordă dreptul de a<br />
folosi stemă proprie.
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
411. CIUCHI V. Cornelia<br />
●Anii extremi: 1818-1861; 1917, 12 u.a., inventar<br />
nr.1236.<br />
Cele 12 documente reliefează evoluţia dreptului de proprietate<br />
asupra unor terenuri din Frunteşti <strong>şi</strong> Godineşti, ţinutul Tecuci. Între<br />
beneficiari se numără <strong>şi</strong> membrii familiei Ciuchi.<br />
412. CIUHODARU Vasile<br />
●Anii extremi: 1772-1943, 223 u.a., inventar nr. 819.<br />
Documentele colecţionate de Vasile Ciuhodaru, probabil urmaş al<br />
Antoheştilor, ciohodari din Oţeleşti, se referă la situaţia proprietăţilor<br />
răzeşeşti din satele Oţeleşti, Brehneşti <strong>şi</strong> Pădureni, ţinutul Bacău, la<br />
lungile <strong>şi</strong> costisitoarele procese purtate între familiile de răze<strong>şi</strong> Antoheşti,<br />
Brehneşti <strong>şi</strong> Făgheneşti pentru hotare, precum <strong>şi</strong> la cele avute cu<br />
călugării de la Mănăstirea Răchitoasa.<br />
Regăsim în această colecţie porunci <strong>şi</strong> hotărâri emise de domnii<br />
Scarlat Alexandru Callimachi, Constantin Moruzi, Ion Sandu Sturdza <strong>şi</strong><br />
Mihai Sturdza, precum <strong>şi</strong> câteva documente ce cuprind informaţii despre<br />
obligaţiile locuitorilor faţă de trupele imperi<strong>ale</strong> ruse aflate în Moldova în<br />
anul 1848.<br />
413. CRISTEA Gheorghe<br />
●Anii extremi: 1546; 1813-1834, 3 u. a., inventar nr. 799.<br />
O carte domnească de la Petru Rareş, un perilipsis de documente<br />
privind satul Verişanii de la Cobile pentru anii 1546-1812 <strong>şi</strong> un jurnal al<br />
Divanului Apelativ al Ţării de Jos, dat în pricina pentru mo<strong>şi</strong>ile Lăleşti <strong>şi</strong><br />
Obâr<strong>şi</strong>a din ţinutul Tutova, sunt incluse în această colecţie.<br />
414. DESPA Gheorghe<br />
●Anii extremi: 1944, 2 u.a., inventar nr. 1592.<br />
Din colecţie fac parte un manifest al Partidului Social Democrat<br />
pentru participarea la o întrunire în localitatea Găioasa, judeţul Bacău <strong>şi</strong><br />
o adresă a primarului comunei Comăneşti, prin care solicita Societăţii<br />
Creditul Carbonifer muncitori care să îndeplinească unele obligaţii faţă<br />
de unităţile armatei sovietice.<br />
415. FARŢADE Petre<br />
●Anii extremi: 1827-1845, 7 u.a., inventar nr. 1301.<br />
Profesorul Petre Farţade a donat Direcţiei Judeţene Bacău a<br />
201
202<br />
Bacău<br />
<strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> şapte documente, care descriu conflictul răze<strong>şi</strong>lor<br />
din Cleja de Jos cu cei din Cleja de Sus, pentru stabilirea hotarului celor<br />
două mo<strong>şi</strong>i din ţinutul Bacău <strong>şi</strong> încercările vornicului Vasile Sturdza de a<br />
intra în posesia unor suprafeţe din aceste mo<strong>şi</strong>i.<br />
416. FĂINIŢĂ I. M. Constantin<br />
●Anii extremi: 1811-1866, 11 u.a., inventar nr. 476.<br />
Constantin Făiniţă din localitatea Măgireşti, judeţul Bacău, a<br />
colecţionat zapise, jurn<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> ţidule în legătură cu vânzarea <strong>şi</strong> dreptul de<br />
stăpânire a unor părţi de mo<strong>şi</strong>i din Măgireşti <strong>şi</strong> Stăneşti, precum <strong>şi</strong> cu<br />
trecutul răze<strong>şi</strong>lor din neamul Făiniţă.<br />
417. FLORESCU Alexandru<br />
●Anii extremi: 1904-1919, 1 u.a., inventar nr. 1352.<br />
Fondul este constituit din corespondenţă purtată cu Ministerul de<br />
Interne, Poliţia oraşului Bacău, brevete reg<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> certificate privind<br />
situaţia militară a lui Alexandru Florescu.<br />
418. GHERGUŢĂ Mihai<br />
●Anii extremi: 1700; 1809-1890; 1905, 16 u.a., inventar<br />
nr. 811.<br />
În această colecţie au fost incluse o carte domnească de la domnul<br />
Mihai Sturdza, zapise <strong>şi</strong> o jalbă referitoare la procesul Mănăstirii Precista<br />
din Târgu Ocna cu răze<strong>şi</strong>i din Poiana <strong>şi</strong> la stăpânirea mo<strong>şi</strong>ilor Gârtan,<br />
Poiana, Bereşti, Stroeşti <strong>şi</strong> Nadişa din ţinutul Bacău.<br />
419. GHIOLDUM V.<br />
●Anii extremi: 1808-1879, 76 u.a., inventar nr. 826.<br />
Colecţia V. Ghioldum cuprinde porunci <strong>ale</strong> Isprăvniciei ţinuturilor<br />
<strong>şi</strong> judecătoriilor Bacău <strong>şi</strong> Putna, jurn<strong>ale</strong>, mărturii, jalbe <strong>şi</strong> zapise despre<br />
conflictul dintre răze<strong>şi</strong>i Ghioldum din Filipeşti pe Oituz, ţinutul Bacău <strong>şi</strong><br />
unele neamuri <strong>ale</strong> lor din Mărăşti <strong>şi</strong> Răcoasa din ţinutul Putna, pentru<br />
stăpânirea unor pământuri situate în hotarele satelor amintite.<br />
420. MANDREA<br />
●Anii extremi: 1486; 1813-1846, 6 u.a., inventar nr. 803.<br />
În colecţie sunt păstrate o carte domnească din anul 1486, de la<br />
Ştefan cel Mare pentru stăpânirea satului Ştefăneşti <strong>şi</strong> zapise de vânzare
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
a unor mo<strong>şi</strong>i situate în Poiana Oancei, ţinutul Roman, Soholeţul, ţinutul<br />
Vaslui <strong>şi</strong> Tălpălcei, ţinutul Vaslui.<br />
421. MORARU Andrei<br />
●Anii extremi: 1835, 1 u.a., inventar nr. 1597.<br />
Un hrisov de la domnul Mihai Sturdza în legătură cu hotarele<br />
mo<strong>şi</strong>ei Lunca Mare, ţinutul Bacău, disputată de răze<strong>şi</strong>i satelor Cleja de<br />
Sus <strong>şi</strong> de Jos, a fost donat <strong>Arhive</strong>lor judeţului Bacău.<br />
422. OLAH Iosif<br />
●Anii extremi: 1827-1978, 66 u.a., inventar nr. 1598.<br />
Iosif Olah din Bacău a colecţionat diferite documente, apreciind<br />
numai valoarea timbrelor, ştampilelor de epocă <strong>şi</strong> a sigiliilor poşt<strong>ale</strong> din<br />
Transilvania, Germania <strong>şi</strong> Italia, conservate pe acestea.<br />
Privită sub aspect documentar ştiinţific, colecţia formată din scrisori<br />
<strong>şi</strong> plicuri aparţinând unor oameni de afaceri <strong>şi</strong> firme din Banat <strong>şi</strong><br />
Transilvania oferă date despre istoria poştei <strong>şi</strong> unele chestiuni comerci<strong>ale</strong>.<br />
423. POPA Gheorghe<br />
●Anii extremi: 1789-1919, 291 u.a., inventar nr. 797.<br />
În colecţia Gheorghe Popa regăsim o poruncă <strong>şi</strong> o patentă de la<br />
Ion Sandu Sturdza <strong>şi</strong> Mihai Sturdza ce conţin date despre răze<strong>şi</strong>i din<br />
Băseşti <strong>şi</strong> plata impozitelor; zapise, învoieli, foi de zestre <strong>şi</strong> jalbe privind<br />
dreptul de stăpânire al familiilor Hanu, Heisu <strong>şi</strong> Podoleanu asupra unor<br />
proprietăţi din Băseşti, Bistriţa <strong>şi</strong> Moineşti, din judeţele Bacău <strong>şi</strong> Neamţ.<br />
O parte din documente conţin informaţii despre construirea în anii<br />
1858-1861 a unei biserici în satul Câmpeni cu hramul Schimbarea la faţă<br />
(Constantin spătar <strong>şi</strong> Neduli spătar au executat strana <strong>şi</strong> catapeteasma) <strong>şi</strong><br />
exproprierea mo<strong>şi</strong>ilor Luda<strong>şi</strong> <strong>şi</strong> Băseşti din judeţul Bacău.<br />
424. SAVIN Gheorghe<br />
●Anii extremi: 1825-1861, 19 u.a., inventar nr. 805.<br />
Preotul Gheorghe Savin a colecţionat zapise, acte de învoială, o<br />
patentă din 1845, de la Mihai Sturdza, voievodul Moldovei <strong>şi</strong> jalbe<br />
privitoare la proprietăţile familiei Bucă din satul Parva, ţinutul Putna <strong>şi</strong><br />
trecerea lui Mihalache Bucă în rândul rupta<strong>şi</strong>lor. Regăsim o însemnare a<br />
Marghio<strong>ale</strong>i Cantacuzino pe fila unei cărţi de ritual bisericesc, donată<br />
Bisericii Sf. Neculai din Răcăciuni, ţinutul Bacău.<br />
203
204<br />
Bacău<br />
425. SIMION I.<br />
●Anii extremi: 1802, 1 u.a., inventar nr. 292.<br />
Unitatea arhivistică este constituită dintr-un manuscris în versuri<br />
al Istoriei morţii lui Ghica voievod (Grigore Ghica III), autor anonim.<br />
426. TĂNĂSESCU Vasile<br />
●Anii extremi: 1945-1948, 2 u.a., inventar nr. 816.<br />
Cele două unităţi arhivistice sunt formate din jurnalul de front<br />
aparţinând sublocotenentului Oprea Mihai din Bălţăteşti, judeţul Neamţ,<br />
căzut pe front în Munţii Tatra la 18 februarie 1945 <strong>şi</strong> un brevet pentru<br />
acordarea unei decoraţii cehoslovace în anul 1948.<br />
427. TEODORESCU Maria<br />
●Anii extremi: 1811-1832, 5 u.a., inventar nr. 1617.<br />
În colecţie se păstrează un ordin al guvernatorului Transilvaniei<br />
Gheorghe Bánffy II, publicaţii <strong>ale</strong> Sfatului Administrativ al Moldovei <strong>şi</strong><br />
Marii Logofeţii (semnate de vornicul Costache Conachi), referitoare la<br />
înfiinţarea unor judecătorii de comerţ în oraşele Ia<strong>şi</strong>, Galaţi, Focşani <strong>şi</strong><br />
Botoşani, a unor comisii de judecată la sate <strong>şi</strong> la plata contravalorii<br />
produselor rechiziţionate de armata rusă în timpul războiului ruso-turc.<br />
428. TOHĂNEANU Marin<br />
●Anii extremi: 1923-1985, 9 u.a., inventar nr. 1302.<br />
Colecţia cuprinde nouă dosare cu declaraţii <strong>ale</strong> românilor din<br />
localităţile: Armăşeni, Ghimeş, Lunca de Jos, de Mijloc <strong>şi</strong> de Sus,<br />
Siculeni, Sânsimion, Sândominic, Sânmartin, Tuşnad, V<strong>ale</strong>a Rece,<br />
Vrabia, judeţul Ciuc, prin care, în anul 1940, obligaţi de trupele <strong>şi</strong><br />
autorităţile horthyste, î<strong>şi</strong> dau consimţământul de trecere de la religia<br />
greco-catolică la cea romano-catolică <strong>şi</strong> de maghiarizare a numelor<br />
proprii.<br />
La acestea se adaugă un manuscris al învăţătorului Vasile<br />
Tohăneanu din comuna Ghimeş, intitulat „Încercări de maghiarizare a<br />
românilor în perioada 1940-1944”, rapoarte <strong>ale</strong> preotului Victor<br />
Gherghel din Ghimeş despre abuzurile trupelor horthyste <strong>şi</strong> o scrisoare<br />
adresată lui Petru Groza referitoare la românii din Ghimeş.<br />
429. TOMESCU Ion<br />
●Anii extremi: 1900-1948, 107 u.a., inventar nr. 795.<br />
În colecţie au fost ordonate apeluri, manifeste <strong>şi</strong> chemări <strong>ale</strong>
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
organizaţiilor sindic<strong>ale</strong>, Partidului Social Democrat, Partidului Naţional<br />
Liberal <strong>şi</strong> Partidului Naţional Ţărănesc din Botoşani <strong>şi</strong> Piatra Neamţ<br />
privitoare la <strong>ale</strong>geri parlamentare, la întruniri publice de protest<br />
împotriva războiului, oligarhiei financiare <strong>şi</strong> a legii meseriilor, precum <strong>şi</strong><br />
două caiete cu amintiri privind viaţa muncitorilor din România.<br />
430. ŢARĂLUNGĂ Paul<br />
●Anii extremi: 1855, 1 u.a., inventar nr. 939.<br />
Profesorul Paul Ţarălungă din satul Prăjeşti a donat <strong>Arhive</strong>lor<br />
băcăuane o diplomă de la Grigore Al. Ghica, voievodul Moldovei, prin<br />
care Gheorghe Mustea primeşte titlul de sluger pentru meritele dovedite<br />
în apărarea ţării.<br />
431. VASCAN Gheorghe<br />
●Anii extremi: 1601;1761-1839, 44 u. a., inventar nr. 818.<br />
Cele 44 de zapise, hotărnicii, izvoade, scrisori <strong>şi</strong> cărţi domneşti<br />
colecţionate de preotul Gheorghe Vascan din , judeţul Bacău,<br />
oglindesc procesele purtate de răze<strong>şi</strong>i din Năneşti, ţinutul Bacău, pentru<br />
vechile lor pământuri, măsurarea <strong>şi</strong> vânzarea mo<strong>şi</strong>ilor Tămeşti, Văleni,<br />
Mileşti, Zlătari, Parincea, Fichiteşti <strong>şi</strong> Boteşti din acela<strong>şi</strong> ţinut.<br />
432. VASCAN Nicolae<br />
●Anii extremi: 1832-1881, 149 u.a., inventar nr.1625.<br />
Preotul Nicolae Vascan, paroh din Năneşti, comuna Parincea,<br />
ţinutul Bacău, a colecţionat jalbe, porunci domneşti, <strong>ale</strong> Divanului<br />
Apelativ al Ţării de Jos, Logofeţiei Dreptăţii, zapise de vânzarecumpărare,<br />
spiţe de neam, rapoarte de anchetă, relative la proprietăţile<br />
răze<strong>şi</strong>lor din satul Năneşti, la conflictul îndelungat avut de aceştia cu<br />
banul Atanasie Ioan <strong>şi</strong> căminarul Costea Polieni.<br />
433. VĂDUVA Geo<br />
●Anii extremi: 1813-1885, 164 u.a., inventar nr. 804.<br />
Documentele colecţionate, hotărâri <strong>ale</strong> Divanului Apelativ al Ţării<br />
de Jos <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> judecătoriilor ţinuturilor Roman <strong>şi</strong> Bacău, zapise <strong>şi</strong><br />
hotărnicii oferă informaţii despre evoluţia proprietăţilor răzeşeşti din<br />
satele Neguşeni, Căutişani <strong>şi</strong> Berbiceni, aşezări vechi din ţinutul Roman<br />
<strong>şi</strong> Bacău, îndelungatele <strong>şi</strong> cheltuitoarele procese de menţinere a dreptului<br />
răzeşesc de proprietate.<br />
205
206<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
► Direcţia Judeţeană Bihor a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong><br />
Oradea, P-ţa Independenţei, nr. 1;<br />
tel.: 059/413876<br />
434. BARANY<br />
• Anii extremi: 1519-1861, 24 u.a., inventar nr. 270,<br />
limbile: latină <strong>şi</strong> maghiară.<br />
Arhiva familiei Barany cuprinde acte de donaţie, confirmări de<br />
danii, zălogiri, contracte de împrumut <strong>şi</strong> de vânzare privind administrarea<br />
domeniului nobiliar de la Mişca <strong>şi</strong> a posesiunilor de pe V<strong>ale</strong>a Crişului<br />
Repede, actele procesului de moştenire dintre familiile Bethlen <strong>şi</strong> Rédáy,<br />
statistici privind situaţia iobagilor <strong>şi</strong> arbori genealogici.<br />
Regăsim, de asemenea, în fond documente relative la<br />
activitatea desfăşurată de membrii familiei în domeniul administrativ<br />
<strong>şi</strong> judecătoresc, la modul de viaţă <strong>şi</strong> la procesul de succesiune al<br />
familiei.<br />
435. BELOPOTOCZKY Coloman<br />
• Anii extremi: 1862-1911, 2 u.a., inventar nr. 209,<br />
limbile: latină, germană <strong>şi</strong> maghiară.<br />
Cele două unităţi arhivistice conţin acte de stare civilă, diplome<br />
pap<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> imperi<strong>ale</strong>, privind numirea <strong>şi</strong> promovarea în funcţii<br />
ecleziastice a lui Coloman Belopotoczky <strong>şi</strong> un memoriu transmis<br />
Nunţiaturii apostolice din Viena cu referire la starea diecezei de Viena.<br />
436. BEÖTHY Gheorghe<br />
• Anii extremi: 1769-1950, 4 u.a., inventar nr. 210,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Arhiva Gheorghe Beöthy conservă documente în legătură cu<br />
genealogia familiei, caiete cu însemnări economice, scrisori <strong>şi</strong><br />
fotografii <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> familiei.<br />
437. BIELECK Iosif<br />
• Anii extremi: 1896-1956, 11 u.a., inventar nr. 211,<br />
limbile: română, maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
Iosif Bieleck a fost ofiţer <strong>şi</strong> director al Societăţii Industria de<br />
Lemne S.A. „La Roche <strong>şi</strong> Darvas”.
Bihor<br />
Fondul arhivistic cuprinde documente rezultate din activitatea<br />
de director a lui Iosif Bieleck, acte de stare civilă <strong>şi</strong> studii,<br />
corespondenţă<br />
de la fiii săi, Iosif <strong>şi</strong> Alexandru, hărţi tipărite <strong>şi</strong> desenate.<br />
438. BOTA Francisc<br />
• Anii extremi:<br />
1874-1899, 25 u.a., inventar nr. 213,<br />
limba maghiară.<br />
De la avocatul Francisc Bota s-au păstrat documente referitoare<br />
la procese pentru pretenţii băneşti, moşteniri, vânzări <strong>şi</strong> cumpărări de<br />
bunuri,<br />
intabulări de ipoteci, violenţa locuitorilor din Sitani împotriva<br />
autorităţilor (1891).<br />
439. BUNYITAY<br />
Vincenţiu (1837-1915)<br />
• Anii extremi: 1717-1915, 51 u.a. , inventar nr. 214,<br />
limbile:<br />
maghiară, latină <strong>şi</strong> franceză.<br />
Vincenţiu Bunyitay a studiat teologia, a urcat treptele ierarhice<br />
ecleziastice, ajungând în 1915 episcop<br />
de Oradea. A avut, de<br />
asemenea,<br />
un rol important în studierea <strong>şi</strong> cercetarea istoriei, în special<br />
a celei privind oraşul <strong>şi</strong> Episcopia de Oradea, a fost membru al<br />
Academiei de Ştiinţe din Budapesta <strong>şi</strong> redactor al colecţiei<br />
Monumenta Vaticanum Hungarica.<br />
Fondul arhivistic cuprinde manuscrise <strong>ale</strong> unor lucrări <strong>ale</strong><br />
creatorului de fond (Istoria Episcopiei<br />
de Oradea, 1883, Monumentele<br />
mediev<strong>ale</strong><br />
<strong>ale</strong> comitatului Sălaj, 1896), acte de stare civilă <strong>ale</strong><br />
membrilor de familie, diplome de numire <strong>şi</strong> promovare a lui Vincenţiu<br />
Bunyitay în diferite funcţii ecleziastice, corespondenţă cu Wilhelm<br />
Fraknay <strong>şi</strong> Kandra Kabos, istorici, schiţe, desene, gravuri, reproduceri,<br />
fotografii <strong>şi</strong> file de album cu portrete <strong>ale</strong> personalităţilor politice,<br />
militare <strong>şi</strong> ecleziastice, de naţionalitate maghiară din secolul al XIX-lea.<br />
440. EÖSZY Francisc<br />
• Anii extremi: 1758-1761, 1 u.a., inventar nr. 212,<br />
limbile:<br />
latină <strong>şi</strong> maghiară.<br />
Unitatea arhivistică păstrată este reprezentată de un jurnal<br />
economic pentru anii 1758-1761.<br />
207
208<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
441. FARKAS Ştefan<br />
• Anii extremi: 1895-1901, 1 u.a., inventar nr. 215,<br />
limba maghiară.<br />
În arhiva Ştefan Farkas s-a păstrat un registru cu însemnări <strong>şi</strong><br />
tăieturi<br />
din ziare referitoare la istoria Ungariei. Se evidenţiază notele<br />
în legătură cu Revoluţia<br />
de la 1848-1849.<br />
442. FRATER<br />
• Anii extremi: 1416-1941, 21 u.a., inventar nr. 271,<br />
limbile: latină <strong>şi</strong> maghiară.<br />
Din arhiva creată de familia Frater s-au păstrat acte de donaţie,<br />
confirmări<br />
de danii, contracte de vânzare-cumpărare pentru domeniul<br />
nobiliar, scrisori de înnobilare,<br />
plângeri <strong>ale</strong> iobagilor, arbori<br />
genealogici<br />
<strong>şi</strong> acte de numire a membrilor familiei în funcţii<br />
administrative, judecătoreşti <strong>şi</strong> bisericeşti.<br />
Semnalăm o scrisoare emisă de Pal Frater în anul 1659, în care<br />
este relatată înaintarea trupelor turceşti <strong>şi</strong> o diplomă de la principele<br />
Mihail Apafi I prin care unele localităţi<br />
sunt obligate la plata<br />
impozitului<br />
anual.<br />
443. IMRIK Gusztáv<br />
• Anii<br />
extremi: 1900-1942, 4 u.a., inventar nr. 216,<br />
limba maghiară.<br />
Regăsim în acest fond patru volume cu acte <strong>ale</strong> proceselor<br />
susţinute<br />
de avocatul Gusztáv Imrik.<br />
444. INCZE János<br />
• Anii extremi: 1845-1860,<br />
7 u.a., inventar nr. 217,<br />
limba maghiară.<br />
Fondul conservă actele<br />
proceselor pledate de avocatul János<br />
Incze <strong>şi</strong> corespondenţă particulară.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N.<br />
Cluj; D.J.A.N. Covasna.<br />
445. KOZACSEK Iosif<br />
• Anii extremi: 1821-1872, 4 u.a., inventar<br />
nr. 218,<br />
limbile: la tină, slovacă, germană <strong>şi</strong> maghiară.<br />
Fondul arhivistic cuprinde<br />
diplome imperi<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> episcop<strong>ale</strong><br />
referitoare la numirea lui Iosif Kozacsek în diferite funcţii ecleziastice
Bihor<br />
<strong>şi</strong> director<br />
şcolar al districtului Bratislava, note <strong>şi</strong> broşuri privind<br />
organizarea învăţământului, un imn în limba slovacă din anul 1849.<br />
446. LEEL-ÖSSY<br />
• Anii extremi: 1724-1852, 11 u.a., inventar nr. 272,<br />
limbile: latină <strong>şi</strong> maghiară.<br />
Se<br />
pot cerceta în acest fond confirmări de danii, acte de<br />
succesi une, de administrare <strong>şi</strong> arendare a domeniului familial, <strong>ale</strong><br />
proceselor<br />
de proprietate, precum <strong>şi</strong> scrisori de familie <strong>şi</strong> un arbore<br />
genealogic.<br />
447. LINDENBERGER Ioan<br />
• Anii extremi: 1881-1946, 3 u.a., inventar nr. 219,<br />
limbile: latină,<br />
maghiară, germană <strong>şi</strong> chineză.<br />
Materialul<br />
documentar este format din diplome <strong>şi</strong><br />
coresp ondenţă relative la numirea <strong>şi</strong> promovarea lui Ioan<br />
Lindenberger<br />
în funcţii ecleziastice, la misiunea catolică maghiară în<br />
China, la Taming (1939-1944) <strong>şi</strong> din fotografii <strong>ale</strong> bisericii Sf. Ana<br />
din Debreţin.<br />
448. LOPUSSNY Francisc<br />
• Anii extremi: 1827-1873, 2 u.a., inventar nr. 220,<br />
limbile: latină, germană<br />
<strong>şi</strong> maghiară.<br />
Cele<br />
două unităţi arhivistice cuprind tabele, rapoarte, studii <strong>şi</strong><br />
corespondenţă în legătură cu Facultatea<br />
de Teologie a Universităţii din<br />
Budapesta,<br />
viaţa pastorală <strong>şi</strong> predarea religiei în învăţământ.<br />
449. MAAR Iuliu<br />
• Anii extremi: 1910-1945, 1 u.a., inventar nr. 18,<br />
limba maghiară.<br />
În fondul Iuliu Maar, avocat din Oradea, s-au păstrat<br />
documente privind ocupaţia<br />
maghiară în Transilvania, activitatea<br />
desfăşurată<br />
de avocat în cadrul Partidului Independent Agrar al<br />
Micilor Proprietari, precum <strong>şi</strong> funcţionarea Colegiului Avocaţilor din<br />
Oradea.<br />
209
210<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
450. MIHĂILESCU Nicolae (1920-1944)<br />
• Anii extremi: 1886-1956, 19 u.a., inventar nr. 875,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Nicolae<br />
Mihăilescu a fost general în armata română, participant<br />
la primul război mondial <strong>şi</strong> comandant de pluton în Regimentului 91<br />
Infanterie, a murit pe front în luptele pentru capul<br />
de pod de peste<br />
Mureş,<br />
de la Bogata, din 27 septembrie 1944.<br />
Din arhiva generalului Nicolae Mihăilescu reţin atenţia<br />
documentele <strong>person<strong>ale</strong></strong>, brevetele<br />
de înaintare în grade militare <strong>şi</strong><br />
conferire<br />
de medalii, fotografiile <strong>şi</strong> albumele cu fotografii <strong>şi</strong> ilustrate,<br />
hărţile <strong>şi</strong> un arbore genealogic al conducătorilor Ungariei până la<br />
Miklós Horthy.<br />
451. NADÁNYI Zoltán<br />
• Anii extremi: 1800-1944, 3 u.a., inventar nr. 233,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
În fondul arhivistic al poetului Zoltán Nadányi regăsim<br />
manuscrise <strong>ale</strong> poeziilor, nuvelelor <strong>şi</strong> pieselor de teatru scrise de<br />
acesta, corespondenţă de familie, scrisori primite<br />
de Zoltán Nadányi în<br />
calitate de arhivar al comitatului Bihor <strong>şi</strong> documente despre morile din<br />
Borod (1800-1943).<br />
452. NÉMETHY Iuliu<br />
• Anii extremi: 1880-1950, 8 u.a., inventar nr. 221,<br />
limbile: română, maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Documentele fondului cuprind informaţii despre funcţiile ecleziastic<br />
e ocupate de Iuliu Némethy, activitatea ştiinţifică a acestuia <strong>şi</strong><br />
expoziţia de la Paris din anul 1900.<br />
Semnalăm fotografiile <strong>şi</strong> desenele reprezentând clădiri <strong>şi</strong><br />
biserici din dioceza de Oradea, personalul clerical pentru secolele<br />
XIX-XX <strong>şi</strong> membrii familiei.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Cluj.<br />
453. NOBIK Iosif<br />
• Anii extremi: 1914-1944, 1 u.a., inventar nr. 222,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> maghiară.<br />
De la Iosif Nobik se păstrează<br />
acte de stare civilă <strong>şi</strong> certificate<br />
şcolare.
Bihor<br />
454. PETRE A. Petre<br />
• Anii extremi:<br />
1922-1975, 50 u.a., inventar nr. 535.<br />
Din activitatea poetului<br />
Petre A. Petre, <strong>Arhive</strong>le bihorene deţin<br />
acte <strong>person<strong>ale</strong></strong>,<br />
scrisori, telegrame, caiete cu poezii în manuscris <strong>şi</strong><br />
revista „Familia” pe anii 1934-1935.<br />
455.<br />
POP Iosif (1886-1960)<br />
• Anii extremi: 1907-1960, 16 u.a., inventar nr. 223,<br />
limbile: română,<br />
latină, maghiară, germană <strong>şi</strong> franceză.<br />
Iosif Pop s-a născut la 2 octombrie 1886 la Sighetu Marmaţiei, în<br />
familia nobilă Pop de Şomcuta-Mare, a devenit doctor în teologie la<br />
Budapesta <strong>şi</strong> a ocupat înalte funcţii ecleziastice,<br />
a fost deputat în Marea<br />
Adunare Naţională ca reprezentant al Bisericii Catolice. În timpul ocupaţiei<br />
horthyste a fost expulzat în România, apoi<br />
în 1945 revine la Oradea, unde<br />
î<strong>şi</strong> reocupă<br />
funcţiile de abate de Sâniob <strong>şi</strong> canonic de Oradea.<br />
Documentele incluse în fond conţin informaţii despre expulzarea<br />
abatelui Iosif Pop din Oradea, suspendarea acestuia din demnitatea de<br />
abate de Sâniob, administrarea pădurilor bisericii catolice din Bihor,<br />
teritoriu rămas între graniţele <strong>României</strong> după Dictatul de la Viena. La<br />
acestea se adaugă corespondenţa personală primită de la fraţii <strong>şi</strong><br />
surorile s<strong>ale</strong>, Sigismund, Vasile, Margareta, Elisabeta <strong>şi</strong> Dotea.<br />
456. POPOVICI Moise<br />
• Anii extremi: 1885-1951, 11 u.a., inventar nr. 138.<br />
Din viaţa <strong>şi</strong> activitatea preotului Moise Popovici din judeţul<br />
Arad au fost inventariate documente <strong>person<strong>ale</strong></strong>, circulare, pastor<strong>ale</strong>,<br />
apeluri, memorii <strong>şi</strong> corespondenţă particulară referitoare la înfiinţarea<br />
Cooperativei de aprovizionare <strong>şi</strong> desfacere „Măderătana”, judeţul<br />
Arad, precum <strong>şi</strong> un album cu fotografii.<br />
457. SZANISZLÓ Francisc<br />
• Anii extremi: 1815-1860, 3 u.a., inventar nr. 224,<br />
limbile: latină, maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
De la Francisc Szaniszló, doctor în teologie, s-au păstrat caiete<br />
cu note teologice <strong>şi</strong> mor<strong>ale</strong> specifice religiei protestante <strong>şi</strong> căsătoriilor<br />
mixte, extrase din reviste, precum <strong>şi</strong> corespondenţă<br />
personală.<br />
211
212<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
458. TRELECZKY Iosif<br />
• Anii extremi: 1865-1879, 1 u.a., inventar nr. 225,<br />
limba maghiară.<br />
Unitatea arhivistică păstrată este constituită din diplome de numire<br />
<strong>şi</strong> promovare a lui Iosif Treleczky în diferite funcţii ecleziastice.<br />
459. UGRAY-BÖLÖNYI<br />
• Anii extremi: 1295-1860,<br />
41 u.a., inventar nr. 101,<br />
limbile:<br />
latină <strong>şi</strong> maghiară.<br />
În arhiva familiei Ugray-Bölönyi se regăsesc privilegii,<br />
confirmări de danii,<br />
scrisori de întărire <strong>şi</strong> mărturie referitoare la<br />
proprietăţile<br />
familiei (domeniile Petreu <strong>şi</strong> Făncica), la litigiile pentru<br />
proprietăţi dintre fraţii Andrei <strong>şi</strong> Johan Renoldy <strong>şi</strong> Paul de Ayka<br />
(1295-1347) <strong>şi</strong> între familia Ugray <strong>şi</strong> oraşul Salonta; acte de înnobilare<br />
<strong>şi</strong> condici de documente, corespondenţă<br />
personală <strong>şi</strong> documente de<br />
creaţie <strong>ale</strong> membrilor familiei, arbori genealogici, inventarul actelor<br />
de proprietate aparţinând familiilor Vásári <strong>şi</strong> Telegdi din anii<br />
1291-1747, precum <strong>şi</strong> inventarul bibliotecii lui Alexandru Bölönyi.
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
213<br />
► Direcţia Judeţeană Bistriţa-Năsăud<br />
a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong><br />
Bistriţa, Str. Gării, nr. 3-5;<br />
tel.: 063/211143<br />
460. ALESSI (ALEXI) Artemie Publiu (1846-1896)<br />
• Anii extremi: 1876-1894, 1 u.a., inventar nr. 97.<br />
De la Artemie Publiu Alessi, profesor de ştiinţe natur<strong>ale</strong> la Liceul<br />
Grăniceresc din Năsăud, doctor în filosofie al Universităţii din Graz<br />
(Austria), <strong>Arhive</strong>le bistriţene păstrează fragmente de cursuri de geologie<br />
<strong>şi</strong> mineralogie, date biografice <strong>şi</strong> o parte a corespondenţei profesorului.<br />
Bibliografie:<br />
Teodor Tanco, Virtus Romana Rediviva, vol. I, Bistriţa, 1973,<br />
p. 211-212.<br />
461. ALEXA David<br />
• Anii extremi: 1881-1938, 10 u.a., inventar nr. 79.<br />
Avocatul <strong>şi</strong> judecătorul David Alexa (nepotul lui Ioan Ciocan) a<br />
inclus în colecţia sa diplome de studii, dosare judecătoreşti în care acesta<br />
a fost avocat pledant, impresii despre intrarea armatei ruse în anul 1914<br />
în comuna Romuli, corespondenţă particulară, jurn<strong>ale</strong>, instrucţiuni <strong>şi</strong><br />
manifeste <strong>ale</strong> Partidului Naţional.<br />
462. ANTON Ileana<br />
• Anii extremi: 1750-1937, 3 u.a., inventar nr. 114.<br />
În acest fond sunt incluse un album cu fotografii, precum <strong>şi</strong><br />
documente de familie <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> colonelului Nicolae Anton.<br />
463. BANCU Leon<br />
• Anii extremi: 1914-1940, 5 u.a., inventar nr. 122.<br />
În fondul personal Leon Bancu regăsim corespondenţa acestuia,<br />
în calitate de membru în comisia de administrare a Fondului central<br />
şcolar <strong>şi</strong> de burse (stipendii) din districtul Năsăudului, referitoare la<br />
starea precară a fondurilor grănicereşti, <strong>ale</strong>gerea de noi membrii,<br />
administrarea pădurilor comun<strong>ale</strong> din fostul district al Năsăudului,<br />
documente <strong>ale</strong> Şcolii norm<strong>ale</strong> de învăţători din Năsăud, un tabel cu<br />
românii grăniceri, locuitori ai comunelor grănicereşti care au luat parte la
214<br />
Bistriţa-Năsăud<br />
primul război mondial, publicaţii <strong>şi</strong> cupuri din ziare în legătură cu<br />
Societatea cooperatistă „Regna” pentru exploatarea pădurilor grănicereşti<br />
din judeţul Bistriţa.<br />
464. BARDOCZ Adam<br />
• Anii extremi: 1684-1875,<br />
123 u.a., inventar nr. 76,<br />
limbile: maghiară<br />
<strong>şi</strong> germană.<br />
Au fost ordonate în această colecţie actele proceselor de<br />
proprietate<br />
<strong>şi</strong> de recuperare a sumelor de bani împrumutate de Adam<br />
Bardocz <strong>şi</strong> de soţia acestuia, Maria Bardocz, inventarele averii familiei,<br />
audieri de martori în legătură cu diferite pricini, printre care <strong>şi</strong> fuga unor<br />
iobagi de la stăpânii lor, corespondenţă de familie, dispoziţii imperi<strong>ale</strong> cu<br />
privire la procedura recursurilor, norme din anii 1773-1810, referitoare la<br />
împărţirea mo<strong>şi</strong>ilor, o adresă din care rezultă că Samuilă Bethlen, grof, a<br />
trimis împăratului o scrisoare în care relatează faptul că „Ardealul nu<br />
vrea să se unească cu Ţara Ungurească”.<br />
465.<br />
BICHIGEAN Gavril <strong>şi</strong> Vasile<br />
• Anii extremi:1904-1946, 4 u.a., inventar nr. 120,<br />
limbile: română<br />
<strong>şi</strong> maghiară.<br />
Regăsim în acest fond acte <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>ale</strong> lui Vasile Bichigean,<br />
articole<br />
<strong>ale</strong> preotului Gavril Bichigean din Năsăud <strong>şi</strong> diferite numere din<br />
ziarele „Dreptatea”, „Curentul”, „Dimineaţa”, „Universul” <strong>şi</strong><br />
„Transilvania” din anii 1928-1930, 1933-1935 <strong>şi</strong> 1945-1946.<br />
466.<br />
BOŞCA E. Mălin<br />
• Anii extremi: 1967-1967,<br />
7 u.a., inventar nr. 117.<br />
Fondul arhivistic cuprinde articole <strong>ale</strong> lui Mălin E. Boşca despre<br />
„Academicienii<br />
Năsăudului”, Ion Agârbiceanu, episcopul Emil Hosu <strong>şi</strong><br />
două volume în manuscris <strong>ale</strong> lucrării Telepatia din 1967.<br />
467.<br />
BRETAN Nicolae (1887-1968)<br />
• Anii extremi: 1927-1948, 17<br />
u.a., inventar nr. 115.<br />
De la compozitorul Nicolae Bretan, director al Teatrului <strong>şi</strong> Operei<br />
Române<br />
din Cluj, s-au păstrat discursuri <strong>ale</strong> acestuia rostite pentru<br />
omagierea artiştilor Nae Dumitru, Traian Grozăvescu <strong>şi</strong> la premiera<br />
operei „Horia”, un tabel al compoziţiilor muzic<strong>ale</strong> <strong>ale</strong> lui Nicolae Bretan<br />
<strong>şi</strong> fotografii.
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Bibliografie:<br />
Teodor Tanco, Virtus Romana Rediviva, vol. II, Bistriţa, 1974,<br />
p. 312-314.<br />
468. BUZDUG Bazil<br />
• Anii extremi: 1798-1872, 7 u.a., inventar nr. 111,<br />
limbile:<br />
română <strong>şi</strong> germană.<br />
În fond se regăseşte corespondenţa oficială a lui Bazil Buzdug,<br />
cancelist <strong>şi</strong> subjude în Prundu-Bârgăului, purtată cu Alexandru Bohăţel,<br />
căpitanul suprem al districtului Năsăud, o parte din corespondenţa<br />
Regimentului II românesc de graniţă din anii 1799-1847, protoco<strong>ale</strong> <strong>ale</strong><br />
şedinţelor comitetului Fondurilor grănicereşti din Năsăud pe anii<br />
1862-1865.<br />
469. CHIFA Emil (1882-1950)<br />
• Anii extremi: 1918-1936, 20 u.a., inventar nr. 110.<br />
Din arhiva poetului Emil Chifa,<br />
<strong>Arhive</strong>le bistriţene conservă<br />
poezii <strong>şi</strong> traduceri în manuscris, o bibliografie <strong>şi</strong> corespondenţă<br />
particulară.<br />
Bibliografie:<br />
Teodor<br />
Tanco, Virtus Romana Rediviva, vol. IV, Bistriţa, 1981, p.<br />
255-258.<br />
470. CIOCAN Ioan (1850-1915)<br />
●Anii extremi: 1865-1912, 213 u.a., inventar nr. 54,<br />
limbile: română, latină, maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
Ioan Ciocan a absolvit Facultatea de Filosofie a Universităţii din<br />
Budapesta. Din anul 1878 <strong>şi</strong>-a luat diploma de profesor de limba română,<br />
geografie <strong>şi</strong> istorie, apoi a devenit deputat în Parlamentul de la Budapesta,<br />
director al Gimnaziului greco-catolic românesc din Năsăud <strong>şi</strong> director<br />
provizoriu al Administraţiei Fondurilor grănicereşti năsăudene.<br />
Cea mai mare parte a documentelor fondului o constituie<br />
corespondenţa purtată de Ioan Ciocan cu oameni politici <strong>şi</strong> funcţionari:<br />
Vasile Neacşu, Vasile Petri, Vasile Rebreanu, tatăl scriitorului Liviu<br />
Rebreanu <strong>şi</strong> Ion Pop Reteganul. Se adaugă arhiva referitoare la Fondurile<br />
grănicereşti <strong>ale</strong> districtului Năsăud, la Gimnaziul din Năsăud, documente<br />
<strong>person<strong>ale</strong></strong>, acte de studii <strong>şi</strong> referitoare la <strong>ale</strong>gerile de deputaţi din anul 1896,<br />
corespondenţă privind construirea liniei de c<strong>ale</strong> ferată Ilva Mică-Rodna.<br />
215
216<br />
Bistriţa-Năsăud<br />
Bibliografie:<br />
Alexandru Nistor, Ioan Mureşan, Ion Rusu-Sărăţeanu, Ioan Viraj,<br />
Îndrumător în <strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Năsăud, Bucureşti, 1988,<br />
p. 381-383.<br />
471. CORBU Ioan <strong>şi</strong> Victor<br />
• Anii extremi: 1891-1946, 19 u.a., inventar nr. 75.<br />
Victor Corbu a fost medic colonel,<br />
iar Ioan Corbu (1873-1954)<br />
notar la Sedria orfanală a judeţului Năsăud,<br />
au fost membri ai Societăţii<br />
astronomice<br />
române „Flammarion”.<br />
Regăsim în colecţie acte de studii, corespondenţă <strong>şi</strong> fotografii,<br />
studii publicate <strong>şi</strong> în manuscris, referitoare la corpurile cereşti <strong>şi</strong> un<br />
dicţionar al limbii române elaborat de Ioan Corbu.<br />
Bibliografie:<br />
Teodor Tanco, Virtus Romana Rediviva, vol. IV, Bistriţa, 1981,<br />
p. 264-267. 472. COSTAN Ion (1911-1987)<br />
• Anii extremi: 1869-1952, 61 u.a., inventar nr. 74.<br />
În arhiva lui Ion Costan, director al gazetei politice „Săptămâna”,<br />
sunt p ăstrate date statistice în legătură cu patrimoniul grăniceresc,<br />
Fondurile şcolare <strong>şi</strong> de burse grănicereşti, cereri de reînfiinţare a fostelor<br />
şcoli confesion<strong>ale</strong>,<br />
procese-verb<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> statute de înfiinţare a cooperativelor<br />
„Rebrişoara”, „Regna Bistriţa” <strong>şi</strong> „Plugarul” din judeţul Bistriţa, registre<br />
<strong>ale</strong> bisericii greco-catolice din Cepari <strong>şi</strong> filiala Dumitra, fotografii de<br />
familie <strong>şi</strong> inventarul bibliotecii lui Ion Costan.<br />
Bibliografie:<br />
Teodor Tanco, Virtus Romana Rediviva, vol. IV, Bistriţa, 1981,<br />
p. 436-441. 473. COŞBUC George (1866-1918)<br />
• Anii extremi: 1878-1912, 5 u.a., inventar nr. 71.<br />
Poetul<br />
român George Coşbuc, reprezentant al şcolii transilvănene<br />
de literatură, s-a născut în satul Hordou din judeţul<br />
Bistriţa-Năsăud. A<br />
fost unul dintre fondatorii revistei „Vatra”, apoi cu Alexandru Vlahuţă<br />
a<br />
întemeiat<br />
revista „Semănătorul”, iar cu I. Gorun revista „Viaţa Literară”.<br />
A lăsat posterităţii o operă poetică clasică valoroasă, specifică sufletului<br />
neamului românesc.
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
În fond au fost arhivate manuscrisele unor articole <strong>ale</strong> lui Nicolae<br />
Iorga <strong>şi</strong> Dumitru Evolceanu, referitoare la opera lui George Coşbuc,<br />
însemnări, explicaţii pentru unele cuvinte vechi din limba română, o<br />
descriere geografică a Americii.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Cluj.<br />
474. DOMIDE Emil (1867-1936)<br />
• Anii extremi: 1911-1920,<br />
1 u.a., inventar nr. 103.<br />
De la profesorul <strong>şi</strong> povestitorul<br />
Emil Domide, director al Liceului<br />
din Năsăud s-a păstrat un dosar cu documente financiare <strong>şi</strong><br />
corespondenţă<br />
privată cu rude <strong>şi</strong> prieteni.<br />
Bibliografie:<br />
Teodor Tanco, Virtus Romana Rediviva, vol. IV, Bistriţa, 1981,<br />
p. 232-235.<br />
475. GRIVASE<br />
Virginia (1883-1950)<br />
• Anii extremi: 1801-1943, 10 u.a., inventar nr. 81.<br />
În colecţia<br />
învăţătoarei <strong>şi</strong> scriitoarei Virginia Grivase regăsim<br />
carnete cu amintiri, scrisori <strong>ale</strong> mitropolitului Ardealului,<br />
Nicolae Bălan,<br />
lucrări din domeniul pedagogiei în manuscris, fotografii <strong>şi</strong> albume de<br />
familie, o fotografie a poetului Emil Chifa.<br />
Bibliografie:<br />
Teodor Tanco, Virtus Romana Rediviva, vol. II, Bistriţa, 1974,<br />
p. 280-282.<br />
Idem,<br />
Dicţionar literar 1639-1997 al judeţului Bistriţa-Năsăud,<br />
Editura Virtus Romana<br />
Rediviva, Cluj-Napoca, 1998, p. 176-177.<br />
476. HALIŢA<br />
Solomon (1859-1926)<br />
●Anii extremi: 1860-1929, 101 u.a., inventar nr. 78.<br />
Ca absolvent al cursurilor de istorie, filosofie <strong>şi</strong> pedagogie <strong>ale</strong><br />
Universităţii din Budapesta, Solomon Haliţa a desfăşurat o activitate<br />
remarcabilă în domeniul învăţămâtului primar <strong>şi</strong><br />
normal din România. A<br />
fost profesor la şcoli din Dorohoi, Bârlad, Galaţi <strong>şi</strong> revizor şcolar. În anii<br />
1919-1924<br />
a fost prefect al judeţelor Ia<strong>şi</strong> <strong>şi</strong> Bistriţa-Năsăud.<br />
Spiru Haret, ministru al învăţământului în acea epocă, i-a apreciat<br />
calităţile de pedagog <strong>şi</strong> l-a numit inspector general al învăţământului <strong>şi</strong><br />
astfel, Solomon Haliţa a contribuit în mare măsură la promovarea <strong>şi</strong><br />
aplicarea reformelor şcolare iniţiate de ministru.<br />
217
218<br />
Bistriţa-Năsăud<br />
Fondul arhivistic cuprinde o cantitate însemnată de documente<br />
rezultate din activitatea lui Solomon Haliţa ca revizor <strong>şi</strong> inspector general<br />
al învăţământului<br />
din România: programe pentru învăţământul primar <strong>şi</strong><br />
preşcolar, conferinţe susţinute de diferiţi învăţători, Regulament de<br />
aplicare a Legii învăţământului primar <strong>şi</strong> normal în Dobrogea, precum <strong>şi</strong><br />
unele provenind din arhivele unor şcoli norm<strong>ale</strong> din<br />
Năsăud, Galaţi, Ia<strong>şi</strong><br />
<strong>şi</strong> Bârlad<br />
<strong>şi</strong> <strong>ale</strong> unor bănci populare <strong>şi</strong> case de economii. Menţionăm <strong>şi</strong><br />
dosarele unor intelectuali transilvăneni <strong>şi</strong> bucovineni care au făcut parte<br />
din corpul voluntarilor români în primul război mondial.<br />
Bibliografie:<br />
Alexandru Nistor, Ioan Mureşan, Ion Rusu-Sărăţeanu, Ioan Viraj,<br />
Îndrumător în <strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Năsăud, Bucureşti, 1988,<br />
p. 384-387.<br />
477.<br />
HANDREA<br />
• Anii extremi: 1796-1866, 1 u.a., inventar nr. 100,<br />
limbile: germană, maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Documentele incluse în fond se referă la familia Handrea din<br />
localitatea Maieru<br />
<strong>şi</strong> la activităţi administrative <strong>şi</strong> financiare <strong>ale</strong> unor<br />
componente <strong>ale</strong> Regimentului<br />
II românesc de graniţă.<br />
478. HOLTZTRÄGER Friederich<br />
• Anii extremi: 1778-1888, 8 u.a., inventar nr. 24.<br />
Fondul arhivistic cuprinde registre de încasări, plăţi <strong>şi</strong> însemnări<br />
<strong>ale</strong> lui Friederich Holtzträger, fierar <strong>şi</strong> rotar <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> lui I. Nussbächer din<br />
Bistriţa.<br />
479. ILIEŞIU Iustin (1900-1976)<br />
• Anii extremi: 1862-1957, 137 u.a., inventar nr. 116.<br />
În fondul arhivistic creat de Iustin Ilie<strong>şi</strong>u, poet <strong>şi</strong> profesor, au fost<br />
inventariate manuscrisele unor poezii publicate în volume <strong>şi</strong> reviste,<br />
scrisori <strong>ale</strong> lui Constantin Moisil, Dimitre Onciul, Constantin<br />
Butculescu, de la poeţii Teodor Murăşanu,<br />
G. Boiculescu, Ion Al.<br />
George <strong>şi</strong> editorul Augustin S. Deac din Gherla,<br />
acte relative la <strong>ale</strong>gerile<br />
de de putaţi dietali din Năsăud în anul 1869, precum <strong>şi</strong> fotografii <strong>ale</strong><br />
creatorului<br />
de fond, <strong>ale</strong> protopopului Ilie Dăianu, profesorului Nicolae<br />
Drăganu, primar al Clujului, prefectului judeţului Bistriţa-Năsăud,
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Dumitru Nacu, Ghiţă Pop, ministrul Cultelor <strong>şi</strong> Artelor, Ion Pop<br />
Reteganul <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> poetului Lucian V<strong>ale</strong>a.<br />
Semnalăm existenţa unei copii a Memorandumului românilor<br />
transilvăneni din anul 1892, un marş al Ardealului pe versuri de Iustin<br />
Ilie<strong>şi</strong>u <strong>şi</strong> muzică de Artene Istrate, un caiet cu cântece vechi culese de<br />
Laurenţiu Ilie<strong>şi</strong>u.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.A.N.I.C.<br />
Bibliografie:<br />
Teodor Tanco, Virtus Romana Rediviva, vol. IV, Bistriţa, 1981,<br />
p. 302-305.<br />
480. LINUL Gavrilă<br />
• Anii<br />
extremi:<br />
1848-1859, 1 u.a., inventar nr. 96.<br />
Documentele se<br />
referă la viaţa de militar a notarului Gavrilă Linul<br />
din localitatea Rebrişoara pentru anii 1848-1858.<br />
481. MARŢIAN Iulian<br />
(1866-1937)<br />
●Anii extremi:<br />
1515-1945, 221 u.a., inventar nr. 48,<br />
limbile: română,<br />
latină, slavă <strong>şi</strong> germană.<br />
De<strong>şi</strong> a absolvit şcoala militară de la Sibiu <strong>şi</strong> a fost ofiţer de<br />
garnizoană la Triest, Sarajevo, Braşov, Cluj <strong>şi</strong> Dej,<br />
Iulian Marţian a<br />
devenit un<br />
pasionat cercetător <strong>şi</strong> cunoscător al istoriei românilor.<br />
Istoria <strong>României</strong> a devenit o adevărată profesiune de credinţă<br />
pentru academicianul<br />
Iulian Marţian (1933), care în decursul vieţii a<br />
colecţionat documente <strong>şi</strong> cărţi rare. Bogăţia <strong>şi</strong> valoarea colecţiei au fost<br />
apreciate<br />
pe deplin de către Nicolae Iorga, Sextil Puşcariu, Andrei<br />
Veréss, Constantin Moisil, Alexandru Lapedatu, Ion Bianu, Nerva Hodoş<br />
etc., scrisorile acestora devenind piese importante <strong>ale</strong> colecţiei.<br />
Un loc important în colecţie îl ocupă donaţiile <strong>şi</strong> diplomele de<br />
înnobilare acordate de principii Transilvaniei <strong>şi</strong> împăraţii Austriei<br />
diferiţilor nobili, precum <strong>şi</strong> cărţile domneşti provenite de la Matei<br />
Basarab, Mircea Ciobanul, Alexandru Coconul, Vasile Lupu, Radu<br />
Şerban, Gheorghe Ştefan <strong>şi</strong> Mihai Viteazul.<br />
Reţin atenţia documentele referitoare la revoluţia de la 1848-1849<br />
desfăşurată<br />
în ţinutul Bistriţei <strong>şi</strong> Năsăudului, cele emise de cancelaria<br />
districtului autonom românesc al Năsăudului în legătură cu organizarea<br />
districtului <strong>şi</strong> finanţarea şcolilor româneşti, precum <strong>şi</strong> hărţile unor bătălii<br />
din anii 1796 <strong>şi</strong> 1797.<br />
219
220<br />
Bistriţa-Năsăud<br />
Fondul de carte Iulian Marţian se păstrează la Biblioteca<br />
documentară a fili<strong>ale</strong>i Bibliotecii Academiei din Cluj.<br />
Bibliografie:<br />
Ion Rusu Sărăţeanu, <strong>Arhive</strong>le Statului, filiala Năsăud după 25 ani<br />
de activitate, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 2, 1963, p. 257-265.<br />
Idem, Iulian Marţian, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 3, 1982,<br />
p. 289-293.<br />
Alexandru Nistor, Ioan Mureşan, Ion Rusu-Sărăţeanu, Ioan Viraj,<br />
Îndrumător în <strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Năsăud, Bucureşti, 1988,<br />
p. 388-396.<br />
482. MOISIL Iuliu (1859-1947)<br />
●Anii extremi: 1812-1946, 269 u.a., inventar nr.<br />
55.<br />
Patriotul <strong>şi</strong> învăţatul român a desfăşurat o arie largă de activităţi<br />
pedagogice, ştiinţifice, cultur<strong>ale</strong> <strong>şi</strong>, în special de cunoaştere a istoriei<br />
naţion<strong>ale</strong>,<br />
fapt pentru care, la venerabila vîrstă de 84 de ani (1943) a fost<br />
<strong>ale</strong>s membru de onoare al Academiei Române. A fost întemeietorul <strong>şi</strong><br />
directo rul Muzeului Năsăudean, iar în 1937 a pus bazele Subdirecţiei<br />
<strong>Arhive</strong>lor Statului din Năsăud, fiind directorul<br />
onorific al acestei<br />
importante instituţii.<br />
Documentele conservate în colecţia personală Iuliu Moisil sunt<br />
extrem de variate <strong>şi</strong> importante, dintre acestea amintim vasta<br />
corespondenţă purtată cu personalităţile ştiinţifice <strong>şi</strong> cultur<strong>ale</strong> <strong>ale</strong> vremii<br />
(Ion Bianu, Elena Densu<strong>şi</strong>anu, C. D. Fortunescu, Nicolae Iorga, Grigore<br />
Moisil, George Munteanu Murgoci, Sever Mureşan, Aurel Mure<strong>şi</strong>anu,<br />
Costache Negruzzi, Dimitre Onciul, Ioan Raţiu, I. Schmidt-Faur, Ion<br />
Simionescu, Virgil Şotropa, Nicolae Teclu, dr. docent Fr. Ulrich de la<br />
Praga) <strong>şi</strong> Academia Română în legătură cu donaţiile făcute de Iuliu<br />
Moisil, manuscrisele unor lucrări publicate <strong>şi</strong> nepublicate, fişele<br />
bibliografice <strong>ale</strong> ardelenilor stabiliţi în România până la 1918.<br />
Se adaugă la cele subliniate mai sus însemnările zilnice <strong>ale</strong><br />
creatorului arhivei, fişe, note <strong>şi</strong> conferinţe despre viaţa <strong>şi</strong> activitatea unor<br />
personalităţi, corespondenţa ASTREI Despărţământul Năsăud pentru anii<br />
1934-1939, a Şcolii de ceramică din Târgu Jiu, fotografii <strong>ale</strong> elevilor <strong>şi</strong><br />
profesorilor de la Târgu Jiu.<br />
Bibliografie:<br />
Ion Rusu, 100 de ani de la naşterea academicianului Iuliu Moisil,<br />
întemeietorul <strong>Arhive</strong>lor Statului din Năsăud, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”,<br />
nr. 2, 1958, p. 311-314.
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Alexandru Nistor, Ioan Mureşan, Ion Rusu-Sărăţeanu, Ioan Viraj,<br />
Îndrumător în <strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Năsăud, Bucureşti, 1988,<br />
p. 397-407.<br />
483. MORARIU Tiberiu (1905-1982)<br />
• Anii extremi: 1910-1970, 70 u.a., inventar nr. 118.<br />
În fondul personal al profesorului universitar, doctor docent în<br />
ştiinţe geografice, membru al Academiei Române, decan al Facultăţii de<br />
Biologie-Geografie a Universităţii Babeş-Bolyai, Tiberiu Morariu, au<br />
fost ordonate corespondenţa cu Universitatea din Strasbourg, articole <strong>şi</strong><br />
studii publicate în reviste de specialitate, fotografii, hărţi etnice <strong>şi</strong><br />
confes ion<strong>ale</strong> <strong>ale</strong> Năsăudului <strong>şi</strong> Ţării Oaşului din anii 1900, 1910, 1925,<br />
1930, harta etnografică a Maramureşului din 1880, hărţi hidrografice <strong>ale</strong><br />
Transilvaniei<br />
<strong>şi</strong> date statistice privind pădurile proprietate a comunelor<br />
grănicereşti din Năsăud.<br />
Bibliografie:<br />
Teodor Tanco, Virtus Romana Rediviva, vol. V, Bistriţa, 1982,<br />
p. 379-383.<br />
484. MUREŞAN Artenie (1877-1932)<br />
• Anii extremi: 1845-1931, 22 u.a., inventar nr. 77,<br />
limbile: română, germană <strong>şi</strong> maghiară.<br />
În colecţia avocatului<br />
Artenie Mureşan au fost ordonate acte<br />
<strong>person<strong>ale</strong></strong>,<br />
dosare <strong>ale</strong> cauzelor judecătoreşti reprezentate de colecţionar,<br />
documente referitoare la participarea acestuia la primul război mondial,<br />
corespondenţă particulară (scrisori de la teologul Vasile Suciu), cursuri<br />
de drept<br />
roman <strong>şi</strong> civil.<br />
Bibliografie:<br />
Nicolae Teclu, Virtus Romana Rediviva,<br />
vol. VI, Bistriţa, 1987,<br />
p. 306-110.<br />
485. MUREŞIANU Ioachim (1832-1903)<br />
●Anii extremi: 1778-1925, 373 u.a., inventar nr. 50,<br />
limbile: română, germană,<br />
maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Ioachim Mure<strong>şi</strong>anu<br />
a urmat studii de drept la Sibiu <strong>şi</strong> Viena, a<br />
ocupat funcţii importante<br />
în cadrul districtului autonom românesc al<br />
Năsăudului <strong>şi</strong> Administraţia Fondurilor grănicereşti năsăudene, a fost<br />
deputat în Dieta Transilvaniei <strong>şi</strong> în Parlamentul de la Budapesta.<br />
221
222<br />
Bistriţa-Năsăud<br />
Creatorul<br />
fondului s-a remarcat <strong>şi</strong> prin activitatea publicistică dedicată<br />
luptei românilor<br />
pentru libertate naţională.<br />
Fondul<br />
arhivistic conservă documente <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> de familie,<br />
statute, protoco<strong>ale</strong> de şedinţe, regulamente <strong>şi</strong> instrucţiuni<br />
care reflectă<br />
funcţionarea districtului<br />
autonom românesc al Năsăudului <strong>şi</strong> a Fondurilor<br />
grănicereşti, activitatea lui Ioachim Mure<strong>şi</strong>anu ca preşedinte al Sedriei<br />
districtu<strong>ale</strong><br />
Năsăud, dosare judecătoreşti reprezentate de avocatul<br />
Ioachim Mure<strong>şi</strong>anu, protoco<strong>ale</strong> <strong>ale</strong> şedinţelor Comisiei cadastr<strong>ale</strong>,<br />
articole trimise spre publicare <strong>şi</strong> o bogată corespondenţă purtată cu<br />
personalităţi <strong>ale</strong> timpului: George Bariţiu, Alexandru Bohăţel, Timotei<br />
Cipariu, Ilie Măcelariu, Iacob Mure<strong>şi</strong>anu, Grigore Sila<strong>şi</strong>.<br />
Bibliografie:<br />
Iuliu Moisil, Ioachim Mure<strong>şi</strong>anu, în „Arhiva Someşană”, Năsăud,<br />
nr. 20, 1936, p. 441-452.<br />
Alexandru Nistor, Ioan Mureşan, Ion Rusu-Sărăţeanu, Ioan Viraj,<br />
Îndrumător în <strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Năsăud, Bucureşti, 1988,<br />
p. 408-410.<br />
486. NACU Dumitru<br />
• Anii extremi: 1915-1946, 3 u.a., inventar nr. 105.<br />
Dumitru Nacu din Năsăud a strâns în colecţia sa ordine<br />
militare<br />
<strong>ale</strong> Regimentului<br />
9 Vânători de munte din anul 1919, documente privind<br />
<strong>ale</strong>gerea deputaţilor pentru Adunarea de la Alba Iulia, statistici <strong>şi</strong> grafice<br />
pe judeţe reprezentând raportul între populaţia română <strong>şi</strong> a<br />
naţionalităţilor din anul 1940 până în 1944, repartiţia refugiaţilor din<br />
Transilvania după Dictatul de la Viena <strong>şi</strong> fişele organizaţiilor refugiaţilor<br />
din Ardealul de<br />
Nord.<br />
487. ONIŞOR Victor ( 1874-1932)<br />
●Anii extremi: 1892-1932, 15 u.a., inventar nr. 112.<br />
Victor Onişor avocat, redactor la ziare <strong>şi</strong> reviste, profesor<br />
universitar de drept <strong>şi</strong> membru marcant al Partidului Naţional Român din<br />
Transilvania, a avut contribuţii însemnate la realizarea Marii Unirii de la<br />
1 Decembrie 1918. A făcut parte din Consiliul Dirigent ca secretar<br />
general al Resortului Afacerilor Interne <strong>şi</strong> a fost <strong>ale</strong>s deputat al<br />
Năsăudului pentru Adunarea Constituantă a <strong>României</strong>.<br />
De<strong>şi</strong> în fond s-au<br />
păstrat un număr redus de documente, acestea<br />
oglindesc preocupările lui Victor Onişor ca profesor la Facultatea de<br />
Drept din Cluj, pentru organizarea unor societăţi <strong>ale</strong> meseria<strong>şi</strong>lor
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
bistriţe ni, dar mai <strong>ale</strong>s activitatea sa politică desfăşurată ca membru al<br />
Partidului Naţional Român din Transilvania, în perioada premergătoare<br />
<strong>şi</strong> în timpul<br />
Unirii din 1918.<br />
Bibliografie:<br />
Teodor Tanco, Virtus Romana Rediviva, vol. II, Bistriţa, 1974,<br />
p. 271-273.<br />
Alexandru Nistor, Ioan Mureşan, Ion Rusu-Sărăţeanu, Ioan Viraj,<br />
Îndrumător în <strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Năsăud, Bucureşti, 1988,<br />
p. 411-415.<br />
488. PETRI Vasile (1833-1905)<br />
• Anii extremi: 1848-1903, 1 u.a., inventar nr. 99.<br />
De la pedagogul din Mocod, Vasile Petri, profesor la Preparandia<br />
greco-catolică din Năsăud<br />
s-au<br />
transmis peste timp manuscrise <strong>ale</strong> unor<br />
conferinţe,<br />
discursuri, articole <strong>şi</strong> lucrări, certificate şcolare, decrete de<br />
numire în funcţie, corespondenţă cu Inspectoratul şcolar.<br />
Bibliografie:<br />
Teodor Tanco, Virtus Romana Rediviva, vol. I, Bistriţa, 1973,<br />
p. 216-217.<br />
489. POP Titus (1905-1960)<br />
• Anii extremi: 1858-1918, 2 u.a., inventar nr. 102.<br />
Profesorul <strong>şi</strong> cărturarul Titus Pop-Poienaru s-a născut la Poiana<br />
Ilvei, a colaborat la diferite publicaţii, a scris poezie <strong>şi</strong> culegeri de folclor.<br />
A fost membru al Partidului Comunist Român, secretar al<br />
Consiliului politic judeţean, în anul 1950 a fost exclus din partid.<br />
Titus Pop-Poienaru<br />
a colecţionat documente de la locuitorii<br />
din<br />
comuna Rodna, contracte,<br />
protoco<strong>ale</strong>, testimonii. Printre acestea<br />
semnalăm o declaraţie a românilor bucovineni care cer eliberarea de sub<br />
stăpânirea Austro-Ungariei<br />
<strong>şi</strong> unirea cu România <strong>şi</strong> acte <strong>ale</strong> procesului<br />
comunei Rodna cu baronul Kemény.<br />
Bibliografie:<br />
Teodor Tanco, Virtus Romana Rediviva, vol. IV, Bistriţa, 1981,<br />
p. 287-291.<br />
223
224<br />
Bistriţa-Năsăud<br />
490. POPIŢAN Vasile<br />
• Anii extremi: 1945, 1 u.a., inventar nr. 98.<br />
Regăsim în unitatea arhivistică colecţionată un inventar al<br />
obiectelor trimise Muzeului Năsăudului, decrete <strong>şi</strong> decoraţii <strong>ale</strong> lui Vasile<br />
Popiţan (1833-1892), ofiţer în Regimentul de linie nr. 50 din Alba Iulia.<br />
491. PORCIUS Florian (1816-1906)<br />
●Anii extremi: 1748-1906, 42 u.a., inventar nr. 52,<br />
limbile: română,<br />
latină, germană <strong>şi</strong> maghiară.<br />
Florian<br />
Porcius <strong>şi</strong>-a desfăşurat activitatea în două domenii<br />
princip<strong>ale</strong>: administraţie, unde a ocupat diverse funcţii în conducerea<br />
districtului autonom românesc al<br />
Năsăudului <strong>şi</strong> studiul botanicii, care i-a<br />
adus titlul<br />
de academician, în anul 1892.<br />
Fondul arhivistic cuprinde documente <strong>person<strong>ale</strong></strong>, note <strong>şi</strong> studii<br />
ştiinţifice, manuscrise (despre fondurile grănicereşti, o istorie a sa<strong>şi</strong>lor),<br />
un inventar al edificiilor grănicereşti <strong>şi</strong> al bibliotecii lui Florian Porcius,<br />
protoco<strong>ale</strong> <strong>ale</strong> şedinţelor Comitetului administrativ al Fondurilor şcolare<br />
<strong>ale</strong> Năsăudului, hărţi <strong>ale</strong> districtului Năsăud, precum<br />
<strong>şi</strong> o însemnată<br />
corespondenţă<br />
purtată cu diferiţi botanişti.<br />
Menţionăm schimbul de scrisori purtat cu: dr. Paul Ascherson,<br />
profesor universitar la Berlin, Fr. Maly, grădinar al curţii reg<strong>ale</strong> din<br />
Londra, Vasile Meruţiu, profesor universitar la Cluj, Iuliu Prodan,<br />
dr. Theodor Schube de la Grădina Botanică Regală din Bresslau, Alberth<br />
Zimmeter, profesor în Steyer, Austria etc.<br />
Bibliografie:<br />
Florian Porcius, Autobiografie, în „Arhiva Someşană”, Năsăud,<br />
nr. 20, 1936, p. 416-428.<br />
Alexandru Nistor, Ioan Mureşan, Ion Rusu-Sărăţeanu, Ioan Viraj,<br />
Îndrumător în <strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Năsăud, Bucureşti, 1988,<br />
p. 416-421.<br />
492. PRECUP Emil (1886-1966)<br />
●Anii extremi: 1751-1965, 343 u.a., inventar nr. 72.<br />
Ca absolvent al Facultăţii de Litere a Universităţii din Cluj, Emil<br />
Precup a desfăşurat o intensă activitate<br />
didactică, publicistică <strong>şi</strong><br />
ştiinţifică. A fost organizatorul vieţii cultur<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> artistice a oraşului<br />
Gherla, a editat anuarele Liceului „Petru Maior”, a fost un neobosit<br />
conferenţiar pentru luminarea poporului.
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
În fondul personal Emil Precup sunt păstrate documente <strong>person<strong>ale</strong></strong><br />
<strong>şi</strong> de familie,<br />
dar <strong>şi</strong> registre cu procesele-verb<strong>ale</strong> <strong>ale</strong> adunărilor gener<strong>ale</strong><br />
<strong>ale</strong> ASTREI Despărţământul<br />
Gherla, din anii 1909-1940, monografii de<br />
comune<br />
<strong>şi</strong> oraşe din Transilvania, biografii <strong>ale</strong> unor oameni politici <strong>şi</strong> de<br />
cultură, cum ar fi Andrei Mure<strong>şi</strong>anu, Ion Pop Reteganul, Octavian Goga,<br />
George Bariţiu<br />
<strong>şi</strong> Vasile Goldiş, statute <strong>ale</strong> Fondurilor centr<strong>ale</strong> şcolare <strong>şi</strong><br />
de stipendii din fostul district al Năsăudului.<br />
Semnalăm <strong>şi</strong> existenţa culegerilor de<br />
folclor din Transilvania, a<br />
notelor lui Emil Precup în calitate de profesor la Gimnaziul comercial<br />
„Regele<br />
Ferdinand” <strong>şi</strong> Liceul comercial „Nicolae Creţulescu” din<br />
Bucureşti, pentru anii 1941-1945, statutelelor <strong>şi</strong> regulamentului<br />
Fondurilor centr<strong>ale</strong> şcolare <strong>şi</strong> de stipendii din districtul Năsăud, actelor<br />
referitoare la refugiul familiei din Transilvania de Nord, lucrărilor lui<br />
V<strong>ale</strong>r Seni, precum <strong>şi</strong> a unor fotografii.<br />
Între documentele incluse în fond se detaşează corespondenţa lui<br />
Gavril Precup, unchiul lui Emil Precup <strong>şi</strong> corespondenţa purtată de<br />
acesta din urmă cu Ion Agârbiceanu, Ion Bianu, Augustin Bunea, Aron<br />
Cotruş, Miron Cristea, Augustin S. Deac, editor din Gherla, Vasile<br />
Goldiş, Solomon Haliţa, Nicolae Iorga, Popa Lisseanu, Iuliu Moisil,<br />
Ioachim Mure<strong>şi</strong>anu, Emilia Raţiu <strong>şi</strong> alţii.<br />
Bibliografie:<br />
Teodor Tanco, Virtus Romana Rediviva, vol. I-II, Bistriţa, 1973-<br />
1974, p. 237-238.<br />
Alexandru Nistor, Ioan Mureşan, Ion Rusu-Sărăţeanu, Ioan Viraj,<br />
Îndrumător în <strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Năsăud, Bucureşti, 1988,<br />
p. 422-424.<br />
493. SCRIDON Gavril<br />
• Anii extremi: 1883; 1941-1942, 1 u.a., inventar nr. 94.<br />
Regăsim în colecţia lui Gavril Scridon statute pentru<br />
administrarea Fondurilor şcolare din Năsăud, o moţiune a românilor din<br />
Năsăud împotriva discursului lui Benito Mussolini ţinut la Milano, prin<br />
care acesta cerea dreptate pentru Ungaria nedreptăţită prin Tratatul de<br />
Pace de la Trianon <strong>şi</strong><br />
numere din ziarul „Ardealul”<br />
din anii 1941-1942.<br />
494. SCURTU Vasile (1906-1968)<br />
225
226<br />
Bistriţa-Năsăud<br />
• Anii extremi: 1897-1968, 60 u.a., inventar nr. 80.<br />
Vasile Scurtu s-a născut în comuna Parva din judeţul Bistriţa-<br />
Năsăud, a urmat studiile superioare la Facultatea de Litere <strong>şi</strong> Filologie<br />
din Cluj. În anul 1940 s-a refugiat<br />
la Craiova, apoi din 1945 s-a stabilit la<br />
Cluj, unde s-a lansat în cercetări etnografice <strong>şi</strong> va rămâne profesor până<br />
la sfâr<strong>şi</strong>tul<br />
vieţii.<br />
Colecţionarul Vasile Scurtu, ocupându-se de cercetarea vieţii<br />
ofiţerului Victor Russu, a adunat fotografii reprezentându-l pe acesta pe<br />
front, în primul război mondial, precum <strong>şi</strong> pe alţi ofiţeri <strong>şi</strong> soldaţi<br />
(colonelul Dănilă Popp, Aurel Pop, plutonier în Regimentul 37 Infanterie<br />
Satu Mare).<br />
Bibliografie:<br />
Teodor<br />
Tanco, Dicţionar literar (1639-1997) al Judeţului<br />
Bistriţa-Năsăud, Editura Virtus Romana Rediviva, Cluj-Napoca, 1998, p.<br />
41-43.<br />
495. SILAŞI<br />
Grigore (1836-1897)<br />
• Anii extremi: 1898-1898, 1 u.a., inventar nr. 107.<br />
În colecţia profesorului universitar de limba <strong>şi</strong> literatura română<br />
de la Universitatea din Cluj, membru de onoare al Academiei Române,<br />
Grigore Sila<strong>şi</strong> se găsesc fişe <strong>şi</strong> tabele privitoare la biblioteca acestuia.<br />
Bibliografie:<br />
Teodor Tanco, Virtus Romana Rediviva, vol. IV, Bistriţa, 1981,<br />
p. 213-214.<br />
496. ŞERBAN<br />
Ioan<br />
• Anii extremi:<br />
1898-1950, 12 u.a., inventar nr. 106.<br />
În mica arhivă Ioan Şerban se păstrează o fotografie, note despre<br />
reforma agrară din anul 1921, o autobiografie, programul vizitei regelui<br />
Ferdinand la Bistriţa în anul 1919, un proces-verbal de predare <strong>şi</strong><br />
preluare a Prefecturii judeţului Bistriţa în anul 1921.<br />
497. ŞERBAN Ionel<br />
• Anii extremi: 1924-1929, 1 u.a., inventar nr. 121.<br />
În colecţia Ionel Şerban au fost incluse compoziţii muzic<strong>ale</strong><br />
origin<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> prelucrări.<br />
498.<br />
ŞOLDEA Anchidim
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
• Anii extremi: 1858-1915, 2 u.a., inventar nr. 104.<br />
Colecţia este constituită din fotografii reprezentându-l pe<br />
colonelul Anchidim Şoldea.<br />
499. ŞOTROPA Virgil<br />
(1867-1954)<br />
●Anii extremi: 1838-1954, 489 u.a., inventar nr. 65,<br />
limbile:<br />
română, germană, latină <strong>şi</strong> maghiară.<br />
Virgil Şotropa, redactor la „Gazeta Transilvaniei” <strong>şi</strong> „Arhiva<br />
Someşană”, profesor la Gimnaziul superior fundaţional din Năsăud, este<br />
cunoscut ca un asiduu arhivist <strong>şi</strong> colecţionar, cunoscător<br />
<strong>şi</strong> iubitor al<br />
istoriei românilor, în special, a zonei Năsăudului, ca un neobosit editor<br />
de izvoare<br />
istorice.<br />
Creatorul colecţiei a păstrat cu grijă documente <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> de<br />
familie,<br />
manuscrisele lucrărilor publicate sau primite pentru tipărire, o<br />
impresionantă corespondenţă<br />
avută cu Ion Bianu, Teodor Gh. Bulat, Ioan<br />
Lupaş, Constantin Moisil, Iuliu Moisil, Victor Motogna, Aurel<br />
Mure<strong>şi</strong>anu,<br />
Simion Pop <strong>şi</strong> Sextil Puşcariu, diplome de acordare a<br />
decoraţiilor<br />
militare pentru generalul Basiliu Ladislau de Popp, baron<br />
corespondenţă relativă la Regimentul II românesc de graniţă, jurnalul<br />
zilnic al lui Ioachim Mure<strong>şi</strong>anu.<br />
Cu mare grijă a strâns, după moartea lor,<br />
documentele aparţinând<br />
rudelor<br />
s<strong>ale</strong>, Florian Porcius <strong>şi</strong> Iulian Marţian. Astfel, pot fi cercetate în<br />
acest fond scrisorile primite de Florian Porcius de la Iuliu Prodan <strong>şi</strong> alte<br />
personalităţi, precum <strong>şi</strong> de la botanişti de renume, de la Ion Bianu, Vasile<br />
Bogrea, Toma Gh. Bulat, Constantin Daicoviciu, Emil Dăianu, Nerva<br />
Hodoş, Nicolae Iorga, Alexandru Lapedatu, Iulian Marţian, Simion<br />
Mehedinţi, Constantin Moisil, Sextil Puşcariu, Alexandru Tzigara<br />
Samurcaş <strong>şi</strong> Iosif Suluţiu-Sterca.<br />
Bibliografie:<br />
Ion Rusu-Sărăţeanu, Virgil Şotropa – 1867-1954, în „Revista<br />
<strong>Arhive</strong>lor”, nr. 2, 1967, p. 269-278.<br />
Alexandru Nistor, Ioan Mureşan, Ion Rusu-Sărăţeanu, Ioan Viraj,<br />
Îndrumător în <strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Năsăud, Bucureşti, 1988,<br />
p. 425-432.<br />
500. TANCO Simion (1856-1934)<br />
227
228<br />
Bistriţa-Năsăud<br />
• Anii extremi: 1864-1878, 1 u.a., inventar nr. 95.<br />
Simion Tanco, preot din localitatea Monor este cunoscut pentru<br />
participarea sa în „garda civilă” a memorandiştilor <strong>şi</strong> asigurarea<br />
protecţiei lui Ioan Urban-Jarnik, profesor universitar de la Praga, la<br />
sosirea acestuia la Cluj.<br />
După Unire, i-a fost decernată Coroana <strong>României</strong> în grad de<br />
cav<strong>ale</strong>r.<br />
În colecţie se păstrează adresa Fondurilor şcolare <strong>şi</strong> de stipendii<br />
năsăudene prin care i se comunică lui Simion Tanco, faptul că a fost<br />
desemnat membru în Comisia de <strong>ale</strong>gere a învăţătorilor <strong>şi</strong> numit catihet<br />
în Sângeorz Băi, precum <strong>şi</strong> testimonii referitoare la activitatea lui Simion<br />
Tanco.<br />
Bibliografie:<br />
Teodor<br />
Tanco, Virtus Romana Rediviva, vol. II, Bistriţa, 1974,<br />
p. 259-261. 501. ZIKELI Ernest<br />
• Anii extremi: 1828-1941, 19 u.a., inventar nr. 145,<br />
limba germană.<br />
În această colecţie personală au fost ordonate procese-verb<strong>ale</strong> <strong>şi</strong><br />
statute <strong>ale</strong> Societăţii de Vânătoare din oraşul Bistriţa, monografia<br />
comunei Dumitra, judeţul Bistriţa, un jurnal pentru anii 1908-1916 al<br />
farmacistei<br />
Klara Glok, o autobiografie <strong>şi</strong> diferite hărţi <strong>ale</strong> statelor din<br />
Europa.
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
229<br />
► Direcţia Judeţeană Botoşani a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong><br />
Botoşani, Str. Col. V. Tomoroveanu, nr. 7;<br />
tel.: 031/584047<br />
502. ARITONOVICI<br />
●Anii extremi: 1831-1951, 76 u.a., inventar nr. 687.<br />
Documentele create de membrii familiei Aritonovici, armeni<br />
stabiliţi în Bucovina, apoi la Ia<strong>şi</strong> <strong>şi</strong> Botoşani, se referă la înrudirea cu<br />
familiile Zadurovici, Enăşescu, Manea <strong>şi</strong> Goilav <strong>şi</strong> la proprietăţile<br />
familiei situate în localităţile Bivol, Hăneşti <strong>şi</strong> Grâmeţii, judeţul Dorohoi.<br />
De asemenea, acestea mai cuprind date în legătură cu activitatea<br />
lui V<strong>ale</strong>rian Aritonovici, agronom cu studii la Ia<strong>şi</strong>, Cernăuţi <strong>şi</strong><br />
Strasbourg, exproprierea mo<strong>şi</strong>ei Culiceni, judeţul Dorohoi <strong>şi</strong> <strong>ale</strong>gerea lui<br />
V<strong>ale</strong>rian Goilav ca preşedinte al Comunităţii armeneşti din Botoşani<br />
(1869).<br />
503. DAUŞ Ludovic (1873-1954)<br />
●Anii extremi: 1856-1956, 232 u.a., inventar nr. 691.<br />
Scriitorul botoşănean Alfred Ludwig Daus (semna Ludovic<br />
Dauş), absolvent al Facultăţii de Drept din Bucureşti, director al<br />
Teatrului Naţional din Chi<strong>şi</strong>nău, senator <strong>şi</strong> deputat, este autor de romane,<br />
piese de teatru <strong>şi</strong> de traduceri din poezia lui Alexandr Serghevici Puşkin<br />
<strong>şi</strong> Heinrich Heine.<br />
În fond regăsim documente de familie, corespondenţă purtată cu<br />
generalul Nicolae Condiescu, Vasile Goldiş, Ion Livescu, Mihail<br />
Sadoveanu, Duiliu Zamfirescu, manuscrisele unor conferinţe, discursuri<br />
<strong>şi</strong> interviuri <strong>ale</strong> scriitorului, fotografii <strong>şi</strong> un memoriu adresat regelui<br />
Carol II în anul 1939.<br />
504. DOMBROVSCHI<br />
●Anii extremi: 1824-1956, 135 u.a., inventar nr. 684,<br />
limbile: română, germană, maghiară, latină <strong>şi</strong> italiană.<br />
Arhiva familiei Dombrovschi, constituită din certificate de stare<br />
civilă, diplome de studii, atestate, testamente <strong>şi</strong> memorii descrie activitatea<br />
desfăşurată de Sigismund Dombrovschi, magistrat <strong>şi</strong> membru al Partidului<br />
Conservator, membru al organizaţiei masonice Familia Italiană, relaţiile<br />
stabilite cu fiul acestuia, Norbert Dombrovschi, familia Hajnal din Botoşani,
230<br />
Botoşani<br />
farmaciştii Ioan Binder, Anton Lochman <strong>şi</strong> chirurgul Petru Lochman (1851,<br />
Universitatea din Bavaria). Menţionăm <strong>şi</strong> documentele privitoare la familiile<br />
Zotta <strong>şi</strong> Flondor, precum <strong>şi</strong> scrisorile lui Eugen Neculau din Ia<strong>şi</strong> adresate<br />
lui N. Dombrovschi în legătură cu genealogia unor familii botoşănene.<br />
505. FALIBOGA D. Alexandru<br />
●Anii extremi: 1881-1974,<br />
240 u.a., inventar nr.722.<br />
Învăţătorul<br />
Alexandru D. Faliboga, din satul Vlăsineşti, judeţul<br />
Dorohoi,<br />
participant cu Regimentul 14 Argeş la primul război mondial, a<br />
desfăşurat o interesantă activitate politică <strong>şi</strong> culturală.<br />
Fondul este constituit din documente <strong>person<strong>ale</strong></strong><br />
aparţinând<br />
creatorului<br />
de fond, însemnări de pe front din anul 1917, procese-verb<strong>ale</strong><br />
privind arestarea acestuia pentru constituirea de comitete de soldaţi în<br />
armată (1917, 1925); documente rezultate din activitatea lui Alexandru D.<br />
Faliboga (1944-1945), ca prefect de Dorohoi; cereri adresate C.C. al<br />
Rartidului Comunist Român pentru recunoaşterea calităţii de membru de<br />
partid ilegalist; memorii <strong>ale</strong> unor elevi arestaţi în anul 1947 <strong>şi</strong> <strong>ale</strong><br />
deputaţilor Frontului Plugarilor; schiţe privind depă<strong>şi</strong>rea frontierei de stat,<br />
în zona comunei Oroftiana, de către U.R.S.S. în anul 1944; scrisori <strong>şi</strong> cărţi<br />
poşt<strong>ale</strong> referitoare la Mihai Eminescu, familia Eminovici, construirea<br />
bisericii „M. Eminescu” din Ipoteşti <strong>şi</strong> ridicarea statuii poetului la Ia<strong>şi</strong>.<br />
Reţin atenţia <strong>şi</strong> scrisorile lui Gheorghe Cristescu, George Ionescu<br />
Siseşti, I. Niculi, Panait Moşoiu, Dumitru Furtună, preot, Simion Mehedinţi,<br />
A. C. Cuza, Gh. Gh. Burghele, Alexandru Sidorovici (de la Tribunalul<br />
Special pentru judecarea celor vinovaţi de dezastrul ţării în 1945), precum <strong>şi</strong><br />
afişele, apelurile <strong>şi</strong> manifestele diferitelor formaţiuni politice.<br />
506.<br />
GANCEVICI Corneliu (1888-1954)<br />
●Anii extremi: 1916-1962, 11 u.a., inventar<br />
nr. 281.<br />
Medicul Corneliu Gancevici, doctor în ştiinţe medic<strong>ale</strong>, specialist<br />
în fiziologie<br />
<strong>şi</strong> bacteriologie, s-a născut în comuna Dorobanţu, judeţul<br />
Teleorman.<br />
În perioada<br />
anilor 1917-1918 a fost detaşat în Crimeea, din anul<br />
1922 a fost numit director al Sanatoriului TBC Bârnova (evacuat în<br />
timpul războiului la Marila, judeţul Caraş).<br />
Fondul documentar cuprinde corespondenţă<br />
personală <strong>şi</strong> oficială,<br />
însemnări<br />
<strong>şi</strong> note privind metodele de tratare a tuberculozei, un album,<br />
reviste <strong>şi</strong> broşuri de specialitate.
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
507. MANEA<br />
●Anii extremi: 1861-1896, 139 u.a., inventar nr. 683,<br />
limbile: română, germană<br />
<strong>şi</strong> armeană.<br />
Viaţa <strong>şi</strong> activitatea unora dintre membrii familiei Manea, jurişti <strong>şi</strong><br />
medici, proprietari în Botoşani sunt reflectate<br />
de documentele incluse în<br />
acest fond.<br />
O parte dintre ele aparţin avocatului Andreas Manea, membru<br />
al Epitropiei Comunităţii armeneşti din Botoşani <strong>şi</strong> fac referire la procesele<br />
susţinute de acesta pentru mo<strong>şi</strong>ile Teioasa <strong>şi</strong> Hudeşti din judeţul Dorohoi.<br />
Scrisorile ordonate în fond conţin informaţii despre Comunitatea<br />
armenească din Botoşani, Epitropia bisericilor armeneşti, mo<strong>şi</strong>a Hăneşti,<br />
judeţul Dorohoi, proprietatea Catincăi Zotta, velniţa de băuturi spirtoase<br />
de la Dumbrăveni (1886) <strong>şi</strong> lichidarea unor bănci din Ia<strong>şi</strong>.<br />
508. MAVROCORDAT<br />
●Anii extremi: 1850-1948, 105 u.a., inventar nr. 690,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> germană.<br />
<strong>Arhive</strong>le botoşănene păstreză <strong>şi</strong> documente provenind de la unii<br />
dintre membrii familiei Mavrocordat, printre<br />
care amintim: acte de studii<br />
<strong>ale</strong> lui George I. Mavrocordat (1853, 1856) <strong>şi</strong> o diplomă de absolvire<br />
emisă de Universitatea Otto din Bavaria pentru George Mavrocordat,<br />
prefect de Botoşani.<br />
Corespondenţa ordonată în fond se referă la proprietăţile Dâlgeni,<br />
Socrujeni, Iacobeni, Buneni<br />
<strong>şi</strong> Stăneşti din judeţul Botoşani, Zahoreni <strong>şi</strong><br />
Teşcureni,<br />
judeţul Dorohoi <strong>şi</strong> din oraşul Botoşani aparţinând lui Ioan <strong>şi</strong><br />
Aglae Mavrocordat <strong>şi</strong> la administrarea bunurilor familiei de către copiii<br />
lui Ioan Mavrocordat: George, Constantin, Nicu, Alexandru, Zoe,<br />
căsătorită Dombrovschi, Elena, căsătorită Scheleti <strong>şi</strong> Maria, decrete<br />
reg<strong>ale</strong> pentru conferirea unor ordine, testamentul olograf al lui Ioan G.<br />
Mavrocordat, contracte de arendă, vânzare-cumpărare, hotărnicii, fişe<br />
cadastr<strong>ale</strong> <strong>ale</strong> unor mo<strong>şi</strong>i <strong>ale</strong> familiei <strong>şi</strong> corespondenţă de familie.<br />
509. NECULAU G. Eugen<br />
●Anii extremi: 1950-1986, 100 u.a., inventar nr. 723.<br />
Eugen G. Neculau, avocat la Botoşani<br />
<strong>şi</strong> apoi la Bucureşti, a donat<br />
<strong>Arhive</strong>lor botoşănene, în anul 1986, documentele proprii rezultate din<br />
activitatea<br />
de cercetare.<br />
În fond sunt păstrate un număr de peste 100 de schiţe genealogice<br />
<strong>ale</strong> unor familii botoşănene,<br />
două volume de studii privind aceste familii,<br />
adunate sub genericul „Botoşanii de ieri <strong>şi</strong> mai de demult”, schiţe <strong>ale</strong><br />
231
232<br />
Botoşani<br />
familiilor<br />
armeneşti <strong>şi</strong> evreieşti din Botoşani <strong>şi</strong> prezentările a trei<br />
personalităţi botoşănene: profesorul Tiberiu Crudu, magistratul Ramiro<br />
Savinescu <strong>şi</strong> muzicologul Emanoil Ciomac.<br />
510. NEUMAN Mizes (1875-1950 )<br />
●Anii extremi: 1872-1949, 98 u.a., inventar nr. 688,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> germană.<br />
Documentele create de Mizes Neuman, arendaş <strong>şi</strong> comerciant din<br />
Botoşani, fac referire<br />
la arendarea unor mo<strong>şi</strong>i din judeţul Botoşani, la<br />
Societatea „Teddy”, prima fabrică<br />
de jucării din Botoşani, Ţesătoria<br />
mecanică<br />
„Minerva” <strong>şi</strong> la activitatea Comunităţii evreieşti din Botoşani.<br />
511. PERIEŢEANU<br />
●Anii extremi: 1867-1959, 71 u.a., inventar nr. 686.<br />
Fondul<br />
familiei Perieţeanu, originară din judeţul Buzău, este<br />
constituit din: certificate de stare<br />
civilă, diplome de studii, acte de<br />
proprietate, cărţi de <strong>ale</strong>gător pentru Cameră <strong>şi</strong> Senat, decrete reg<strong>ale</strong> de<br />
acordare<br />
a unor ordine <strong>şi</strong> corespondenţă aparţinând membrilor familiei<br />
Perieţeanu: Gheorghe Iorgu Perieţeanu (1853-1934), fiului său, Ion<br />
Gheorghe Perieţeanu <strong>şi</strong> fiicelor s<strong>ale</strong>: Maria Medelena, Lucia <strong>şi</strong> Margareta<br />
Coralia.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.A.N.I.C.<br />
512.<br />
SIMIONESCU H. Alexandru<br />
●Anii extremi:<br />
1906-1935, 213 u.a., inventar nr. 689.<br />
Alexandru<br />
H. Simionescu, preot <strong>şi</strong> protoereu al judeţului<br />
Botoşani, s-a născut în anul 1880, în localitatea Brehueşti-Vlădeni.<br />
Documentele<br />
depuse la Direcţia Judeţeană Botoşani a <strong>Arhive</strong>lor<br />
<strong>Naţion<strong>ale</strong></strong><br />
sunt în mare parte scrisori <strong>şi</strong> cărţi poşt<strong>ale</strong> primite de creatorul<br />
fondului de la Gheorghe T. Kirileanu, bibliotecarul Curţii Reg<strong>ale</strong>, Raluca<br />
Callimachi,<br />
arhimandritul Iuliu Scriban, Ion Kalinderu, administratorul<br />
Domeniilor Coroanei, pictorii de biserici N. Craft <strong>şi</strong> I. C. Ionescu, de la<br />
fratele său, Gheorghe Simionescu, de pe frontul din Bulgaria. La acestea se<br />
adaugă o telegramă de participare la înmormântarea lui Spiru Haret,<br />
predici <strong>şi</strong> o invitaţie pentru a fi prezent la aşezarea „pietrei fundament<strong>ale</strong>” a<br />
Teatrului Eminescu din Botoşani.
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
513. SOFIAN<br />
●Anii extremi: 1882-1943, 145 u.a., inventar nr. 685.<br />
Documentele ordonate în fond se referă, în principal, la<br />
activitatea desfăşurată de Nicolae Sofian în domeniul şcolar <strong>şi</strong> al<br />
ocrotirilor soci<strong>ale</strong>. Între acestea menţionăm: decrete reg<strong>ale</strong> de acordare a<br />
unor ordine, acte financiare rezultate<br />
din administrarea mo<strong>şi</strong>ilor Pilipăuţi,<br />
Havârna, Lozana,<br />
Liveni, Sofian, Buda din judeţul Dorohoi <strong>şi</strong> Băluşeni<br />
din judeţul<br />
Botoşani, contracte încheiate de Epitropia Institutului „N.<br />
Sofian”, inventarele bunurilor Azilului de bătrâni „N. Sofian” <strong>şi</strong><br />
corespondenţa despre funcţionarea şcolilor de agricultură de la Pilipăuţi<br />
<strong>şi</strong> Băluşeni.<br />
Regăsim în fond <strong>şi</strong> foia de zestre aparţinând Elenei Olga<br />
Obolinschi, născută Sturdza, precum <strong>şi</strong> corespondenţă relativă la fraţii<br />
Goilav <strong>şi</strong> Holban.<br />
514. ŞMELŢ<br />
●Anii extremi: 1785-1979, 82 u.a., inventar nr. 357,<br />
limbile: română, germană <strong>şi</strong> latină.<br />
Familia Şmelţ<br />
este una din vechile familii de medici <strong>şi</strong> farmacişti<br />
din Moldova. Cea mai mare parte<br />
a documentelor incluse în fond se referă la<br />
Franciscus Nicolaus<br />
Şmelţ, medic la 1785, la Iosef Şmelţ (1834-1889),<br />
atestat ca farmacist de Universitatea din München, ajutor de primar al<br />
oraşului<br />
Botoşani în 1884 <strong>şi</strong> la fiii acestuia, Nicolae, doctor în medicină la<br />
Universitatea din<br />
Viena, medic al oraşului Botoşani <strong>şi</strong> Alexandru, medic<br />
militar,<br />
la Radu Şmelţ, chimist. Găsim în fond o schiţă genealogică a<br />
familiilor Smelţ <strong>şi</strong> Stavri.<br />
233
234<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
► Direcţia Judeţeană Braşov a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong><br />
Braşov, Str. Gh. Bariţiu, nr. 34;<br />
tel.: 068/478742<br />
515. ALBULEŢ Constantin<br />
●Anii extremi: 1898, 2 u.a., inventar nr. 500.<br />
În colecţie au fost incluse un proiect de statut al Societăţii „Ulpia<br />
Traiana” <strong>şi</strong> o scrisoare adresată lui Constantin Albuleţ în legătură cu<br />
donarea unei hărţi a Transilvaniei.<br />
516. BĂRBUCEANU Nicolae<br />
●Anii extremi: 1896; 1919; 1934, 3 u.a., inventar nr. 505.<br />
Cele trei unităţi arhivistice <strong>ale</strong> colecţiei cuprind: memoriul lui<br />
Nicolae Bărbuceanu adresat preşedintelui ASTRA din Braşov, referitor<br />
la străduinţele românilor pentru înfăptuirea unităţii naţion<strong>ale</strong>, o<br />
declaraţie-protest a românilor din Transilvania împotriva politicii<br />
dualiste (1896) <strong>şi</strong> o fotografie reprezentând adunarea solemnă în care s-a<br />
emis ordonanţa pentru administrarea teritoriului ungar de la Tisa, ocupat<br />
de trupele române.<br />
517. BÂRSEANU Andrei<br />
●Anii extremi: 1900, 1 u.a., inventar nr. 502.<br />
O poezie de Andrei Bârseanu scrisă pentru serbarea jubiliară a<br />
Gimnaziului Român din Braşov se regăseşte în mica colecţie menţionată.<br />
518. BELDIMAN Alexandru (1855-?)<br />
●Anii extremi: 1866-1917, 123 u.a., inventar nr. 398,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> germană.<br />
Din activitatea lui Alexandru Beldiman, doctor în drept la Berlin,<br />
diplomat de carieră, cu însărcinări la Sofia <strong>şi</strong> mai <strong>ale</strong>s la Berlin, s-au<br />
păstrat documente relative la activitatea sa diplomatică, la Conferinţa de<br />
la Haga din 1899 (discursul ministrului român de Externe, apelul de pace<br />
a lui Otto von Bismarck către împuterniciţii <strong>şi</strong> delegaţii la Conferinţa de<br />
Pace de la Haga, notiţe <strong>ale</strong> lui Alexandru Beldiman la conferinţă), la<br />
propunerile privind organizarea unei noi conferinţe a păcii.<br />
De asemenea, semnalăm <strong>şi</strong> corespondenţa de la Ion I. C. Brătianu,<br />
Iacob N. Lahovari, Paul Petrini, profesor de anatomie descriptivă,
Braşov<br />
Dimitrie<br />
A. Sturdza <strong>şi</strong> ediţii speci<strong>ale</strong> <strong>ale</strong> unor ziare germane din anii<br />
1870-1871, cu referire la războiul franco-prusac.<br />
519. BOBANCU Emanoil<br />
●Anii extremi: 1820-1926, 23 u.a., inventar nr. 501,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> germană.<br />
În cadrul colecţiei regăsim documente rezultate din activitatea lui<br />
Emanoil Bobancu desfăşurată<br />
în domeniul comercial <strong>şi</strong> al meseriilor,<br />
conferinţe<br />
susţinute de acesta, date despre istoria azilului de bătrâni din<br />
Braşov, certificate şcolare <strong>ale</strong> lui Ion Bobancu, o monografie a<br />
districtului Mehadia, o scrisoare de la Aurel Mure<strong>şi</strong>anu <strong>şi</strong> litografii de<br />
cult.<br />
520. BOGDAN Alexandru (?-1914)<br />
●Anii extremi: 1876-1918, 249 u.a., inventar nr. 503.<br />
Alexandru Bogdan, profesor, licenţiat la<br />
Budapesta <strong>şi</strong> Berlin,<br />
doctor în liter e la Universitatea din Leipzig (tema „Metrica lui<br />
Eminescu”-1903),<br />
frate cu Ioan Bogdan, Ştefan Bogdan <strong>şi</strong> Gheorghe<br />
Bogdan-Duică, a colecţionat atât documente proprii, cât <strong>şi</strong> unele<br />
aparţinând fraţilor săi. Acestea reflectă activitatea didactică <strong>şi</strong> ştiinţifică a<br />
lui Alexandru Bogdan, rolul avut în cadrul ASTREI <strong>şi</strong> al Societăţii<br />
pentru fond de teatru românesc.<br />
Între documentele aflate în colecţie, menţionăm scrisorile<br />
aparţinând lui Ion Agârbiceanu,<br />
Septimiu Albini, Ion Popovici<br />
Bănăţeanu,<br />
Ion Bianu, Ion Bogdan, Ion Borcea, Eugen Brote, George<br />
Coşbuc, Gheorghe Bogdan-Duică, Onisifor Ghibu, Vasile Goldiş, Ştefan<br />
O. Iosif, Virgil Oniţiu, directorul Liceului român din Braşov, Gheorghe<br />
Popp, Ioan Raţiu, dr. Rudorov, Ioan Slavici, Vasile Stoica, Nicolae<br />
Xenopol, G. Weigand, precum <strong>şi</strong> unele manuscrise, studii de literatură <strong>şi</strong><br />
istorie.<br />
521. BORGOVAN N.<br />
●Anii extremi: 1848-1931, 12 u.a., inventar nr. 494.<br />
Colecţia Nicolae Borgovan<br />
cuprinde documente referitoare la<br />
incidentul din Beiuş din anul 1888, când mai mulţi elevi români, printre<br />
care <strong>şi</strong> N. Borgovan, au coborât drapelul unguresc de pe gimnaziul din<br />
localitate <strong>şi</strong> un hrisov de înfiinţare a unei farmacii în Mihăileni, judeţul<br />
Dorohoi, în anul 1848.<br />
235
236<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
522. BRANIŞTE V<strong>ale</strong>riu (1869-1928)<br />
●Anii extremi: 1849-1930, 62 u.a., inventar nr. 397.<br />
Pentru V<strong>ale</strong>riu Branişte, doctor în litere la Budapesta <strong>şi</strong> ziarist,<br />
regăsim<br />
în colecţie o parte a corespondenţei purtată cu fratele său, Victor<br />
Branişte, cu Virgil Oniţiu <strong>şi</strong> Ioan Rusan Abrudeanul,<br />
în legătură cu<br />
probleme <strong>person<strong>ale</strong></strong>,<br />
lucrările publicate <strong>şi</strong> societatea „Petru Maior”.<br />
Menţionăm existenţa unei fotografii a soţiei lui V<strong>ale</strong>riu Branişte <strong>şi</strong><br />
a unei „Cuvântări de rugăciune a naţiei româneşti despre străluciţii boieri<br />
ai Ţării Româneşti <strong>şi</strong> ai Moldovei”, de Emanuel Gojdu, jurat al Ungariei<br />
la Tabla Regească.<br />
523. BRANIŞTE CĂLIMAN V<strong>ale</strong>ria<br />
●Anii extremi: 1922-1924, 7 u.a., inventar nr. 512.<br />
Dintre documentele<br />
donate de V<strong>ale</strong>ria Branişte Căliman<br />
semnalăm şapte scrisori adresate de Iuliu Maniu lui V<strong>ale</strong>riu Branişte<br />
referitoare la conflictul dintre Aurel Vlad <strong>şi</strong> Ioan<br />
Moţa, <strong>ale</strong>gerile<br />
parlamentare din anul 1924, reorganizarea ziarului „Patria” <strong>şi</strong> la rolul<br />
avut de<br />
Vasile Goldiş în organizarea Partidului Naţional Român în<br />
Regat.<br />
524. CETĂŢEANU I.<br />
●Anii extremi: 1852-1859, 5 u.a., inventar nr. 510.<br />
Atestate şcolare aparţinând lui Marcu Popescu din Bretei, elev la<br />
gimnaziul din Blaj, au fost incluse în mica colecţie.<br />
525. CIORNEI<br />
Gabriela<br />
●Anii extremi: 1851-1912, 12 u.a., inventar nr. 492.<br />
Certificate şcolare <strong>ale</strong> elevei Gabriela Ciornei<br />
<strong>şi</strong> un contract de<br />
vânzare-cumpărare al Ecaterinei Ciornei pentru mo<strong>şi</strong>a Avrămeni, judeţul<br />
Dorohoi, sunt conservate în colecţie.<br />
526. COLIBAN Iancu<br />
●Anii extremi: 1894; 1936, 5 u.a., inventar nr. 499.<br />
De la meseriaşul Iancu Coliban din Braşov s-a păstrat un memoriu<br />
despre activitatea desfăşurată de acesta timp de 67 de ani <strong>şi</strong> extrase din<br />
diferite ziare relative la meseria<strong>şi</strong>i<br />
români din Braşov.
Braşov<br />
527. COMĂNESCU I.<br />
●Anii extremi: 1932-1932, 3 u.a., inventar nr. 495.<br />
Direcţia Judeţeană Braşov a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> deţine <strong>şi</strong> scrisori<br />
<strong>ale</strong> inginerului C. Comănescu, adresate redacţiei ziarului „Poporul<br />
românesc”, privind abonamentele „caselor de citit” din comunele<br />
Ghimbav, Codlea <strong>şi</strong> Cristian.<br />
528. CRISTOLOVEANU<br />
Romul<br />
●Anii extremi: 1915-1918, 1 u.a., inventar nr. 535.<br />
Un caiet referitor la procesul intentat unor patrioţi români din<br />
Braşov a fost donat de Romul Cristoloveanu.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: colecţia Pompiliu<br />
Dan.<br />
529. CURCĂ Gheorghe<br />
●Anii extremi: 1793-1864, 29 u.a., inventar nr. 443,<br />
limbile:<br />
română, latină <strong>şi</strong> germană.<br />
Creatorul colecţiei a strâns câteva documente importante despre<br />
Revoluţia de la 1848-1849 din Transilvania: proclamaţii<br />
<strong>ale</strong> generalului<br />
Wardener <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> baronului Puhner, manifeste <strong>ale</strong> Comitetului Naţiunii<br />
Române de la Sibiu (manifestul „Fraţi<br />
români”-1848) <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> lui Andrei<br />
Şaguna, referitoare<br />
la credinţa faţă de împărat, lupta împotriva<br />
dominaţiei ungureşti, respectarea legilor <strong>şi</strong> păcii, recunoaşterea<br />
Comitetului<br />
Naţiunii Române de la Sibiu de către autorităţile imperi<strong>ale</strong>.<br />
530. DAN Pompiliu<br />
●Anii extremi: 1873-1954, 45 u.a., inventar nr. 534.<br />
De la profesorul <strong>şi</strong> autorul de manu<strong>ale</strong> şcolare Pompiliu Dan din<br />
Zărneşti s-au păstrat, în <strong>Arhive</strong>le braşovene, certificate şcolare, ordine de<br />
numire ca profesor la gimnaziul românesc din Braşov, un decret al<br />
Consiliului Dirigent-Resortul Cultelor <strong>şi</strong> Instrucţiunilor de numire ca<br />
inspector şcolar pe lângă Directoratul<br />
regional al învăţământului din Lugoj,<br />
corespondenţă relativă la tipărirea manu<strong>ale</strong>lor şcolare, editate la „Scrisul<br />
Românesc”<br />
din Craiova, la procesul politic din 1917, în care mai mulţi<br />
români transilvăneni au fost condamnaţi pentru spionaj în favoarea armatei<br />
române. Se remarcă scrisorile de la Miron Cristea, Sofia Cristoloveanu, soţia<br />
lui Romul Cristoloveanu, unul dintre acuzaţii „de spionaj”, Ioan Erdelyi,<br />
avocat în procesul din anul 1917 <strong>şi</strong> de la Vasile Goldiş.<br />
De asemenea, reţin atenţia o serie de documente relative la „epoca”<br />
memorandistă: un manifest al tinerimii române studenţeşti de la Viena de<br />
237
238<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
solidarizare cu lupta memorandiştilor, un protest al junimii academice din<br />
1893 referitor la aceea<strong>şi</strong> problemă, „Charta rotundă” nr. 2 <strong>şi</strong> 3 din 1893,<br />
organ de presă al studenţilor români din diferite centre universitare <strong>ale</strong><br />
Europei, fotografiile reprezentându-l pe Pompiliu Dan <strong>şi</strong> un arbore<br />
genealogic al familiilor Nicodim Dan <strong>şi</strong> Ioan Grigore din Zărneşti.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: colecţia Cristoloveanu Romul.<br />
531. DEMETRESCU I.<br />
●Anii extremi: 1905, 1 u.a., inventar nr. 493.<br />
În colecţie a fost inclusă o scrisoare adresată de Gregoriu I.<br />
Demetrescu din Belgia lui Petre I. Demetrescu, privind unele nuvele<br />
primite de la acesta din urmă.<br />
532. DOGARIU Domeţiu<br />
●Anii extremi: 1848-1935,<br />
18 u.a., inventar nr. 395.<br />
Profesorul Domeţiu Dogariu a colecţionat o serie de documente,<br />
printre care menţionăm manifestul „Iubiţilor fraţi moldoveni” din 1848,<br />
împotriva domnului Mihai Sturdza, două cântece patriotice compuse în<br />
cinstea armatei române care luptase<br />
în Războiul pentru Independenţă,<br />
abecedare ilustrate scrise de Domeţiu Dogariu, precum <strong>şi</strong> genealogii <strong>ale</strong><br />
familiilor Ciurcu, Leco-Răuţ <strong>şi</strong> Nicolau.<br />
533. FURNICĂ Z. Dumitru<br />
●Anii extremi: 1435-1939, 1058 u.a., inventar nr. 394,<br />
limbile: română, franceză, italiană <strong>şi</strong> germană.<br />
Dumitru Z. Furnică, cunoscut comerciant român din prima<br />
jumătate a secolului al XX-lea, numit de Nicolae Iorga „fruntaş al<br />
negoţului românesc”, a fost membru al Camerei<br />
de Comerţ <strong>şi</strong> Industrie<br />
din Bucureşti, a publicat mai multe volume cu documente referitoare la<br />
comerţul <strong>României</strong> (1473-1868).<br />
În colecţia<br />
Furnică Z. Dumitru se regăsesc copii <strong>ale</strong> unor<br />
documente emise de domnii Moldovei <strong>şi</strong> Ţării<br />
Româneşti: Ştefan II,<br />
Roman II, Alexăndrel, Ştefan cel Mare, Mihai Racoviţă, Grigore Ghica II,<br />
Alexandru Mavrocordat, Nicolae Mavrocordat, Mihail Suţu, Alexandru<br />
Moruzi, Ion Sandu Sturdza, Gheorghe Duca <strong>şi</strong> firmane destinate domnilor<br />
români, rapoarte <strong>ale</strong> consulilor austrieci Raicevic <strong>şi</strong> Timoni la Bucureşti <strong>şi</strong><br />
Ia<strong>şi</strong>, referitoare la relaţiile comerci<strong>ale</strong><br />
cu Braşovul, protecţia negustorilor<br />
austrieci, probleme vam<strong>ale</strong>, comerţul cu cere<strong>ale</strong>, preţuri <strong>ale</strong> unor mărfuri,
Braşov<br />
precum <strong>şi</strong> scrisori <strong>ale</strong> unor negustori greci din Sibiu, cum ar fi Constantin<br />
Hagi Pop (aceste documente au stat la baza elaborării lucrărilor s<strong>ale</strong>).<br />
O altă categorie de documente este formată din scrisori de<br />
mulţumire primite de Dumitru Z. Furnică de la personalităţi <strong>şi</strong> societăţi<br />
pentru transmiterea volumelor s<strong>ale</strong> de documente privind comerţul<br />
românesc, planşe utilizate la ilustrarea lucrărilor <strong>şi</strong> stampe din diferite ţări.<br />
534. GHERCUASCU Toma<br />
●Anii extremi: 1787-1858, 5 u.a., inventar nr. 513.<br />
Colecţia este constituită din două cărţi domneşti de la Mihail Suţu<br />
<strong>şi</strong> Grigore<br />
Alexandru Ghica pentru mo<strong>şi</strong>a Movila, din judeţul<br />
, un registru cu transcrierea a 28 de acte (1787-1836) <strong>ale</strong><br />
mo<strong>şi</strong>ei Movileni, din acela<strong>şi</strong> judeţ, precum <strong>şi</strong> documente referitoare la<br />
mo<strong>şi</strong>a Mărăţei, judeţul .<br />
535. GROSS Carl<br />
●Anii extremi: 1854-1939, 11 u.a., inventar nr. 485.<br />
Fondul arhivistic conţine certificate de activitate <strong>ale</strong> farmacistului<br />
Carl Gross din Sighişoara, pentru anii 1872-1887, reţete farmaceutice, o<br />
fotografie <strong>şi</strong> o acuarelă C. Gross.<br />
536. GUST Alfred<br />
●Anii extremi: 1775-1949, 7 u.a., inventar nr. 465.<br />
Au fost clasate în acest<br />
fond albume <strong>ale</strong> familiei Gust <strong>şi</strong> state de<br />
plată pe anii 1944-1949<br />
pentru Alfred Gust.<br />
537. GYÁRFÁS<br />
●Anii extremi: 1626-1871,<br />
71 u.a., inventar nr. 931,<br />
limbile: română, maghiară, latină <strong>şi</strong> germană.<br />
Fondul familial Gyárfás<br />
din Leţ (Covasna), conţine porunci de la<br />
principele Transilvaniei Gheorghe Rakoczi I, împăraţii Austriei Leopold<br />
I, Iosif II, Francisc I <strong>şi</strong> împărăteasa Maria Tereza, scrisori, adeverinţe,<br />
declaraţii <strong>şi</strong> conscripţii de bunuri, despre proprietăţile<br />
nobiliare <strong>ale</strong><br />
familiilor Rety, Thury, Tassaly, Bodor, Benkö, Janko, Czrjek <strong>şi</strong> Gyárfás<br />
din cele trei scaune secuieşti:<br />
Kesdi, Sepsi <strong>şi</strong> Orbai, scaunele Gurghiu <strong>şi</strong><br />
Ciuc, localităţile<br />
Micăsasa, Chesler <strong>şi</strong> Făget de lângă Mediaş, precum <strong>şi</strong><br />
tabele genealogice <strong>ale</strong> familiilor Tomori <strong>şi</strong> Barta.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Covasna.<br />
239
240<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
538. GYURGYEVICH I. E.<br />
●Anii extremi: 1816-1976, 24 u.a., inventar nr. 458, 486,<br />
limbile: română, germană <strong>şi</strong> maghiară.<br />
Şi-au regăsit locul în acest fond personal manuscrisele unor<br />
lucrări despre istoria armenilor, evreilor, ţiganilor, colonizarea şvabilor<br />
în Satu Mare, viaţa <strong>şi</strong> activitatea pictorilor Friedrich Amerling (1803-<br />
1887) <strong>şi</strong> Friedrich Miess (1854-1935), istoricul fabricilor de hârtie din<br />
Transilvania, extrase din publicaţii <strong>şi</strong> ziare, memorii aparţinând lui E. I.<br />
Gyurgyevich, memorii <strong>ale</strong> Universităţii săseşti privind dreptul electoral,<br />
poezii scrise de Horia Petra Petrescu <strong>şi</strong><br />
un apel al lui V<strong>ale</strong>riu Branişte din<br />
anul 1922.<br />
539. KOGĂLNICEANU Mihail <strong>şi</strong> Vasile<br />
●Anii extremi: 1758-1929, 144 u.a., inventar nr. 393.<br />
În colecţie au fost ordonate documente referitoare la convocarea<br />
Divanurilor ad-hoc, o telegramă <strong>şi</strong> un mesaj de la domnitorul<br />
Alexandru Ioan Cuza, corespondenţa lui Mihail Kogălniceanu (1817-<br />
1891) <strong>şi</strong> Vasile Kogălniceanu (1863-1941), purtată cu Constantin<br />
Argetoianu, Ion Brătianu, Tiberiu Brediceanu, Petre P. Carp, Aron<br />
Densu<strong>şi</strong>anu,<br />
C. A. Rosetti, Nicolae Titulescu, A. T. Zissu, prefect de<br />
Argeş, o scrisoare a lui Ion Heliade Rădulescu de felicitare adresată<br />
regelui Carol I, o telegramă a ţarului Rusiei, Alexandru<br />
III, prin care î<strong>şi</strong><br />
anunţă vizita în România, una a prinţului Millan al Serbiei, un extras<br />
din Regulamentul<br />
Organic „oştirea românească” <strong>şi</strong> conceptul unui<br />
discurs aparţinând lui Ion Ghica.<br />
540. LACEA Constantin<br />
●Anii extremi: 1934-1950, 2 u.a., inventar nr. 536.<br />
Se păstrează în fondul profesorului Constantin Lacea corespondenţă<br />
în legătură cu elaborarea Marelui Dicţionar al Limbii Române <strong>şi</strong><br />
probleme de familie.<br />
541. LIŢU EMIL<br />
●Anii extremi: 1925,<br />
4 u.a., inventar nr. 508.<br />
Colecţia<br />
cuprinde poezii scrise de Ioan Urban Jarnic <strong>şi</strong> notiţe <strong>ale</strong><br />
acestuia referitoare la regina Elisabeta<br />
a <strong>României</strong>.
Braşov<br />
542. LUPAN Dumitru<br />
●Anii extremi: 1814-1924, 107 u.a., inventar nr. 504,<br />
limbile: română, germană <strong>şi</strong> greacă.<br />
Dumitru Lupan a colecţionat<br />
documente în legătură cu activitatea<br />
Liceului românesc din Braşov, salariile profesorilor, ajutoarele acordate<br />
de Eforia<br />
liceului, repararea sălii de gimnastică (1872), concertele<br />
organizate de Reuniunea Română de Gimnastică <strong>şi</strong> Cântări<br />
din Braşov.<br />
Semnalăm <strong>şi</strong> moţiunea votată la mitingul de protest de la Bucureşti din<br />
24 aprilie 1894, faţă de procesul memorandiştilor <strong>şi</strong> manifeste <strong>ale</strong><br />
„Tinerimii române” relative la acela<strong>şi</strong> eveniment.<br />
543. MĂRCULESCU<br />
E.<br />
●Anii extremi: 1823-1933,<br />
21 u.a., inventar nr. 400.<br />
Note zilnice, însemnări filosofice, însemnări privind activitatea<br />
ASTREI, o broşură despre constituirea unei instituţii de credit în<br />
Principatele Române (1864) <strong>şi</strong> invitaţii <strong>ale</strong> Reuniunii Femeilor Române<br />
din Braşov au fost colecţionate de E. Mărculescu.<br />
544. MOROIANU Gheorghe (1870-1945)<br />
●Anii extremi: 1829-1945, 362 u. a., inventar nr. 507,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
Profesorul <strong>şi</strong> rectorul Academiei<br />
de Înalte Studii Comerci<strong>ale</strong> <strong>şi</strong><br />
Industri<strong>ale</strong> din Cluj, licenţiat la universităţile din Belgia <strong>şi</strong> Franţa, doctor<br />
al Universităţii<br />
din Tübingen, Gheorghe Moroianu este cunoscut pentru<br />
activitatea sa depusă în Franţa <strong>şi</strong> Belgia în slujba unirii tuturor românilor.<br />
În colecţia sa au fost inventariate documente privitoare la<br />
mişcarea memorandistă, scrisori de la Paul Augustin,<br />
George Bariţiu,<br />
Maria Băiulescu,<br />
Andrei Bârseanu, G. Blondel, Victor Branişte, regele<br />
Carol II, Ovid Densu<strong>şi</strong>anu, Octavian Goga, Vasile Goldiş,<br />
Pantelimon<br />
Halippa, episcopul<br />
Vasile Hossu, Emil Isac, Victor Jinga, Popa Liseanu,<br />
Iuliu Maniu, Ion Mihalache, George G. Mironescu, Elena Popea, Ioan<br />
Raţiu, de la scriitorul englez R. W. Seton Watson, Dimitrie Sturdza,<br />
Alexandru Vaida-Voevod, Tudor Vianu <strong>şi</strong> Societatea etnografică din<br />
Paris.<br />
La acestea se adaugă opinii asupra lucrării lui Gheorghe<br />
Moroianu<br />
Luptele românilor transilvăneni pentru libertate <strong>şi</strong> opinia<br />
europeană, buletine informative interne <strong>şi</strong> britanice pentru anul 1940,<br />
tabele cu şcolile secundare de stat <strong>şi</strong> cu cele particulare minoritare <strong>şi</strong><br />
şcolile româneşti cu secţii minoritare pe anul 1928-1929, studiul Situaţia<br />
241
242<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
învăţământului românesc sub regimul maghiar <strong>şi</strong> a învăţământului<br />
maghiar sub regim românesc, genealogia familiei Turcă din Cernatul<br />
Săcele, întocmită de Ion I. Lapedatu, precum <strong>şi</strong> numeroase fotografii <strong>ale</strong><br />
personalităţilor politice <strong>şi</strong> cultur<strong>ale</strong> româneşti.<br />
545. MUŞLEA C. (1886-?)<br />
●Anii extremi: 1791-1943, 93 u.a., inventar nr. 399,<br />
limbile: română, germană <strong>şi</strong> maghiară.<br />
Colecţia lui C. Muşlea cuprinde o dare de seamă a Reuniunii<br />
Femeilor Române din Braşov, un proces-verbal al ASTREI din 1894, o<br />
cerere a lui Octavian Goga, secretar al ASTREI, scrisori de la Vasile<br />
Goldiş <strong>şi</strong> V. Teodor Păcăţianu, unele documente de la medicul Virgil<br />
Popea, un prospect pentru portul naţional român la femei <strong>şi</strong> apeluri <strong>ale</strong><br />
lui Andrei Şaguna.<br />
546. NISTOR Pompiliu<br />
●Anii extremi: 1820-1946,<br />
48 u.a., inventar nr. 511,<br />
limbile: română,<br />
germană <strong>şi</strong> italiană.<br />
În mica colecţie Pompiliu Nistor<br />
au fost ordonate documente<br />
privind activitatea Consiliului Dirigent, a Reuniunii Române de<br />
Gimnastică <strong>şi</strong> Cântări din Braşov, precum <strong>şi</strong> participarea românilor la<br />
adunarea din Cluj din 1 Decembrie 1918.<br />
De asemenea, regăsim documentul intitulat „ Hotărârea noastră”,<br />
text al adeziunii la Unirea Transilvaniei cu România, manifeste <strong>ale</strong><br />
Corpului voluntarilor<br />
ardeleni din Rusia <strong>şi</strong> Darniţa, <strong>ale</strong> Comitetului <strong>şi</strong><br />
Sfatului Naţional<br />
din Sibiu despre organizarea sfaturilor <strong>şi</strong> gărzilor<br />
naţion<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> Unirea cu România, corespondenţă<br />
a Legiunii Române din<br />
Praga <strong>şi</strong> manifeste<br />
<strong>ale</strong> soldaţilor „ro<strong>şi</strong>i” maghiari adresate soldaţilor<br />
români pentru fraternizare.<br />
547. OLTEANU Radu<br />
●Anii extremi: 1933-1939, 12 u.a., inventar nr. 533.<br />
Din activitatea avocatului Radu Olteanu,<br />
membru al Partidului<br />
Naţional<br />
Ţărănesc, s-au păstrat câteva documente <strong>şi</strong> fotografii. Menţionăm<br />
memoriile referitoare la situaţia avocaţilor din Botoşani, sechestrarea unor<br />
bunuri în comuna Măieruş, judeţul Braşov <strong>şi</strong> la Ştefan Foriş.<br />
De asemenea regăsim în acest fond un caiet cu însemnări <strong>şi</strong> copia<br />
scrisorii luptătorilor antifascişti deţinuţi la Braşov în 1936, precum <strong>şi</strong><br />
corespondenţă cu Petru Groza pe anii 1936-1939.
Braşov<br />
548. ONIŢIU Virgil (1864-1915)<br />
●Anii extremi: 1902-1917, 19 u.a., inventar nr. 392.<br />
În colecţia Virgil Oniţiu, profesor de limba română <strong>şi</strong> latină la<br />
Liceul românesc din Braşov, s-au păstrat articole <strong>şi</strong> note despre acesta,<br />
însemnări aparţinând lui Axente Banciu, profesor la Liceul „Andrei<br />
Şaguna”<br />
din Braşov, cugetări din opera lui Nicolae Iorga, un memoriu<br />
elaborat de Constantin Alimănişteanu, Ludovic Mrazec <strong>şi</strong> Vintilă<br />
Brătianu, privind industria petrolului <strong>şi</strong> liste cuprinzând numele<br />
prizonierilor români aflaţi în lagărele germane în primul război<br />
mondial.<br />
549. PODEA Ion<br />
●Anii extremi: 1918, 2 u.a., inventar<br />
nr. 925.<br />
Mica colecţie de documente conţine<br />
procese-verb<strong>ale</strong> <strong>ale</strong><br />
şedinţelor preoţ ilor ortodoc<strong>şi</strong> români de la „Washington-Day”, S.U.A.,<br />
din 22 februarie <strong>şi</strong> 9 martie 1918, referitoare la adeziunea acestora la<br />
unirea tuturor românilor.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.A.N.I.C.<br />
550. POPEA I.<br />
●Anii extremi: 1840-1899, 9 u.a., inventar nr. 396.<br />
S-au păstrat în colecţia I. Popea exemplare din „Foaie pentru<br />
Minte, Inimă <strong>şi</strong> Literatură” din octombrie 1840 <strong>şi</strong> ianuarie 1845,<br />
corespondenţă de familie <strong>şi</strong> o scrisoare de la Nicolae Iorga.<br />
551. PRECUP Aurel<br />
●Anii extremi: 1942, 1 u.a., inventar nr. 498.<br />
Singura unitate arhivistică a colecţiei este lucrarea lui Aurel Pop<br />
Cauzele care au înlesnit după<br />
Unire, la Braşov, sporirea populaţiei<br />
ungureşti, precum <strong>şi</strong> menţinerea<br />
supremaţiei economice minoritare.<br />
552. REBREANU<br />
Liviu (1885-1944)<br />
●Anii extremi: 1936, 1 u.a., inventar nr. 497.<br />
Pentru Liviu Rebreanu (născut în comuna Târlişua, judeţul<br />
Bistriţa-Năsăud), unul dintre cel mai importanţi romancieri români, se<br />
păstrează textul unei conferinţe ţinute la Braşov, cu prilejul aniversării<br />
a<br />
75 de ani de la crearea ASTREI.<br />
243
244<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
553. SAVU Ilie<br />
●Anii extremi: 1843-1861, 2 u.a., inventar nr. 496.<br />
Instrucţiuni pentru reprezentanţii bisericii româneşti „Sf. Nicolae”<br />
din Braşov <strong>şi</strong> memoriul semnat de Iosif Suluţiu-Sterca, Bologa <strong>şi</strong> Ioan<br />
Raţiu privind acordarea de drepturi eg<strong>ale</strong> românilor, sa<strong>şi</strong>lor <strong>şi</strong><br />
maghiarilor au fost colecţionate de Ilie Savu.<br />
554. SÂNJOANU N.<br />
●Anii extremi: 1935-1935, 1 u.a., inventar nr. 506.<br />
Colecţia cuprinde introducerea<br />
la lucrarea Boala de cârcei -<br />
pentru cei ce nu sunt doctori.<br />
555. STINGHE Sterie<br />
●Anii extremi:<br />
1835-1868, 5 u.a., inventar nr. 402.<br />
Pot fi cercetate în această colecţie compoziţii muzic<strong>ale</strong> <strong>ale</strong> lui<br />
Niki Popovici<br />
<strong>şi</strong> un document pentru Vama Ţării Româneşti.<br />
556. VOINA Dumitru<br />
●Anii extremi: 1972, 1 u.a., inventar<br />
nr. 487.<br />
Manuscrisul<br />
cursului „Istoricul contabilităţii pe perioada 1202-<br />
1945”, elaborat de prof. dr. Dumitru<br />
Voina, este clasat în această<br />
colecţie.
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> familial<br />
245<br />
► Direcţia Judeţeană Brăila a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong><br />
Brăila, Str. Plevnei, nr. 8 bis;<br />
tel.: 093/613147<br />
557. ALEXANDRESCU Vasile (1903-?)<br />
• Anii extremi: 1903-1945, 78 u.a., inventar nr. 185.<br />
Vasile Alexandrescu a fost profesor de limba română la licee din<br />
Dorohoi <strong>şi</strong> Brăila.<br />
Dintre documentele create de acesta enumerăm însemnări, caiete<br />
de dirigenţie, manuscrise literare, printre care <strong>şi</strong> poezii dedicate lui Mihai<br />
Eminescu, studii despre Mihai Eminescu, manuscrisul lucrării Eminescu<br />
văzut de poeţii noştri, apărută la Cernăuţi în 1940, corespondenţa purtată<br />
cu Vasile Băncilă, preotul Dumitru Furtună, Leca Morariu, profesor la<br />
Universitatea de la Cernăuţi, Ovidiu Papadima, George Vrabie <strong>şi</strong><br />
fotografii.<br />
Bibliografie:<br />
Nicolae Mocioiu, Gheorghe Iavorschi, Stanca Bounegru, Gabriela<br />
Vidis, Îndrumător în <strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Brăila, Bucureşti, 1979, p.<br />
273.<br />
558. ANTOHI Vasile (1891-?)<br />
• Anii extremi: 1899-1970, 27 u.a., inventar nr. 74.<br />
Au fost inventariate în acest fond documente rezultate din<br />
activitatea sindicală desfăşurată de Vasile Antohi în oraşul Brăila, statute<br />
sindic<strong>ale</strong>, împuterniciri de reprezentare sindicală, memoriul Sindicatului<br />
Naţional al Marinarilor Români din portul Brăila, corespondenţă primită<br />
de la Gheorghe Cristescu, Leonte Gheorghe, poetul George Buznea<br />
Moldoveanu <strong>şi</strong> fotografii.<br />
Bibliografie:<br />
Nicolae Mocioiu, Gheorghe Iavorschi, Stanca Bounegru, Gabriela<br />
Vidis, Îndrumător în <strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Brăila, Bucureşti, 1979, p.<br />
274.<br />
559. ARICESCU<br />
• Anii extremi: 1848-1950, 66 u.a., inventar nr. 180.<br />
Pentru Constantin D. Aricescu (1823-1886), istoric, arhivist <strong>şi</strong>
246<br />
Brăila<br />
editor de documente, director al <strong>Arhive</strong>lor Statului (1871-1876), s-au<br />
păstrat scrisori primite de la soţia sa Iulia, născută Ciocârdia, manuscrise<br />
literare, printre care <strong>şi</strong> poezii dedicate Revoluţiei de la 1848.<br />
Este ordonată în fond <strong>şi</strong> corespondenţa Iuliei Aricescu, precum<br />
<strong>şi</strong><br />
cea a altor membri ai familiei: Constantin C. Aricescu, colonelul<br />
Theodor Aricescu, Maria Aricescu Gregoriade, Nicu Gregoriade,<br />
ginerele lui C. D. Aricescu.<br />
Bibliografie:<br />
Nicolae Mocioiu,<br />
Gheorghe Iavorschi, Stanca Bounegru, Gabriela<br />
Vidis, Îndrumător în <strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Brăila, Bucureşti, 1979, p.<br />
275-277.<br />
560. AVESALOM V. Avesalom (1883-)<br />
• Anii extremi: 1883-1966, 19 u.a., inventar nr. 179.<br />
Avesalom V. Avesalom, licenţiat în drept, a fost prefect al<br />
judeţului<br />
Brăila în anul 1932.<br />
Documentele incluse în fond sunt memorii <strong>ale</strong> Prefecturii Brăila<br />
cu privire<br />
la aplicarea Legii de organizare administrativă a <strong>României</strong> din<br />
1930, manifestările studenţeşti din 1932, însemnări <strong>ale</strong> prefectului<br />
Avesalom, în legătură cu atmosfera în care s-a desfăşurat congresul<br />
studenţilor organizat la Brăila, în anul 1932, corespondenţă personală <strong>şi</strong><br />
fotografii.<br />
Bibliografie:<br />
Nicolae Mocioiu,<br />
Gheorghe Iavorschi, Stanca Bounegru, Gabriela<br />
Vidis, Îndrumător în <strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Brăila, Bucureşti, 1979, p.<br />
278.<br />
561. CÂRLAN M. Ştefan (1920-)<br />
• Anii extremi: 1940-1979, 16 u.a., inventar<br />
nr. 371.<br />
Din activitatea lui Ştefan Cârlan, participant la cel de-al doilea<br />
război mondial cu Regimentul 38 Infanterie, în Caucaz <strong>şi</strong> Cehoslovacia,<br />
s-au păstrat jurn<strong>ale</strong> de front (1941-1944), corespondenţă <strong>şi</strong> fotografii de<br />
pe frontul din Caucaz.<br />
562. DIANESCU N. Ion (1899-1980)<br />
• Anii extremi: 1907-1979, 44 u. a., inventar nr. 477.<br />
Ion Dianescu a fost profesor la Liceul „Nicolae Bălcescu” din<br />
Brăila.
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> familial<br />
Între documentele aparţinând acestuia menţionăm certificate de<br />
studii, programe <strong>ale</strong> Universităţii Populare Vălenii de Munte, conferinţe,<br />
articole<br />
publicate în diferite reviste <strong>şi</strong> corespondenţă primită de la Vasile<br />
Băncilă, Ovid Densu<strong>şi</strong>anu, Vasile Goraş <strong>şi</strong> fotografii.<br />
563. DOMUSCIU Theodor Alfred Basarab<br />
Tibereanu<br />
(1909- ?)<br />
• Anii extremi: 1931-1995, 17 u.a., inventar nr. 474.<br />
Poetul Alfred<br />
Basarab Tibereanu, originar din judeţul Cahul, a<br />
fost muzeograf<br />
la Brăila.<br />
În fondul arhivistic constituit pentru acesta au fost incluse<br />
corespondenţa cu Radu Baconschi,<br />
Miron Radu Paraschivescu, Lucian<br />
Predescu<br />
(privind Enciclopedia) <strong>şi</strong> Timonu Dominte, romancier din<br />
Transnistria, referitoare la publicarea poeziilor <strong>şi</strong> primirea în Uniunea<br />
Scriitorilor, precum <strong>şi</strong> manuscrisele unor volume de poezii <strong>şi</strong> fotografii.<br />
564. DE ROMA Petru, conte<br />
• Anii extremi: 1864-1946,<br />
31 u.a., inventar nr.76,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> greacă.<br />
În colecţia de documente a conţilor de Roma au fost ordonate<br />
documente aparţinând membrilor familiei (Petru, preşedinte al<br />
Comunităţii<br />
elene din Brăila, Adela, Alexandru, politician grec, Camille<br />
<strong>şi</strong> Candiano de Roma), referitoare la proprietăţile acestora din judeţul<br />
Brăila, navele maritime deţinute, despăgubirile de război datorate de<br />
statul român, Comunitatea grecilor din Brăila. Se mai află în fond<br />
manuscrise <strong>ale</strong> creaţiilor literare, inventare <strong>ale</strong> bibiliotecii lui Petru de<br />
Roma, fotografii de familie <strong>şi</strong> publicaţii în legătură cu familia.<br />
Bibliografie:<br />
Nicolae<br />
Mocioiu, Gheorghe Iavorschi, Stanca Bounegru, Gabriela<br />
Vidis, Îndrumător în <strong>Arhive</strong>le<br />
Statului judeţul Brăila, Bucureşti, 1979, p.<br />
288-289.<br />
565.<br />
GÂLCĂ V. Vasile (1893-1982)<br />
• Anii extremi: 1868-1978, 19 u.a., inventar<br />
nr. 364.<br />
Între documentele aparţinând lui Vasile<br />
V. Gâlcă, colonel,<br />
participant la cel de-al doilea război mondial, pe frontul 3 Ucrainean<br />
(1944), semnalăm manuscrise despre căpitanul Grigore Ignat, erou din<br />
primul război mondial, cetatea Brăilei, cetăţile genoveze de la Marea<br />
247
248<br />
Brăila<br />
Neagră,<br />
planuri <strong>şi</strong> schiţe; un album cu reproduceri <strong>şi</strong> fotografii<br />
reprezentând personalităţi din armata română <strong>şi</strong> rusă din timpul<br />
Războiului de Independenţă, aspecte de la serbările victoriei desfăşurate<br />
la Paris în 1919 <strong>şi</strong> trecerea în revistă a armatei române de către mareşalul<br />
Ferdinand Foch <strong>şi</strong> generalul Henri Mathias Berthelot.<br />
566. GEORGESCU George Theologu (1891-1966)<br />
• Anii extremi: 1873-1977, 132 u.a., inventar nr. 181.<br />
Fondul cuprinde documente create de familiile<br />
Georgescu<br />
( G eorg e Theologu)<br />
<strong>şi</strong> Dobroneanu (Lazăr), înrudite prin alianţă.<br />
Dintre documentele poetului George Georgescu Theologu<br />
reţin<br />
atenţia m anuscrisele creaţiei literare, partiturile muzic<strong>ale</strong> cu versuri <strong>ale</strong><br />
poetului,<br />
scrisori de la Clara Caudella (fiica compozitorului Eduard<br />
Caudella), de la muzicologul Viorel Cosma, profesorul Orest Tafrali,<br />
fotografii<br />
reprezentând familia, pe generalul Leon Cerchez, Eduard<br />
Caudella, Eugen Boureanu, Radu Rosetti etc., articole <strong>şi</strong> poezii publicate<br />
în diferite reviste.<br />
În corespondenţa Aureliei Georgescu, pictoriţă, soţia lui George<br />
Georgescu Theologu, regăsim scrisori de la Ana Blandiana, Ion Biberi,<br />
Vasile Goraş, Florica Perlea, fotografii, note <strong>şi</strong> însemnări despre<br />
căpitanul Dobroneanu<br />
L. Ion, căzut pe frontul de Est în al doilea război<br />
mondial.<br />
Bibliografie:<br />
Nicolae Mocioiu, Gheorghe Iavorschi, Stanca Bounegru, Gabriela<br />
Vidis, Îndrumător în <strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Brăila, Bucureşti, 1979, p.<br />
281-282.<br />
567. GORAŞ Vasile (1881-1975)<br />
• Anii extremi: 1914-1975, 23 u.a., inventar nr. 75.<br />
Vasile<br />
Goraş, licenţiat în limbi clasice la Ia<strong>şi</strong>, a fost profesor de<br />
latină, greacă, română <strong>şi</strong> istorie la Liceul „Nicolae<br />
Bălcescu” din Brăila.<br />
În fondul constituit pentru acesta se regăsesc<br />
situaţii financiare <strong>ale</strong><br />
profesori lor de la Liceul „Nicolae Bălcescu”, corespondenţă primită de la<br />
diferiţi artişti: Nicu Apostolescu <strong>şi</strong> G. Niculescu-Bassu, tenori la Opera<br />
Română, Al. Ionescu Ghibericon, actor <strong>şi</strong> Mihail Sebastian, în legătură<br />
cu aniversarea<br />
a 75 de ani de la înfiinţarea liceului (1939) <strong>şi</strong> fotografii.<br />
Bibliografie:
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> familial<br />
Nicolae Mocioiu, Gheorghe Iavorschi, Stanca Bounegru, Gabriela<br />
Vidis, Îndrumător în <strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Brăila, Bucureşti, 1979, p.<br />
283.<br />
568. HASNAŞ<br />
• Anii extremi: 1781-1965, 122 u.a., inventar nr. 107.<br />
Familia Hasnaş este originară din Moldova, o ramură a familiei<br />
este cea deschisă de Spiridon Hasnaş, <strong>ale</strong> cărui documente sunt ordonate<br />
în fon d.<br />
Cele mai multe dintre<br />
documentele fondului aparţin lui Spiru<br />
Hasnaş (născut în 1873, în Dumbrăveni, judeţul Botoşani), procuror <strong>şi</strong><br />
judecător<br />
la Galaţi <strong>şi</strong> Brăila, scriitor <strong>şi</strong> redactor al ziarului „Dunărea de<br />
Jos”. Dintre ele amintim manuscrisele operelor literare proprii, nuvele,<br />
teatru <strong>şi</strong> pe cele primite spre publicare de la Gh. Eftimiu, Margareta<br />
Isbăşoiu, Nicolau George etc.<br />
Pentru Ion Hasnaş, inginer silvic <strong>şi</strong> Gheorghe Hasnaş (1880-<br />
1966), profesor de contabilitate au fost clasate în fond caiete de cursuri,<br />
corespondenţă <strong>şi</strong> fotografii, iar de la profesoara Victoria Hasnaş<br />
corespondenţă privind Legiunea de Străjere Covurlui.<br />
Bibliografie:<br />
Nicolae Mocioiu, Gheorghe Iavorschi, Stanca Bounegru, Gabriela<br />
Vidis, Îndrumător în <strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Brăila, Bucureşti, 1979, p.<br />
284-285.<br />
569. IOAN<br />
• Anii extremi: 1857-1982, 23 u.a., inventar nr. 365.<br />
Fondul este constituit din documente create de membrii <strong>şi</strong><br />
prietenii familiei Ioan. Reţin atenţia brevetul pentru medalia „Crucea<br />
trecerii Dunării”<br />
conferită căpitanului Ioan Dumitrache, comandant de<br />
escadron în Războiul de<br />
Independenţă <strong>şi</strong> o fotografie a acestuia, realizată<br />
într-un atelier din Brăila, precum <strong>şi</strong> unele fotografii de la Odessa din<br />
timpul celui de al doilea război mondial.<br />
570. IONESCU Gheorghe (1882-?)<br />
• Anii extremi: 1876-1978, 22 u.a., inventar nr. 210.<br />
Documentele incluse în fond aparţin lui Gheorghe Ionescu (1882-<br />
1898), Haralamb Ionescu (1907-1922), Mariei Ionescu (1912-1926) <strong>şi</strong><br />
sunt în mare parte scrisori, cărţi poşt<strong>ale</strong> (de<br />
la Petru Groza) <strong>şi</strong> fotografii<br />
249
250<br />
Brăila<br />
(sergen tul Gheorghe Ionescu, participant la Războiul de Independenţă,<br />
atelier R. Rigopulo, Brăila).<br />
571. IONESCU Ion C.<br />
• Anii extremi: 1836-1977, 7 u.a., inventar nr. 500.<br />
Din activitatea profesorului brăilean, Ion C. Ionescu au fost<br />
arhivate note de călătorie, însemnări, scrisori primite de la foşti colegi <strong>şi</strong><br />
elevi, manuscrise <strong>ale</strong> unor poezii,<br />
cărţi poşt<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> fotografii.<br />
572. ISTRATI Panait (1884-1935)<br />
• Anii extremi: 1902-1984, 41 u.a., inventar nr. 405.<br />
Colecţia este formată din cărţi poşt<strong>ale</strong> trimise de Panait Istrati,<br />
scriitor de limbă franceză <strong>şi</strong> română, între anii 1925-1931, din Franţa,<br />
Austria, Elveţia, Ia<strong>şi</strong> <strong>şi</strong> Bucureşti, fotografii <strong>ale</strong> scriitorului <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> soţiei<br />
s<strong>ale</strong>, Margareta, precum <strong>şi</strong> din corespondenţa cu Nicu Constantinescu,<br />
frizer din Brăila, prieten cu Panait Istrati.<br />
573. MALCOCI D. Vasile<br />
• Anii extremi: 1856-1968, 15 u.a., inventar nr. 499,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
În colecţia Vasile D. Malcoci au fost ordonate documente<br />
referitoare la viaţa lui I. Vasile D. Malcoci, comerciant <strong>şi</strong> proprietar din<br />
Brăila ( 1856-1859),<br />
brevete de ordine <strong>şi</strong> medalii conferite lui Vasile D.<br />
Malcoci, ofiţer <strong>şi</strong> inginer hotarnic <strong>şi</strong> cărţi<br />
poşt<strong>ale</strong> aparţinând altor membri<br />
ai familiei.<br />
574. MANOLESCU Sorin (1895-1981)<br />
• Anii extremi: 1915-1975, 37 u.a., inventar nr. 184,<br />
limbile: română, franceză, greacă <strong>şi</strong> italiană.<br />
Pictorului Sorin Manolescu s-a născut în anul 1895, în comuna<br />
Armăşeşti, judeţul<br />
Ialomiţa, a absolvit Academia Comercială, <strong>şi</strong>-a luat<br />
doctoratul în ştiinţe economice <strong>şi</strong> juridice la Genova.<br />
Pe lângă documentele relative la preocupările profesion<strong>ale</strong>,<br />
la<br />
expoziţiile<br />
<strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> saloanele ofici<strong>ale</strong> de pictură din Bucureşti,<br />
menţionăm <strong>şi</strong> corespondenţa cu pictorii Mihail Gavrilov, Gheorghe<br />
Naum, Pantelimon Vedenischi, Ion Teodorescu-Sion,<br />
cu profesorul<br />
Vlădescu-Răcoasa, teza de doctorat a pictorului, brevete de acordare a<br />
diferitelor ordine <strong>şi</strong> albume cu fotografii.
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> familial<br />
Bibliografie:<br />
Nicolae Mocioiu, Gheorghe Iavorschi, Stanca Bounegru, Gabriela<br />
Vidis, Îndrumător în <strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Brăila, Bucureşti, 1979, p.<br />
286-287.<br />
575. MARINESCU Gheorghe (1895-1980)<br />
• Anii extremi: 1832-1985, 123 u.a., inventar nr. 383.<br />
Gheorghe Marinescu a absolvit Şcoala Politehnică din Bucureşti,<br />
a fost director în Serviciul tehnic al Primăriei<br />
Brăila.<br />
În fond regăsim<br />
documente rezultate din activitatea depusă de<br />
inginerul<br />
Gheorghe Marinescu pentru editarea revistei „An<strong>ale</strong>le Brăilei”,<br />
scrisori de la filosoful Vasile Băncilă, de la Gheorghe Brătianu, Ioan<br />
Ciupală, administratorul Domeniului Coroanei, Borca din judeţul Neamţ,<br />
Gheorghe Eminescu,<br />
Vasile Goraş, Nicolae Iorga, George Hutchison,<br />
secreta r al Societăţii <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> de Geografie de la Washington,<br />
Mihail<br />
Manoilescu, Simion Mehedinţi, Ion Mihalache, Ion Marin Sadoveanu,<br />
Ion Vârtosu,<br />
Ioan C. Filitti, Iorgu Iordan <strong>şi</strong> Petre Pintilie, scriitor brăilean<br />
<strong>şi</strong> fotografii.<br />
576. SECAN Gh. Constantin (1892-?)<br />
• Anii extremi: 1916-1939, 7 u.a., inventar nr. 363.<br />
Constantin Gh. Secan, lt. colonel în armata română, s-a născut la<br />
Galaţi. În timpul celui de al doilea război mondial a activat la<br />
Comandamentul Etapelor de Est, a fost demobilizat în anul 1945.<br />
Pentru acesta s-au păstrat certificate de stare civilă <strong>şi</strong> de studii,<br />
brevete pentru decoraţii, fotografii <strong>şi</strong> albume reprezentând cadre militare,<br />
printre care <strong>şi</strong> pe cele <strong>ale</strong> Regimentului 5 Grăniceri.<br />
577. SECĂREANU Lucia<br />
• Anii extremi: 1909-1948, 15 u.a., inventar nr. 182,<br />
limbilele:<br />
română, franceză <strong>şi</strong> germană.<br />
Fondul este constituit din caiete cu însemnări zilnice <strong>ale</strong> Luciei<br />
Secăreanu pentru anii 1909-1947, cu referi la probleme <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> de<br />
familie, situaţia politică din ţară, din Germania <strong>şi</strong> Anglia, moartea regelui<br />
Ferdinand, starea de spirit a populaţiei în timpul celor două războaie<br />
mondi<strong>ale</strong>.<br />
578. SERESCU Alexandru (1890-?)<br />
• Anii extremi: 1889-1982, 66 u.a., inventar nr. 208.<br />
251
252<br />
Brăila<br />
Dintre documentele create de Alexandru Serescu, inginer<br />
hotarnic,<br />
şef al Serviciului tehnic al judeţului Brăila, originar din Balta<br />
Albă, judeţul Râmnicu Sărat, semnalăm memoriile pentru anii 1913,<br />
1916-1918, 1944-1945, o scrisoare de la Vasile Sadoveanu, fratele lui<br />
Mihail Sadoveanu, situaţii <strong>ale</strong> Serviciului tehnic al judeţului Brăila<br />
pentru anii 1935-1945, planurile podului de pe Călmăţui, un arbore<br />
genealogic <strong>şi</strong> fotografii.<br />
Bibliografie:<br />
Nicolae Mocioiu, Gheorghe Iavorschi, Stanca<br />
Bounegru, Gabriela<br />
Vidis, Îndrumător în <strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Brăila, Bucureşti, 1979, p.<br />
290.<br />
579. TEMELIESCU Ion Temelie (1888-?)<br />
• Anii extremi: 1914-1958, 6 u.a., inventar nr. 475.<br />
Din activitatea lui Ion Temelie Temeliescu (Gogu), secretar al<br />
Sindicatului lucrătorilor în lemn din Brăila, secretar al Comitetului<br />
orăşenesc P.C.R. Brăila, s-au<br />
păstrat o autobiografie, un memoriu adresat<br />
Asociaţiei foştilor deţinuţi<br />
politici <strong>şi</strong> antifascişti în 1958, o carte poştală<br />
de pe front<br />
(1916) <strong>şi</strong> fotografii.<br />
580. TEODORESCU Nistor (1893-1979)<br />
• Anii extremi: 1915-1979, 7 u.a., inventar nr. 329.<br />
Generalul Nistor Teodorescu s-a născut la Nicoreşti,<br />
judeţul<br />
Vrancea în anul 1893. În primul război mondial a comandat o subunitate<br />
de grăniceri,<br />
a fost luat prizonier. Al doilea război modial îl găseşte la<br />
comanda unui detaşament de grăniceri, înglobat în Divizia germană 3 de<br />
munte, în zona Câmpulung Moldovenesc.<br />
Din fondul personal Nistor Teodorescu fac parte memorii de<br />
război, conferinţe <strong>şi</strong> expuneri, scrisori primite de creatorul arhivei de la<br />
foştii camarazi de arme, brevete pentru<br />
acordarea unor decoraţii <strong>şi</strong><br />
fotografii.<br />
Bibliografie:<br />
Gheorghe Iavorschi, Fondul personal „General Nistor<br />
Teodorescu”, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 2, 1984, p. 194-196.<br />
581. ŢANE<br />
• Anii extremi: 1847-1985, 163 u.a., inventar nr. 183.
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> familial<br />
Fondul familial Ţane cuprinde documente ce au aparţinut<br />
descendenţilor lui Sficiu Ţane, bulgar stabilit la Brăila.<br />
Dintre membrii familiei s-a remarcat Nicolae Ţane (1903-1986),<br />
profesor de pedagogie la Şcoala normală de învăţători din Cetatea Albă,<br />
finanţa tor al revistei „Cetatea Albă” (1930-1938). Pentru acesta se<br />
regăsesc<br />
documente privind activitatea pedagogică, scrisori primite de la<br />
foşti colegi <strong>şi</strong> elevi, fotografii, albume <strong>şi</strong> articole publicate în ziare <strong>şi</strong><br />
reviste.<br />
În fond se află <strong>şi</strong> documente despre pictorul Mihail Grecu (1936-<br />
1985), elev al lui Nicolae Ţane, Elena Aurora P. Ţane, fostă şefă a fili<strong>ale</strong>i<br />
Brăila a <strong>Arhive</strong>l or Statului<br />
<strong>şi</strong> albume cu fotografii.<br />
Bibliografie:<br />
Nicolae Mocioiu, Gheorghe Iavorschi, Stanca Bounegru,<br />
Gabriela<br />
Vidis, Îndrumător în <strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Brăila, Bucureşti, 1979, p.<br />
291.<br />
253
254<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
► Direcţia Judeţeană Buzău a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong><br />
Buzău, Str. N. Bălcescu, nr. 42;<br />
tel.: 038/719465<br />
582. BUTTU Constanţa<br />
●Anii extremi: 1891-1948, 22 u.a., inventar nr. 1315.<br />
Regăsim în această colecţie schiţe, planuri <strong>şi</strong> acte de proprietate<br />
<strong>ale</strong> Constanţei <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> lui Romulus Buttu pentru terenuri <strong>şi</strong> Fabrica de<br />
cherestea din comuna Chiojdeni, judeţul Buzău, contestaţii la aplicarea<br />
Reformei agrare din 1945, contracte de împrumut încheiate între<br />
Societatea de Credit Funciar Român <strong>şi</strong> Alexandru Marghiloman <strong>şi</strong><br />
corespondenţă de familie.<br />
583. CAPOTĂ<br />
• Anii extremi: 1893-1948, 3 u.a., inventar nr. 1990.<br />
În cele trei unităţi arhivistice <strong>ale</strong> fondului au fost incluse<br />
corespondenţa familiei Capotă, originară din Râmnicu Sărat <strong>şi</strong><br />
documente de stare civilă, referitoare la probleme economice.<br />
584. CERKEZ Emil<br />
●Anii extremi: 1856-1939, 49 u.a., inventar nr. 1217.<br />
Au fost ordonate în acest fond corespondenţă <strong>şi</strong> amintiri în<br />
legătură cu Războiul de Independenţă, primul război mondial, moştenirea<br />
Perieţeanu, aplicarea Reformei agrare din 1945, genealogia familiei<br />
Cerkez <strong>şi</strong> a familiilor înrudite, catastife <strong>ale</strong> pădurii Budeşti <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> mo<strong>şi</strong>ei<br />
Plopii Ierculeşti, judeţul Râmnicu-Sărat.<br />
585. DUNKA<br />
●Anii extremi: 1644-1942, 23 u.a., inventar nr. 1202.<br />
Documentele create de familia Dunka, originară din Polonia,<br />
cuprind informaţii despre membrii acesteia, printre care <strong>şi</strong> George<br />
Dunka, absolvent al Şcolii tehnice de la Stuttgart, membru titular al<br />
Societăţii Astronomice din Franţa <strong>şi</strong> despre administrarea mo<strong>şi</strong>ilor<br />
Bălăceanu <strong>şi</strong> Cochirleanca, din judeţul Buzău.<br />
Menţionăm existenţa unor brevete de înaintare în grade militare <strong>şi</strong><br />
acordarea de ordine aparţinând lui George Dunka <strong>şi</strong> a unei monografii a<br />
familiei.
Buzău<br />
586. FOARFECĂ<br />
●Anii extremi: 1931-1946, 14 u.a., inventar nr. 1320.<br />
Direcţia Judeţeană Buzău a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> conservă <strong>şi</strong><br />
documente create de familia Foarfecă, din Râmnicu-Sărat, în special,<br />
corespondenţă relativă<br />
la aplicarea Reformei agrare din anul 1945.<br />
587. MACAROVICI George<br />
●Anii extremi: 1870-, 7 u.a., inventar nr. 1225,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> franceză.<br />
În fondul creat de judecătorul George<br />
Macarovici, au fost incluse<br />
documente despre<br />
administrarea mo<strong>şi</strong>ei Plopii Vechi din Râmnicu Sărat,<br />
prizonierii români din primul război mondial <strong>şi</strong> fotografii din oraşul<br />
Râmnicu<br />
Sărat, corespondenţă de familie.<br />
588. ZAMFIRESCU Alexandru<br />
●Anii extremi: 1914-1948, 32 u.a., inventar nr. 1922,<br />
limbile: română, italiană <strong>şi</strong> franceză.<br />
Documentele ordonate în fondul personal<br />
Alexandru Zamfirescu:<br />
corespondenţă de<br />
familie, fotografii, schiţe <strong>şi</strong> planuri <strong>ale</strong> proprietăţilor, se<br />
referă la administrarea mo<strong>şi</strong>ei Dragosloveni,<br />
judeţul Vrancea <strong>şi</strong> pădurii<br />
„Căpăţâna”,<br />
judeţul Râmnicu-Sărat, la aplicarea Reformei agrare din<br />
1945 <strong>şi</strong> la pagube de război.<br />
255
256<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
► Direcţia Judeţeană Caraş-Severin a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong><br />
Caransebeş, Str. Bistrei, nr.2;<br />
tel.: 055/512981<br />
589. CATANĂ George (1865-1944)<br />
●Anii extemi: 1876-1944, 16 u.a., inventar nr. 216.<br />
Colecţia George Catană este constituită din manuscrise <strong>ale</strong><br />
povestirilor <strong>şi</strong> poveştilor publicate de folcloristul <strong>şi</strong> învăţătorul George<br />
Catană în timpul vieţii, în volumele În ceasuri de odihnă, Amintiri <strong>şi</strong><br />
povestiri <strong>şi</strong> Poveştile Banatului, <strong>ale</strong> scenetelor <strong>şi</strong> poeziilor populare, <strong>ale</strong><br />
unor studii etnografice, religioase <strong>şi</strong> istorice, precum <strong>şi</strong> din însemnări<br />
despre bisericile din Brebu <strong>şi</strong> Cornuţel, din Banat.<br />
Bibliografie:<br />
Constantin Brătescu, Istorie <strong>şi</strong> cultură în <strong>Arhive</strong>le Caraş-<br />
Severinului, Îndrumător, Bucureşti, 1997, p. 165-167.<br />
590. CORNEAN Nicolae<br />
●Anii extemi: 1939, 1 u.a., inventar nr. 119.<br />
Singura unitate arhivistică a colecţiei este reprezentată de<br />
monografia Eparhiei Caransebeş (manuscris).<br />
591. DRAGALINA (1860-1916)<br />
●Anii extemi: 1844-1954, 61 u.a., inventar nr. 118.<br />
În fondul familial Dragalina au fost ordonate documente<br />
aparţinând membrilor familiei generalului Ion Dragalina: Alexandru,<br />
tatăl generalului, funcţionar, Alexandru, fratele generalului <strong>şi</strong> Corneliu<br />
Dragalina, fiul generalului, ataşat militar la Budapesta.<br />
Generalul Ion Dragalina (1860-1916), unul dintre cei mai<br />
renumiţi ofiţeri ai armatei române din primul război mondial, s-a născut<br />
la Caransebeş, părinţii săi fiind originari din localitatea Borlova, sat<br />
aşezat pe malul râului Sebeş.<br />
O mare parte dintre documentele incluse în fond se referă la viaţa<br />
<strong>şi</strong> activitatea generalului Ion Dragalina, cel care a condus operaţiunile<br />
militare din zona Timiş-Cerna <strong>şi</strong> a organizat rezistenţa armată în V<strong>ale</strong>a<br />
Jiului, în anul 1916. Acestea sunt certificate şcolare, aprecieri de<br />
serviciu, decrete reg<strong>ale</strong> pentru acordarea de ordine <strong>şi</strong> avansarea în grade<br />
militare, ordine de operaţiuni <strong>ale</strong> Armatei I, Divizia I din zona Turnu<br />
Severin, buletine de informaţii de pe front (din anul 1916) <strong>şi</strong> manuscrise
Caraş-Severin<br />
<strong>ale</strong> unor lucrări cu caracter militar redactate în anii 1914-1915.<br />
De asemenea, se regăsesc în acest fond memoriile căpitanului<br />
Alexandru<br />
Gărdescu, în legătură cu operaţiunile militare desfăşurate în<br />
Oltenia <strong>şi</strong> fotografii reprezentând pe generalul Ion Dragalina, pe Elena<br />
soţia acestuia <strong>şi</strong> alţi membri ai familiei.<br />
Bibliografie:<br />
Constantin Brătescu,<br />
Istorie <strong>şi</strong> cultură în <strong>Arhive</strong>le Caraş-<br />
Severinului,<br />
Îndrumător, Bucureşti, 1997, p. 156-159.<br />
592. JUMANCA Pavel (1886-1975)<br />
●Anii extemi: 1856-1965, 11 u. a., inventar nr. 521.<br />
Învăţătorul Pavel Jumanca a transmis urma<strong>şi</strong>lor un mare număr de<br />
caiete cu<br />
memorii ce acoperă tinereţea acestuia, perioadele de elev <strong>şi</strong> cadru<br />
didactic („Învăţător de şcoală românescă în vremea stăpânirii ungureşti”), ce<br />
descriu luptele de la Mărăşeşti <strong>şi</strong> refugiul, precum <strong>şi</strong> destrămarea Imperiului<br />
Ţarist. În caietul VI, intitulat „În România Mare” sunt prezentate<br />
evenimentele din Caransebeş din noiembrie-decembrie 1918, ocupaţia sârbă<br />
<strong>şi</strong> franceză, intrarea armatei române în oraş în anul 1919.<br />
Bibliografie:<br />
Constantin Brătescu,<br />
Istorie <strong>şi</strong> cultură în <strong>Arhive</strong>le Caraş-<br />
Severinului,<br />
Îndrumător, Bucureşti, 1997, p.168-169.<br />
593. NEMEŞ Vasile<br />
●Anii extemi:1792-1937,<br />
40 u.a., inventar nr. 415.<br />
Învăţătorul<br />
Vasile Nemeş, iubitor de istorie românească a adunat<br />
în colecţia<br />
sa documente referitoare la viaţa <strong>şi</strong> rolul localităţilor din<br />
V<strong>ale</strong>a Almăjului, Rudăria, Bănia <strong>şi</strong> Bozovici. Printre ele semnalăm o<br />
listă cu numele elevilor ce urmau să fie şter<strong>şi</strong> din evidenţele şcolii<br />
româneşti din Rudăria <strong>şi</strong> cu cei recrutaţi pentru şcoala germană (1885),<br />
însemnări zilnice din anii 1857-1895 <strong>ale</strong> învăţătorului Craia din Rudăria,<br />
o foaie volantă cuprinzând poezia „Revedere frăţească” de Doamna<br />
Smara, dedicată ardelenilor <strong>şi</strong> bănăţenilor care au participat la jubileul<br />
din 1906. De asemenea, dintre documentele colecţiei mai enumerăm<br />
jurnalul de front <strong>şi</strong> memoriile lui Alimpiu Radulea (pentru anii 1915-<br />
1917), învăţător la şcoala din Ritişor (azi în Iugoslavia) <strong>şi</strong> la cea din<br />
Rudăria, cântece ostăşeşti culese de la militarii români din armata austroungară<br />
în timpul primului război mondial, conscripţia satului Rudăria din<br />
anii 1855-1897 (azi Eftimie Murgu), o stampă <strong>şi</strong> un tabel cu locuitorii<br />
257
258<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
acestei localităţi căzuţi în primul război mondial, precum <strong>şi</strong> partituri<br />
muzic<strong>ale</strong> dedicate lui Eftimie Murgu, compuse de Ioan Vida.<br />
594. NOVACOVICI Romulus<br />
●Anii extemi: 1881-1927, 7 u.a., inventar nr. 426.<br />
Cele şapte unităţi arhivistice ordonate<br />
în colecţie cuprind<br />
documente referitoare la viaţa învăţătorului Emilian Novacovici din<br />
Răcăjdia,<br />
judeţul Caraş, la activitatea depusă de acesta pentru organizarea<br />
vieţii politice a românilor din cercul Răcăjdia <strong>şi</strong> educaţia elevilor.<br />
La acestea se adaugă <strong>şi</strong> apeluri <strong>ale</strong> Partidului Naţional Român,<br />
manifeste <strong>ale</strong> tinerimii academice române din Transilvania <strong>şi</strong> Banat<br />
adresate<br />
memorandiştilor arestaţi, scrisori primite de Emilian Novacovici<br />
de la redacţia ziarului „Poporul Român” din Budapesta <strong>şi</strong> trimise de<br />
acesta din Lagărul de internaţi politici de la Kabold, Ungaria, soţiei s<strong>ale</strong>,<br />
Carolina, scrisori de familie <strong>şi</strong> decupaje din ziarele vremii.<br />
Bibliografie:<br />
Constantin<br />
Brătescu, Istorie <strong>şi</strong> cultură în <strong>Arhive</strong>le<br />
Caraş-<br />
Severinului, Îndrumător,<br />
Bucureşti, 1997, p.160-164.<br />
Idem, Fondul personal „Romulus Novacovici”, în „Revista<br />
<strong>Arhive</strong>lor”, nr. 4, 1985, p. 408-412.<br />
595. POIENARIU Goian Aurel<br />
●Anii extemi: 1910-1957, 4 u.a., inventar nr. 264.<br />
Colecţia este constituită din manuscrisele<br />
unor poezii <strong>ale</strong><br />
lui Aurel Goian Poienariu, câteva numere din publicaţia editată de acesta<br />
„Solia Graniţei”, autobiografia <strong>şi</strong> o fotografie a poetului.<br />
596. VELOVAN Ştefan – BIJU Mircea Traian<br />
●Anii extemi: 1859-1948, 81 u.a., inventar nr. 988,<br />
Docume<br />
ilii din oraş <strong>şi</strong> de către<br />
Ştefan<br />
mbrii acestei familii, cum ar fi: arborele<br />
1<br />
limbile: română, germană, maghiară <strong>şi</strong> franceză.<br />
ntele fondul au fost create de Eftimie <strong>şi</strong> Elisabeta Biju din<br />
Caransebeş, membrii unei bogate <strong>şi</strong> respectate fam<br />
Velovan, mare pedagog al şcolii româneşti, căsătorit cu Ana, fiica<br />
celor doi învăţători.<br />
<strong>Arhive</strong>le <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong> din Caraş-Severin conservă mai multe<br />
documente provenind de la me<br />
1 Denumirea fondului a fost stabilită de Biju Mircea Traian.
Caraş-Severin<br />
genealogic<br />
al familiei Biju, acte de stare civilă, certificate şcolare <strong>şi</strong><br />
fotografii.<br />
Menţionăm existenţa unor scrisori aparţinând lui Mihai Biju, fiul<br />
lui Eftimie <strong>şi</strong> al Elisabetei Biju, referioare la tipărirea unor hărţi <strong>ale</strong><br />
Banatului<br />
<strong>şi</strong> a inventarului bibliotecii acestuia, precum <strong>şi</strong> a unor<br />
documente provenind de la fratele acestuia, Alexandru, inginer, despre<br />
trecerea în România, renunţarea la cetăţenia maghiară <strong>şi</strong> activitatea<br />
desfăşurată în cadrul Epitropiei Aşezămintelor Brâncoveneşti.<br />
Reţin atenţia <strong>şi</strong> fotografiile pictoriţei Alexandrina Biju <strong>şi</strong> un imn al<br />
Liceului „Radu Greceanu” din Slatina, compus de profesorul Traian<br />
Biju.<br />
Pentru Ştefan Velovan se păstreză documente privitoare la<br />
numirea ca profesor la şcoli de învăţători din Bucureşti, Câmpulung<br />
Muscel<br />
<strong>şi</strong> Craiova <strong>şi</strong> la participarea sa la redactarea Enciclopediei<br />
Române publicată de ASTRA de la Sibiu.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.A.N.I.C.<br />
Bibliografie:<br />
Constantin<br />
Brătescu, Ştefan<br />
Velovan. Pedagog <strong>şi</strong> filozof român<br />
(1852- 1932), Editura Ionescu, Caransebeş, 2000, 134 p.<br />
597. VINTILĂ Petru (n. 1922)<br />
●Anii extemi: 1874-1982, 68 u.a., inventar nr. 382.<br />
Fondul arhivistic al scriitorului Petru Vintilă cuprinde documente<br />
<strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> de familie, rezultate din activitatea ziaristică, corespondenţă<br />
cu Camil<br />
Baltazar, Radu Cârneci, Aurel Cosma, Nichifor Mihuţa, Mircea<br />
Şerbănescu, Dragoş Vicol, precum <strong>şi</strong> Uniunea Scriitorilor <strong>şi</strong> diverse<br />
edituri.<br />
Au fost incluse în fond manuscrisele ştiinţifice <strong>şi</strong> literare <strong>ale</strong> lui<br />
Petru Vintilă,<br />
între care menţionăm lucrările Cum era Eminescu,<br />
Culegere<br />
de documente, mărturii <strong>şi</strong> evocări, Dicţionarul de geografie<br />
literară, Romanul cronologic Eminescu, romanul Horea, studiul<br />
Veteranul doctor Isac, privitor la unul dintre medicii lui Eminescu,<br />
precum <strong>şi</strong> manuscrise aparţinând altor scriitori ca Fănuş Neagu <strong>şi</strong> Aurel<br />
Cosma.<br />
Au fost ordonate în fond <strong>şi</strong> lucrări artistice <strong>ale</strong> lui Petru Vintilă<br />
schiţe, desene,<br />
fotografii <strong>şi</strong> vederi. Dintre fotografii, semnalăm pe aceea<br />
care reprezintă<br />
intrarea armatei române în Oraviţa la 3 august 1919.<br />
259
260<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
► Direcţia Judeţeană Călăra<strong>şi</strong> a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong><br />
Călăra<strong>şi</strong>, Str. Pompierilor, nr. 1;<br />
tel.: 042/316118<br />
598. BELCIN Stan Lazăr (1902-1982)<br />
• Anii extremi: 1902-1982, 94 u.a., inventar nr. 207.<br />
Lazăr Stan Belcin, licenţiat în litere <strong>şi</strong> filosofie, s-a născut în<br />
localitatea Griviţa, judeţul Ialomiţa, a fost magistrat la Miercurea Ciuc,<br />
apoi avocat <strong>şi</strong> profesor la Călăra<strong>şi</strong>, primar al oraşului în anul 1938 <strong>şi</strong> ajutor<br />
de primar până în 1940. S-a remarcat prin activitatea depusă la Liga<br />
Culturală – secţia Ialomiţa, ca director al Ateneului Popular Ialomiţa din<br />
Călăra<strong>şi</strong>, preşedinte al societăţii sportive „Freamătul ”, ca membru al<br />
„Fundaţiilor Reg<strong>ale</strong>” – subdirecţia Călăra<strong>şi</strong> <strong>şi</strong> ca publicist la gazetele<br />
„Acţiunea”, „Viaţa Bărăganului”, „Gazeta Ialomiţenilor” etc.<br />
Între documentele incluse în fond semnalăm un jurnal de război, în<br />
două volume (1942-1944), articole despre personalităţile ce au vizitat oraşul:<br />
Iancu Brezeanu, Nicolae Iorga, Cezar Petrescu, Bibliografia istorică <strong>şi</strong> literară<br />
a Bărăganului, primită de la profesorul Nicolae Scăunaş, statutului Universităţii<br />
Populare „Ialomiţa” - Călăra<strong>şi</strong>, din anul 1927, corespondenţa primită de la<br />
scriitorul George Acsinteanu, arheologul Vladimir Dumitrescu, Ştefania<br />
Petrescu, soţia lui Cezar Petrescu, Liviu Rebreanu, poeţii Octav Sangeţiu <strong>şi</strong><br />
Teodor Scarlat, istoricul I. D. Ştefănescu, baritonul Mihail Vulpescu <strong>şi</strong><br />
Constantin C. Giurescu, textele unor conferinţe, impresii de călătorie <strong>şi</strong> amintiri.<br />
599. CULICĂ Vasile Florian (1916-1980)<br />
• Anii extremi: 1935-1980, 15 u.a., inventar nr. 173,<br />
limbile: română, franceză <strong>şi</strong> engleză.<br />
Juristul <strong>şi</strong> literatul Vasile Florian Culică s-a născut la Călăra<strong>şi</strong> într-o<br />
familie de marinari. A urmat liceul la Odorhei <strong>şi</strong> studiile superioare la Bucureşti,<br />
a fost procuror, judecător <strong>şi</strong> preşedinte al Tribunalului judeţului Ialomiţa <strong>şi</strong><br />
autor a trei volume de versuri, fiind <strong>şi</strong> un pasionat arheolog <strong>şi</strong> numismat.<br />
În arhiva lui Vasile Florian Culică regăsim acte de studii,<br />
manuscrise <strong>ale</strong> poeziilor <strong>şi</strong> lucrărilor ştiinţifice, articole publicate,<br />
programe <strong>şi</strong> afişe <strong>ale</strong> unor sesiuni de comunicări ştiinţifice, un jurnal al<br />
unei expediţii arheologice întreprinsă pe Dunăre în anul 1963.<br />
Bibliografie:<br />
Doina Hagea, Fondul personal Vasile Culică, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”,<br />
nr. 4, 1994, p. 399-402.
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
► Direcţia Judeţeană Constanţa a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong><br />
Constanţa, Str. Ştefan cel Mare, nr.121;<br />
tel.: 041/665463<br />
600. MASTERO<br />
• Anii extremi: 1857; 1870-1974, 52 u.a., inventar nr.<br />
303, limbile: română, franceză, greacă, rusă <strong>şi</strong> poloneză.<br />
Familia Mastero s-a stabilit la Constanţa după anul 1878, venind<br />
din oraşul Ismail, unii dintre membrii familiei au ocupat funcţii publice<br />
în cadrul primăriei Constanţa.<br />
De la Nicolae Mastero s-au păstrat contracte de arendare <strong>şi</strong> de<br />
vânzare, hotărâri judecătoreşti, poliţe, privind proprietăţile din judeţul<br />
Constanţa <strong>şi</strong> participarea la societăţi pe acţiuni <strong>şi</strong> bănci, corespondenţă<br />
purtată cu I. Dunka, colonelul Nicolae Kiriţescu, Vasile G. Morţun <strong>şi</strong><br />
Iuliu Roşca, relativă la afaceri, probleme de politică <strong>şi</strong> <strong>ale</strong>geri loc<strong>ale</strong>,<br />
precum <strong>şi</strong> la colonizarea în Dobrogea.<br />
Pentru soţia acestuia, Angela Mastero Priapopulus, învăţătoare<br />
din Grecia, menţionăm unele documente ce reflectă situaţia<br />
proprietăţilor, evenimentele din viaţa familiei reg<strong>ale</strong> a <strong>României</strong> în anul<br />
1926, moartea regentului Nicolae Buzdugan în 1929, relaţiile cu Ioan<br />
Gigurtu, pagubele produse de rechiziţionarea unor clădiri pentru trupele<br />
germane <strong>şi</strong> apoi sovietice <strong>şi</strong> scrisori primite de la cel de al doilea soţ,<br />
Paul Adamis, consul al Greciei la Constanţa <strong>şi</strong> membrii familiei.<br />
S-au păstrat documente <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> scrisori provenind de la<br />
Alexandru Mastero, fiul lui Nicolae <strong>şi</strong> al Angelei Mastero, de la Maria<br />
Luiza Mastero, soţia lui Alexandru Mastero <strong>şi</strong> de la Nicoleta Mastero<br />
Cantacuzino, fiica lui Alexandru <strong>şi</strong> a Mariei Luiza Mastero.<br />
De asemenea, au fost clasate <strong>şi</strong> documente aparţinând lui Anatol<br />
Magrin, agent consular al Franţei la Constanţa, funcţionar consular la<br />
Galaţi, Poznan <strong>şi</strong> San Francisco, soţiei acestuia, Rosa (Hesse) Magrin <strong>şi</strong><br />
fiul lor, Marţial Magrin, consul al Franţei la Constanţa, referitoare la<br />
proprietăţile acestora din Bucureşti.<br />
Fotografiile reprezentând membri ai familiei Mastero <strong>şi</strong> cărţile<br />
poşt<strong>ale</strong> au fost ordonate la Colecţia Fotografii a Direcţiei Judeţene<br />
Constanţa a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong>.<br />
261
262<br />
Constanţa<br />
601. POPESCU Gheorghe <strong>şi</strong> Paulina<br />
• Anii extremi: 1906-1985, 61 u.a., inventar nr. 432.<br />
Gheorghe Popescu (1878-?) a fost învăţător <strong>şi</strong> director de şcoală,<br />
primar al Constanţei între anii 1929-1933 <strong>şi</strong> membru fondator al<br />
Partidului Naţional Ţărănesc. Soţia acestuia, Paulina a fost profesoară <strong>şi</strong><br />
directoare a Şcolii norm<strong>ale</strong> de fete din Constanţa.<br />
În fond au fost incluse brevete de acordare a unor medalii <strong>şi</strong><br />
ordine lui Gheorghe Popescu, un memoriu relativ la retragerea abuzivă a<br />
pensiei (1960), referinţe prin care se afirmă că Gheorghe Popescu a<br />
cunoscut <strong>şi</strong> a tolerat activitatea comunistă în cadrul Partidului Naţional<br />
Ţărănesc; proces-verbal de predare a apartamentului lui Gheorghe<br />
Popescu către maiorul sovietic Tiganov.<br />
De asemenea, menţionăm <strong>şi</strong> unele documente privind activitatea<br />
didactică a Paulinei Popescu; procese-verb<strong>ale</strong> de inspecţie, caiete cu<br />
poezii <strong>şi</strong> fotografii.<br />
602. RĂDULESCU A. Constanţiu <strong>şi</strong> Smaranda<br />
• Anii extremi: 1838-1973, 51 u.a., inventar nr. 428.<br />
Fondul este constituit din documente aparţinând unor membrii ai<br />
familiei, printre acestea menţionăm: diplome de licenţă în farmacie <strong>şi</strong><br />
drept, eliberate de Universitatea din Bucureşti <strong>şi</strong> din Liège, un afiş<br />
electoral al Partidului Conservator Democrat din anul 1910, brevete de<br />
acordare a unor medalii lui Constanţiu Rădulescu, participant la luptele<br />
din primul război mondial, publicaţii <strong>şi</strong> fotografii de familie.<br />
De asemenea, au fost incluse în fond reţete eliberate de chirurgul<br />
Alexandru Gafencu <strong>şi</strong> o serie de documente referitoare la cumpărarea de<br />
către Costache Movilă a unor proprietăţi în Bucureşti, judeţele<br />
Dâmboviţa <strong>şi</strong> Prahova.<br />
603. STANCIU I. Ovidiu<br />
● Anii extremi: 1877-1943, 91 u.a., inventar nr. 387.<br />
Ovidiu I. Stanciu s-a născut la Ostrov, a fost cercetaş în primul<br />
război mondial, a absolvit Şcoala de Război în 1934 <strong>şi</strong> a participat la<br />
luptele din al doilea război mondial, cu gradul de colonel.<br />
În fond se regăsesc documente create de învăţătorul Ion Soltescu<br />
(Soltis, nume de origine basarabeană), născut în anul 1848, căsătorit cu<br />
Luiza Ghezzo din Italia, venită la Giurgiu, (din căsătoria acestora s-a<br />
născut o fiică, Virginia, mama lui Ovidiu I. Stanciu); de Virginia<br />
Soltescu, căsătorită cu Ivanciu Iordan Stanciu <strong>şi</strong> de Ion Cotovu, învăţător
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
la Şcoala primară nr. 1 din Ismail, al doilea soţ al Anastasiei Soltescu,<br />
bunica lui Ovidiu I. Soltescu.<br />
De asemenea, au fost ordonate documente aparţinând lui Ivanciu<br />
Iordan Stanciu <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> fiului său, Ovidiu I. Stanciu, precum <strong>şi</strong> numeroase<br />
fotografii cu membrii familiei, unii dintre ei, prizonieri în primul război<br />
mondial.<br />
263
264<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Direcţia Judeţeană Covasna a <strong>Arhive</strong>lor <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong><br />
Sf. Gheorghe, Str. P-ţa Libertăţii, nr.7;<br />
tel.: 067/311090/233<br />
604. ABOD, din Dalnic<br />
• Anii extremi: 1689-1800, 1 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Arhiva familiei Abod din Dalnic, scaunul Trei Scaune, conţine<br />
contracte de vânzare, de zălogire <strong>şi</strong> de împărţire a averii acestei familii.<br />
605. ADAMOS Francisc <strong>şi</strong> CACSO Dominic<br />
• Anii extremi: 1654-1915, 10 u.a., inventar nr. 96,<br />
limba maghiară.<br />
Între documentele colecţiei <strong>person<strong>ale</strong></strong> regăsim conscripţii <strong>ale</strong><br />
posesiunilor din Aluniş <strong>şi</strong> Măgheruş, , o diplomă de<br />
înnobilare de la Gabriel Bethlen, sentinţe judecătoreşti, acte <strong>ale</strong> familiilor<br />
Galfi din Măgheruş, Nagy, Szabadi <strong>şi</strong> Tokes din .<br />
606. ANDRAD <strong>şi</strong> BEDER, din Brateş<br />
• Anii extremi: 1635-1848, 1 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
O confirmare de posesie de la principele Gheorghe Rakoczi I,<br />
contracte de împărţire a averii, schimb de terenuri pentru familiile Andrad<br />
<strong>şi</strong> Beder din Brateş, scaunul Trei Scaune, au fost adunate în arhiva familiei.<br />
latină.<br />
607. ANTAL, din Moacşa<br />
• Anii extremi: 1812-1843, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
Certificate şcolare de absolvire a Colegiului reformat din<br />
Odorheiu Secuiesc, aparţinând lui Sigismund Antal din Moacşa, scaunul<br />
Trei Scaune, se află în această unitate arhivistică.<br />
608. APÁTI, din Vurpăr<br />
• Anii extremi: 1797-1801, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Contracte de împrumuturi <strong>şi</strong> audieri de martori pentru familia Apáti<br />
din Vurpăr, , sunt incluse în arhiva familiei.
Covasna<br />
609. APOR, din Turia de Jos<br />
• Anii extremi: 1325-1895;<br />
1918 u.a., inventar nr. 2,<br />
limbile: maghiară,<br />
latină <strong>şi</strong> germană.<br />
Familia Apor este una dintre importantele<br />
familii nobiliare <strong>ale</strong><br />
Transilvaniei<br />
ce a deţinut numeroase posesiuni <strong>şi</strong> curţi nobiliare. Unii<br />
dintre membrii acestei familii, originară din Turia de Jos, scaunul Trei<br />
Scaune, au îndeplinit funcţii în administraţia <strong>şi</strong> justiţia transilvană. Astfel,<br />
amintim pe contele Ştefan Apor, prefect al comitatului Turda în anul 1696<br />
<strong>şi</strong> comisar superior militar în 1703, pe baronul Peter Apor, doctor în<br />
filosofie în 1696, prefect al comitatului Târnava în anul 1699, pe Iosif<br />
Apor, administrator al arhivelor conventului Cluj-Mănăştur în anul 1793,<br />
pe Apor Lazăr care era la 1823 jude regal al comitatului Alba de Sus <strong>şi</strong> pe<br />
Carol Apor ce era în 1861 magistrat la Tabla regească din Târgu Mureş.<br />
Mulţi membri ai familiei au fost între anii 1578-1849 consilieri de curte.<br />
Fondul familial Apor este ordonat pe serii de documente: A. acte,<br />
B. posesiuni,<br />
în ordine alfabetică, C. conscripţii urbari<strong>ale</strong>, D. procese<br />
succesor<strong>ale</strong>, E. socoteli privind veniturile de pe posesiuni, F. date privind<br />
istoricul familiei Apor, G. acte financiare, H. istorie, I. cultură<br />
Transi<br />
informaţii despre<br />
posesiu<br />
eimenilor, la<br />
Andrei, Mihai <strong>şi</strong> Francisc Apor, prizonieri la tătari în Crimeea în anul<br />
1663, la răscumpărarea lui Andrei cu suma de 200 florini, la scrisoarea<br />
1 , L. date<br />
privind arhiva familiei Apor, M. manuscrise, N. corespondenţă particulară.<br />
Arhiva familiei Apor este un adevărat manual de istorie a<br />
lvaniei, aici <strong>şi</strong>-au găsit locul diplome reg<strong>ale</strong>, imperi<strong>ale</strong>, voievod<strong>ale</strong><br />
<strong>şi</strong> princiare emise de: Carol Robert <strong>şi</strong> Ioan Zapolya, Petru Rareş,<br />
Ferdinand I de Habsburg, voievozii Emeric Balassa <strong>şi</strong> Ştefan Mailat,<br />
Ioan Sigismund, Cristofor Bathory, Sigismund Bathory, Mihai Viteazul,<br />
Sigismund Rakoczi, Gabriel Bathory, Gabriel Bethlen, Gh. Rakoczi I <strong>şi</strong><br />
II, Acaţiu Barcsai, Ioan Kemény, Mihail Apafi I.<br />
Documentele incluse în fond cuprind<br />
nile, curţile nobiliare <strong>şi</strong> castelele familiei Apor (castelul din<br />
Sânzieni, curtea nobiliară de la Plăie<strong>şi</strong>i de Sus, cetatea Balvanyos,<br />
castelul din Ca<strong>şi</strong>nul Mic), rolul unora dintre membrii ei în administraţia,<br />
justiţia <strong>şi</strong> armata Transilvaniei, numeroasele procese de împărţire a averii<br />
familiei, intrări în posesie asupra mo<strong>şi</strong>ilor <strong>şi</strong> iobagilor, împrumuturi<br />
acordate, datorii în sume de bani, litigiile avute cu moldovenii pentru<br />
Muntele Mic, precum <strong>şi</strong> despre castelul din Ca<strong>şi</strong>nul Mic.<br />
Menţionăm <strong>şi</strong> documentele referitoare la răscoala s<br />
1 Pentru grupele J. <strong>şi</strong> K. nu există documente.<br />
265
266<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
lui Constantin<br />
Cantacuzino prin care îl informa pe Samuel Kálnoky<br />
despre mişcările trupelor otomane la sud de Dunăre în anul 1685, la papa<br />
Inocenţiu al IX-lea, care a aprobat ţinerea de procesiuni religioase la<br />
curtea lui Ştefan Apor, drept recunoaştere a jertfei lui Lazăr Apor căzut<br />
în campania din 1683-1684, la papa Inocenţiu XII care a dat lui Ştefan<br />
Apor binecuvântarea apostolică (1698), la răscoala lui Horea, Cloşca <strong>şi</strong><br />
Crişan, precum <strong>şi</strong> la acţiunile lui Carol Apor pentru alipirea Partiumului<br />
la Ungaria în 1861, dietele Transilvaniei, activitatea Tablei reg<strong>ale</strong> din<br />
Târgu Mureş. A fost inclusă în fond <strong>şi</strong> corespondenţa lui Lájos Kossuth<br />
<strong>şi</strong> Lazăr Apor din anul 1848.<br />
Multe dintre documente fac referire la situaţia familiei Kálnoky,<br />
iar altele la familiile Apafi, Bodor, Boer, Beldy, Bethlen, Bornemisza,<br />
Balint, Csaki, Gyulay, Haller, Kornis,<br />
Macskási, Petki, Románi, Simony,<br />
Szekely,<br />
Teleki, Tőkőli, Thoroczkay, Toldalaghy <strong>şi</strong> Wesselenyi.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Cluj.<br />
610. APOR, din Zălan<br />
• Anii extremi: 1692-1882,<br />
4 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
În arhiva familiei Apor din Zălan, scaunul Trei Scaune, au fost<br />
incluse contracte<br />
de zălogire, de împărţire de posesiuni între membrii<br />
familiei <strong>şi</strong> corespondenţă<br />
particulară aparţinând lui Iosif Apor.<br />
611. BABOS, din Beşeneu<br />
• Anii extremi: 1816, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Contracte de zălogire, de schimb<br />
<strong>şi</strong> conscripţii de bunuri se<br />
regăsesc<br />
în arhiva familiei Babos din Beşeneu, scaunul Trei Scaune.<br />
612. BACZONI, din Dobolii de Jos <strong>şi</strong> KISS, din Sânzieni<br />
• Anii extremi: 1659-1822, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Unitatea arhivistică este constituită din documente referitoare la<br />
împărţirea<br />
averii din localităţile Dobolii de Jos <strong>şi</strong> Sâncrai, aparţinând<br />
membrilor familiilor Baczoni din Dobolii de Jos <strong>şi</strong> Kiss din Sânzieni,<br />
scaunul<br />
Trei Scaune.<br />
613. BAKTSI, din Albiş<br />
• Anii extremi: 1826-1874, 1 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Contracte de împărţire, de schimb <strong>şi</strong> de zălogire a averii familiei
Covasna<br />
Baktsi din Albiş, scaunul Trei Scaune,<br />
sunt reunite în această arhivă.<br />
614. BALÓ, din Batani Mari<br />
• Anii extremi: 1745-1917, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Arhiva<br />
familiei Baló din Batani Mari, judeţul Covasna, cuprinde<br />
contracte de schimb de posesiuni, de zălogire<br />
<strong>şi</strong> vânzare-cumpărare, o<br />
scrisoare<br />
a prizonierului Vilmos Baló, trimisă din Siberia în anul 1917.<br />
615. BALOG, din Fotos<br />
• Anii extremi: 1734-1862, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Pentru<br />
familia Balog din Fotos, scaunul Trei Scaune, s-au păstrat<br />
contracte de vânzare-cumpărare <strong>şi</strong> de<br />
schimb a unor posesiuni.<br />
616. BÁNDI <strong>şi</strong> BENEDEK, din Biborţeni<br />
• Anii extremi: 1661-1867, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Scrisori<br />
testimoni<strong>ale</strong>, contracte de schimb <strong>şi</strong> de înţelegere asupra<br />
succesiunii între fraţii Benedek se regăsesc în arhiva familiilor<br />
Bándi <strong>şi</strong><br />
Benedek<br />
din Biborţeni.<br />
617. BÁNYAI, din Odorheiu Secuiesc<br />
• Anii extremi: 1853-1854, 1 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> franceză.<br />
Scrisori <strong>ale</strong> lui<br />
Bányai<br />
Anton din Odorheiu Secuiesc, aflat în<br />
închisoarea din Alba Iulia, sunt incluse în arhiva familiei.<br />
618. BARABÁS, din Lisnău<br />
• Anii extremi: 1652-1816, 1 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Regăsim<br />
în această arhivă contracte de înţelegere, scrisori<br />
de zestre,<br />
audieri de martori <strong>ale</strong> familiei Barabás din Lisnău,<br />
scaunul Trei Scaune.<br />
619. BARABÁS Samuil (?-1880), din Popăuţi<br />
• Anii extremi: 1447-1939, 34 u.a., inventar nr. 87,<br />
limbile: maghiară, latină <strong>şi</strong> germană.<br />
Colecţia<br />
conţine documente în legătură cu pensionarea lui<br />
Barabás Samuil, dascăl reformat din Popăuţi, posesiunile<br />
familiei <strong>şi</strong><br />
corespondenţă personală cu membrii familiilor Apor <strong>şi</strong> Bogáts, fişe de<br />
documente emise în anii 1303-1789, referitoare la istoria secuilor, copii<br />
267
268<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
de documente<br />
provenind de la Iancu de Hunedoara, fragmente din<br />
cronica lui Simon de Geza, Anonymus <strong>şi</strong> Cronica pictată de la Viena.<br />
Mai sunt păstrate în această colecţie <strong>şi</strong> conscrieri <strong>ale</strong> posesiunilor<br />
familiilor Bede din Boroşneu Mare <strong>şi</strong> Pál din Brateş, scaunul Trei<br />
Scaune, privilegii emise de regina Isabela, Sigismund Bathory, Gheorghe<br />
Rakoczi I, modele de monede de 5, 10, 50, 100 <strong>şi</strong> 1000 de guldeni.<br />
620. BARTHA, din Boroşneu Mare<br />
• Anii extremi: 1820-1877, 2 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Contracte de împărţire de posesiuni, privilegiile secuilor, extrase<br />
din procesele-verb<strong>ale</strong> <strong>ale</strong> adunărilor scaunului Trei Scaune au fost incluse<br />
în arhiva familiei Bartha din Boroşneu Mare, scaunul Trei Scaune.<br />
621. BARTHA, din Dalnic<br />
• Anii extremi: 1512-1842, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
În arhiva familiei Bartha, din Dalnic, scaunul Trei Scaune, au fost<br />
ordonate testamente <strong>şi</strong> contracte de împărţire a averii familiei <strong>şi</strong> note<br />
genealogice privind înrudirea cu familia Bartha din Boroşneu Mare.<br />
622. BARTOK, din Mărtineni<br />
• Anii extremi: 1626-1830, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Genealogia familiei Bartok din Mărtineni, scaunul Trei Scaune, <strong>şi</strong><br />
contracte de împărţire a averii între membrii familiei sunt cuprinse în<br />
arhivă.<br />
623. BEDO, din Calnic<br />
• Anii extremi: 1689-1816, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Pentru familia Bedo din Calnic, scaunul Trei Scaune, au fost<br />
ordonate în arhivă contracte de zălogire, de schimb de posesiuni <strong>şi</strong><br />
audieri de<br />
martori .<br />
624. BEDO, din Ilieni<br />
• Anii extremi: 1827-1828, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Certificate de calfă emise de breasla croitorilor din Aiud pentru<br />
Bedo Mihai din Ilieni, scaunul Trei Scaune, au fost ordonate în arhiva<br />
familiei.
Covasna<br />
625. BEKE, din Cernatul de Sus<br />
• Anii extremi: 1651-1761,<br />
1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Pentru familia Beke din Cernatul de Sus, scaunul Trei Scaune, se<br />
păstrează contracte de schimb, de vânzare <strong>şi</strong> împărţire de posesiuni.<br />
626. BEKE, din Cernatul de Jos<br />
• Anii extremi: 1635-1901, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
În această arhivă se conservă conscripţia nobililor din scaunul<br />
Trei Scaune<br />
pentru anul 1635, un extras din această conscripţie privind<br />
bunurile<br />
familiei Beke din Cernatul de Jos, testamente <strong>şi</strong> contracte de<br />
împărţire a averii între fraţi.<br />
627. BÉLDI, din Ozun<br />
• Anii extremi: 1655, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Documentele procesului familiei Béldi din Ozun pentru pădurea<br />
din Prejmer se află în această arhivă.<br />
628. BENE, din Pava<br />
• Anii extremi: 1782- 1846, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Contracte de împărţire a averii <strong>şi</strong> de înţelegere, scrisori testimoni<strong>ale</strong><br />
<strong>ale</strong> familiei Bene din Pava, scaunul Trei Scaune, au fost ordonate în arhivă.<br />
629. BENEDEK, din Batani Mici<br />
• Anii extremi: 1800-1915,<br />
1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Scrisori testimoni<strong>ale</strong>, cărţi poşt<strong>ale</strong> trimise de prizonieri <strong>şi</strong><br />
corespondenţa<br />
familiei Benedek din Batani Mici, , se<br />
regăsesc<br />
în arhiva acestei familii.<br />
630. BENEDEK, din Tălişoara<br />
• Anii extremi: 1729-1881, 6 u.a., inventar nr. 70,<br />
limbile: maghiară<br />
<strong>şi</strong> latină.<br />
Arhiva<br />
familială cuprinde scrisori adresate preotului reformat<br />
Jozsef Benedek din Tălişoara, scaunul Trei Scaune, privind probleme<br />
<strong>person<strong>ale</strong></strong>, de familie, bisericeşti <strong>şi</strong> despre fabrica de sticlă din Zălan.<br />
Menţionăm <strong>şi</strong> existenţa unor<br />
scrisori din timpul Revoluţiei de la<br />
1848 aparţinând lui Sandor, fiul lui Jozsef Benedek.<br />
269
270<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
631. BENKÖ, din Turia de Jos<br />
• Anii extremi: 1784-1808, 2 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Cele două unităţi arhivistice conţin documente relative la<br />
activitatea desfăşurată de Dionisie Benkö, maior în timpul Revoluţiei de<br />
la 1848-1849 <strong>şi</strong> acte de dovedire a nobilităţii familiei Benkö din Turia de<br />
Jos, scaunul Trei Scaune.<br />
632. BERNALD, din Cernatul de Jos<br />
• Anii extremi: 1585-1842, 8 u.a., inventar nr. 71, limba<br />
maghiară.<br />
Au fost<br />
incluse în această colecţie acte relative la membrii familiei<br />
Bernald<br />
din Cernatul de Jos, scaunul Trei Scaune, Francisc, Ioan, Gheorghe,<br />
Cristina <strong>şi</strong> alţii, contracte de vânzare-cumpărare, de schimb <strong>şi</strong> de zălogire a<br />
unor proprietăţi, documente despre familia Kálnoky <strong>şi</strong> un registru cu<br />
conscripţia mo<strong>şi</strong>ilor lui Maurer<br />
Ştefan din Ormeniş, comitatul Mureş.<br />
633. BETHLEN conţi<br />
• Anii extremi: 1688-1831, 7 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară<br />
<strong>şi</strong> latină.<br />
Cele şapte unităţi arhivistice conţin: conscripţia mo<strong>şi</strong>ilor din<br />
comitatul Alba de Sus <strong>ale</strong> contelui Emeric Bethlen, o diplomă de<br />
înnobilare pentru contele Peki Laurenţiu <strong>şi</strong> informaţii despre familiile<br />
Daniel din Vârghiş <strong>şi</strong> Révai.<br />
634. BIÁLIS, din Ilieni<br />
• Anii extremi: 1693-1788,<br />
2 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Conscripţia bunurilor<br />
familiei Biális aflate în localităţile Ilieni,<br />
Dobolii<br />
de Jos, Sâncrăieni <strong>şi</strong> Coşeni, scaunul Trei Scaune, se păstrează<br />
în arhiva familială.<br />
635. BIRÓ<br />
• Anii extremi: 1833- 1871, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Arhiva cuprinde certificate şcolare emise de Colegiul reformat din<br />
Aiud pentru<br />
Iosif Biró, precum <strong>şi</strong> acte de plată a pensiei.
Covasna<br />
636. BIRÓ, din Zetea<br />
• Anii<br />
extremi: 1712-1854, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Pentru familia Biró din Zetea, scaunul Trei Scaune, au fost<br />
adunate contracte de zălogire, de vânzare-cumpărare, de schimb de<br />
posesiuni <strong>şi</strong> testamente.<br />
637. BIRTALAN, din Baraolt<br />
• Anii extremi: 1694-1861, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Testamente, genealogia familiei,<br />
contracte de schimb a unor<br />
posesiuni<br />
<strong>şi</strong> de împărţire a averii între fraţii Birtalan din Baraolt se află în<br />
singura unitate<br />
de păstrare a arhivei.<br />
638. BITAI, din Chilieni <strong>şi</strong> Purcăreni<br />
• Anii extremi: 1694-1888, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Documentele create de familia Bitai se referă<br />
la împărţirea averii<br />
între fraţi,<br />
activitatea învăţătorilor Gheorghe Bitai din , a lui<br />
Alexandru Bitai din Purcăreni, scaunul Trei Scaune <strong>şi</strong> la plângerile<br />
locuitorilor<br />
din „cele şapte sate”.<br />
639. BODOR, din Leţ<br />
• Anii extremi: 1508-1509, 1 u.a., inventar nr. 74.<br />
Un document emis de voievodul Petru de Szentgyorgy<br />
<strong>şi</strong> de Bozin,<br />
comitele secuilor<br />
în procesul Bodor, genealogia familiei Bodor din Leţ,<br />
scaunul Trei Scaune, au fost ordonate în arhivă.<br />
640. BOGÁTS Dionisie, din Mădăraş<br />
• Anii extremi: 1607-1945, 7 u.a., inventar nr. 90,<br />
limbile: maghiară, latină <strong>şi</strong> germană.<br />
În colecţia personală a lui<br />
Bogáts Dionisie din localitatea<br />
Mădăraş, scaunul Ciuc, au fost adunate<br />
documente în legătură cu<br />
genealogia unor familii, primul guvern maghiar format la 1848, procese<br />
<strong>şi</strong> conscrieri<br />
<strong>ale</strong> posesiunilor familiilor Haller <strong>şi</strong> Apor, conscrieri de<br />
posesiuni din localităţile Ozun <strong>şi</strong> Dalnic, judeţul Covasna.<br />
Se mai regăsesc în colecţie o diplomă<br />
de la Sigismund<br />
Rakoc zi, conscripţii<br />
<strong>ale</strong> parohiilor reformate, romano-catolice,<br />
neunite<br />
<strong>şi</strong> unitariene din scaunul Orbai din anul 1780 <strong>şi</strong> <strong>ale</strong><br />
pădurilor, precum<br />
<strong>şi</strong> indexuri <strong>ale</strong> documentelor familiei Bogdan din Covasna, ramura<br />
271
272<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
descendentă<br />
din localitatea Mărtineni.<br />
641. BOGDAN, din Mărtineni<br />
• Anii extremi: 1573-1937, 38 u.a., inventar nr. 66,<br />
limba maghiară.<br />
În fondul familiei Bogdan din Mărtineni regăsim genealogii <strong>ale</strong><br />
familiei originară din Covasna <strong>şi</strong> <strong>ale</strong> ramurilor Bogdan din comitatul<br />
Dobâca, localitatea Mikola, din comitatul Satu-Mare <strong>şi</strong> comitatul<br />
Maramureş, contracte de cumpărare <strong>şi</strong> împărţire a averii, testamente,<br />
audieri de martori <strong>şi</strong> corespondenţă relativă la nobilitatea familiei.<br />
Sunt ordonate în fond <strong>şi</strong> documente <strong>ale</strong> familiilor Rákosi din<br />
Cernatul de Sus, ramura din satul Mărtineni,<br />
Potsa din Hătuica, Tusa din<br />
Mărtineni, Hamar din Alungeni <strong>şi</strong> un istoric<br />
al familiei Bogdan, întocmit<br />
de Geza Bogdan în anul 1904.<br />
642. BOGDÁN, din Sfântu Gheorghe<br />
• Anii extremi: 1803-1919, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
În arhivă au fost incluse acte şcolare aparţinând membrilor familiei<br />
Bogdán din Sfântu Gheorghe <strong>şi</strong> scrisori <strong>ale</strong> „băieţilor Zathureczky” din<br />
prizonierat, în primul război mondial (1914-1919).<br />
643. BORA, din Simeria<br />
• Anii extremi: 1700-1721, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
latină.<br />
Arhiva conţine acte de înnobilare<br />
<strong>ale</strong> familiei Bora din Simeria.<br />
latină.<br />
644. BUÇSI, din Brateş<br />
• Anii extremi: 1783-1846, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
Singura unitate arhivistică conţine contracte de împărţire a averii,<br />
testamente <strong>şi</strong> date genealogice pentru familia Buçsi din Brateş, scaunul<br />
Trei Scaune.<br />
645. BUDAI, din Turda<br />
• Anii extremi: 1777-1856, 1 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
În arhivă au fost incluse contracte de schimb, de vânzarecumpărare<br />
<strong>şi</strong> de împărţire a averii familiei<br />
Budai din Turda.
Covasna<br />
646. CSÁKÁN, din Zăbala<br />
• Anii extremi: 1804-1902, 1 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile:<br />
maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
Contracte de schimb, de împărţire a averii <strong>şi</strong> de succesiune <strong>ale</strong><br />
familiei Csákán din Zăbala, scaunul Trei Scaune, se regăsesc în arhiva<br />
acestei familii. 647. CSEH, din Catalina<br />
• Anii extremi: 1594-1910, 33 u.a., inventar nr. 62,<br />
limba maghiară.<br />
Fondul arhivistic Cseh conţine acte procesu<strong>ale</strong>, împărţiri<br />
<strong>şi</strong><br />
conscripţii de posesiuni, testamente, genealogia familiei, date despre<br />
familiile Demien din Dalnic, Demien <strong>şi</strong> Vajna<br />
din Catalina, un registru<br />
cu copiile documentelor familiei Cseh, originară din localitatea Catalina,<br />
scaunul Trei Scaune.<br />
Corespondenţa inclusă în fond se referă la Ignatie Cseh, vicejude<br />
regal al scaunului Kesdi <strong>şi</strong> comisar gubernial, precum <strong>şi</strong> la desfiinţarea<br />
robotei în anul 1848.<br />
648. CSEH, din Cernatul de Jos<br />
• Anii extremi: 1660-1828,<br />
1 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Audieri de martori în cauze judiciare <strong>ale</strong> familiei Cseh din<br />
Cernatul de Jos, scaunul Trei Scaune <strong>şi</strong> genealogia familiei Bornemisza<br />
au fost incluse în arhiva familiei.<br />
649. CSIA, din Sântionlunca<br />
• Anii extremi: 1841-1884, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Scrisori aparţinând lui Csia din Sântionlunca, scaunul Trei<br />
Scaune, expediate din Braşov, Cluj <strong>şi</strong> Bologna, sunt cuprinse în arhivă.<br />
650. CSISZER, din Etfalău<br />
• Anii extremi: 1575-1598, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
În arhiva familiei Csiszer din Etfalău, scaunul Trei Scaune, se<br />
regăseşte un testament <strong>şi</strong> o conscripţie a terenurilor din Etfalău <strong>şi</strong> Zoltan.<br />
273
274<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
651. CSOMA, din Ghelinţa<br />
• Anii extremi: 1596-1882, 53 u.a., inventar nr. 469,<br />
limba maghiară.<br />
Documentele fondului se referă la posesiunile familiei Csoma din<br />
Gh elinţa, scaunul Trei Scaune, audieri de martori, cumpărarea unei<br />
păduri în localitate, zălogiri de terenuri, arendarea unei mori, proprietate<br />
a familiei <strong>şi</strong> la Iosif Csoma, notar al Transilvaniei în anul 1783.<br />
652. CSUTAK Vilhelm, din Covasna<br />
• Anii extremi: 1610-1895, 5 u.a., inventar nr. 79,<br />
limbile: maghiară, latină <strong>şi</strong> germană.<br />
Arhiva<br />
familiei conţine acte de zălogire, contracte de vânzarecumpărare,<br />
învoieli, cauze procesu<strong>ale</strong>, hotărâri judecătoreşti referitoare la<br />
bunuri <strong>şi</strong> posesiuni din Voineşti, ridicarea<br />
lui Karoly Csutak la rangul de<br />
ductor al scaunului Trei Scaune în anul<br />
1895 <strong>şi</strong> conscripţii pentru<br />
localităţile Voineşti, Boroşneu Mare, Ghelinţa, Zagon <strong>şi</strong> Zăbala din<br />
scaunul Trei Scaune.<br />
De asemenea, au fost clasate <strong>şi</strong> documente de la Mihail Apafi I <strong>şi</strong><br />
Gabriel Bathory privind localităţile Brâncoveneşti <strong>şi</strong> Ocna Sibiului,<br />
însemnări despre principele Francisc Rakoczi II, Revoluţia de la 1848<br />
din Banat, familiile Apor <strong>şi</strong> Kemény.<br />
653. DAMOKOS, din Cernatul de Jos<br />
• Anii extremi: 1470-1921, 38 u.a., inventar nr. 40,<br />
limbile: latină, maghiară.<br />
Fondul familial conţine acte de succesiune, schimb de posesiuni,<br />
procese de partaj, conscripţii urbari<strong>ale</strong>, testamente, registre de procese,<br />
referitoare la familia Damokos din Cernatul de Jos, scaunul Trei Scaune.<br />
Menţionăm existenţa unei împuterniciri dată de principele Gabriel<br />
Bethlen lui Damokos Ştefan, ca sol la voievodul Radu Mihnea, a unor<br />
hotărâri <strong>ale</strong> obştii satului Cernatul de Jos <strong>şi</strong> a unor genealogii <strong>ale</strong><br />
familiilor Damokos, Tompa, Bernád <strong>şi</strong> Kálnoky.<br />
654. DÁNCS, din Pachia<br />
• Anii extremi: 1661-1851,<br />
1 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară<br />
<strong>şi</strong> latină.<br />
Singura unitate arhivistică conţine contracte de schimb, de<br />
zălogire de posesiuni <strong>şi</strong> genealogii aparţinând familiei Dáncs din Pachia,<br />
scaunul Trei Scaune.
Covasna<br />
655. DANIEL, baron, din Vârghiş<br />
• Anii extremi: 1589-1589, 1u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Arhiva cuprinde contracte de zălogire <strong>şi</strong> de împărţire a averii<br />
aflată în posesia lui Daniel, baron din Vârghiş, scaunul Trei Scaune.<br />
656. DEÁK, din Pava<br />
• Anii extremi: 1815- 1932, 2 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Cele două unităţi arhivistice cuprind contracte de zălogire, de<br />
vânzare-cumpărare a unor posesiuni<br />
<strong>şi</strong> un testament aparţinând familiei<br />
Deák din Pava, judeţul Covasna.<br />
657. DOMBI, din Icafalău<br />
• Anii extremi: 1563-1816, 3 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Actele unor procese de succesiune <strong>ale</strong> familiei Dombi din Icafalău,<br />
scaunul Trei Scaune, testamentele contelui Nicolae Bethlen <strong>şi</strong> contracte<br />
de împărţire<br />
a averii între urma<strong>şi</strong>i contesei Ileana Bethlen din comitatul<br />
Dobâca au fost incluse în arhiva familiei.<br />
658. DONATH, din Surcea<br />
• Anii extremi: 1604-1856, 7 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Se află în arhivă inventarul actelor familiei Donath, originară din<br />
Surcea, scaunul Trei Scaune, referitoare la moşteniri, vânzări, hotărnicii,<br />
schimburi <strong>şi</strong> conscripţii de posesiuni,<br />
precum <strong>şi</strong> un document de la<br />
Gabriel Bathory.<br />
659. DOSA, din Ilieni<br />
• Anii extremi:<br />
1815-1852, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
În arhivă se află contracte de zălogire <strong>şi</strong> împărţire a averii pentru<br />
familia Dosa din Ilieni, scaunul Trei Scaune.<br />
660. ÉGETO <strong>şi</strong> BENKO, din Căpeni<br />
• Anii extremi: 1682-1872, 1 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Hotărâri judecătoreşti, contracte<br />
de împărţire a averii, audieri de<br />
martori <strong>şi</strong> scrisori testimoniare <strong>ale</strong> familiilor Égeto <strong>şi</strong> Benko din Căpeni,<br />
275
276<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
scaunul<br />
Trei Scaune, au fost adunate în singura unitate arhivistică a arhivei.<br />
661. ERESZTEVENY, din Eresteghin<br />
• Anii extremi: 1576-1854, 2 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
O diplomă de la Mihail Apafi I, acte privind Băile Tuşnad,<br />
testamente<br />
<strong>şi</strong> corespondenţa familiei Ereszteveny din Eresteghin, scaunul<br />
Trei Scaune,<br />
sunt clasate în arhiva familiei.<br />
662. FADGYAS, din Reci<br />
• Anii extremi: 1628-1859, 1 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile : maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
În această<br />
mică arhivă regăsim un contract de înţelegere <strong>şi</strong> actele<br />
procesului de moştenire pentru familia Fadgyas din Reci, scaunul Trei Scaune.<br />
663. FANTSALI, din Lupeni<br />
• Anii extremi: 1769-1848, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Contracte de vânzare-cumpărare de terenuri<br />
<strong>şi</strong> actele proceselor<br />
familiei Fantsali din Lupeni, scaunul Trei Scaune, au fost incluse în<br />
această arhivă.<br />
664. FEKET-NAGY, din Găleşti<br />
• Anii extremi: 1636-1875, 1 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Conscripţia, acte de împărţire a bunurilor<br />
familiei Feket-Nagy din<br />
Găleşti, scaunul Mureş <strong>şi</strong> o listă a născuţilor din anii 1752-1836 se află în<br />
această arhivă.<br />
665. FERENCZI Ioan<br />
• Anii extremi:1650-1867, 11 u.a., inventar nr. 99,<br />
limbile: maghiară,<br />
latină, <strong>şi</strong> germană.<br />
În cadrul colecţiei s-au păstrat scrisori<br />
de la Gabriel Bethlen <strong>şi</strong><br />
Mihail Apafi I, actele unor procese de proprietate <strong>ale</strong> lui Ferenczi Ioan,<br />
preot reformat din Dalnic cu familia Cseh din Cernatul de Jos, scaunul<br />
Trei Scaune, liste cu regeste de documente <strong>ale</strong> familiei Ferenczi, acte de<br />
partaj al bunurilor familiei Veres din Albiş, zălogiri de terenuri la Dalnic,<br />
conscrieri <strong>ale</strong> posesiunilor<br />
familiei Farkas din Cernatul de Jos, scaunul<br />
Trei Scaune.<br />
De asemenea, pot fi studiate documente despre localităţile<br />
Aninoasa, Bita, Brateş, Cernatul de Jos, Dalnic, Leţ, Mărcuş, Târgu
Covasna<br />
Secuiesc,<br />
Zagon din scaunul Trei Scaune <strong>şi</strong> amprente <strong>ale</strong> sigiliilor<br />
aparţinând unor biserici reformate<br />
din aceea<strong>şi</strong> zonă.<br />
666. FORRÖ, din Angheluş<br />
• Anii extremi: 1551-1769, 1 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară<br />
<strong>şi</strong> latină.<br />
Documente emise de Gabriel<br />
Bethlen <strong>şi</strong> Gheorghe Rakoczi I<br />
privind<br />
nobilitatea familiei Forrö din Angheluş, scaunul Trei Scaune,<br />
sunt incluse în arhivă.<br />
667. FÜLÖP, din Târgu Secuiesc<br />
• Anii extremi: 1558-1834, 4 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
În cele patru unităţi arhivistice au fost incluse conscripţia<br />
bunurilor familiei Fülöp din Târgu Secuiesc, contracte de împărţire a<br />
averii <strong>şi</strong> corespondenţă.<br />
668. GABOR, din Breţcu<br />
• Anii extremi: 1843-1860, 1 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
Pentru<br />
familia Gabor din Breţcu, scaunul Trei Scaune, au<br />
fost<br />
incluse în arhivă contracte de arendare a dreptului<br />
de vânzare a băuturilor<br />
în această<br />
localitate.<br />
669. GÁL, din Hilib<br />
• Anii extremi: 1824-1846, 1 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Actele procesului<br />
de succesiune al familiei Gál din Hilib, scaunul<br />
Trei Scaune, se păstrează în arhivă.<br />
670. GAZDA, din Reci<br />
• Anii extremi: 1617-1847, 1 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
O diplomă de la Gabriel Bethlen, sentinţe judecătoreşti,<br />
testamente <strong>şi</strong> contracte de<br />
împărţire a averii familiei Gazda din Reci,<br />
scaunul Trei Scaune, se regăsesc în această<br />
unitate arhivistică.<br />
671. GEDÖ, din Orăşeni<br />
• Anii extremi:<br />
1825-1863, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Contracte de înţelegere <strong>şi</strong> împărţire a averii familiei Gedö din<br />
277
278<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Orăşeni,<br />
scaunul Trei Scaune, au fost incluse în arhiva familiei.<br />
672. GEREB, din Araci<br />
• Anii extremi: 1404-1917, 10 u.a., inventar nr. 67,<br />
limba maghiară.<br />
În fondul familiei Gereb, originară din localitatea Araci, scaunul<br />
Trei Scaune, se păstrează conscrieri<br />
<strong>ale</strong> averii familiei <strong>şi</strong> a iobagilor,<br />
schimburi<br />
<strong>şi</strong> arendări de terenuri, scrisori <strong>şi</strong> sentinţe judecătoreşti relative<br />
la Adam Gereb.<br />
673. GIDAFALVI, din < Ghidfalău><br />
• Anii extremi: 1656-1890, 41 u.a., inventar nr. 63,<br />
limba maghiară.<br />
Fondul familial Gidafalvi, , scaunul<br />
Trei Scaune, cuprinde conscripţii de posesiuni, împărţiri de averi, scrisori<br />
testimoni<strong>ale</strong>, registrul actelor adunate de Ştefan Gidafalvi,<br />
lista<br />
terenurilor arabile<br />
<strong>şi</strong> a fâneţelor aparţinând<br />
familiei <strong>şi</strong> procese-verb<strong>ale</strong> <strong>ale</strong><br />
Societăţii balneare din Vâlcele (preşedinte al societăţii era în anul 1822<br />
Ştefan Gidafalvi).<br />
674. GÖDRI Alexandru<br />
• Anii extremi: 1602-1849, 3 u.a., inventar nr.<br />
94,<br />
limbile: maghiară<br />
<strong>şi</strong> latină.<br />
În colecţia personală Gödri Alexandru<br />
au fost adunate sentinţe<br />
judecătoreşti în procesul dintre comunitatea din Dumbrăveni <strong>şi</strong> biserica<br />
evanghelică din localitatea Roandola, , acte relative<br />
la situaţia bisericii unite din Bărcuţ, judeţul Braşov <strong>şi</strong> a celei neunite din<br />
Văleni, conscrieri de sesii iobăgeşti în scaunul Micloşoara, zălogiri de<br />
terenuri între preotul unit Popa Dumitru <strong>şi</strong> contele Toldi Samuel, acte de<br />
zălogire a curiei nobiliare<br />
din Alungeni, precum <strong>şi</strong> acte <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>ale</strong> lui<br />
Sandor Gödri din Nădlac, comitatul Arad.<br />
675. GÖDRI Francisc, din Ilieni<br />
• Anii extremi: 1513-1949, 37 u.a., inventar nr. 77,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Colecţia Gödri Francisc conţine documente aparţinând membrilor<br />
familiei Gödri, privind posesiunile din localităţile Ilieni <strong>şi</strong> Noşlac, unor<br />
familii din oraşul Covasna, din Reci, Mereni, Icafalău, Viişoara, Arcuş <strong>şi</strong><br />
Saciova, judeţul Covasna, colecţii de ziare <strong>şi</strong> afişe privind moartea lui<br />
Lájos Kossuth, ordine<br />
guberni<strong>ale</strong> tipărite, colecţia de publicaţii Erdely
Covasna<br />
Hirlap din anul 1838, şase volume cu documente privind istoria oraşului<br />
Sfântu Gheorghe ( 1564-1874), precum<br />
<strong>şi</strong> date despre familiile Kemény<br />
din Brâncoveneşti, Sera din Ilieni, Boer <strong>şi</strong> Haller.<br />
De asemenea, au fost ordonate în colecţie documente de la domnul<br />
Vladislav III, principii <strong>şi</strong> voievozii Emeric Balassa, Ioan Zapolya, Ioan<br />
Sigismund, Cristofor Sigismund <strong>şi</strong> Gabriel Bathory, Mihail Apafi I,<br />
Gheorghe Rakoczi II, transcrieri de documente <strong>ale</strong> Capitlului de Alba Iulia,<br />
date genealogice despre familiile Gereb, Gödri, Mihaly de Arcuş, Apor<br />
din Turia de Jos <strong>şi</strong> Bánffy I din Catalina, judeţul Covasna.<br />
676. GYÁRFÁS, din Leţ<br />
• Anii extremi: 1721-1900, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Au fost incluse în arhivă contracte de împărţire a averii familiei<br />
Gyárfás din Leţ, scaunul Trei Scaune <strong>şi</strong> un proces-verbal de constituire a<br />
societăţii pentru ridicarea unei statui în cinstea revoluţionarului Gabor<br />
Anton, în comuna Breţcu.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Braşov.<br />
677. GYULAY<br />
• Anii extremi: 1514-1796, 9 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: latină, maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
În arhiva Gyulay au fost inventariate documente emise de Ioan<br />
Zapolya, Ştefan Bathory, Ştefan Mailat, Gabriel<br />
Bethlen, Gheorghe<br />
Rakoczi<br />
I , Gheorghe Rakoczi II, domnul Moldovei, Alexandru Iliaş,<br />
Mihail Apafi I, Gheorghe Bánffy I, corespondenţa lui Ştefan Gyulay,<br />
vicecăpitan al cetăţii Făgăraş, conscripţia posesiunilor familiei Gyulay<br />
din Oradea, domiciliată în satul Moacşa <strong>şi</strong> acte despre familia Haller.<br />
678. HAMAR, din Alungeni<br />
• Anii extremi: 1570-1861,<br />
1418 u.a., inventar<br />
nr. 74,<br />
593, limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Fondul familiei Hamar din Alungeni cuprinde numeroase scrisori<br />
de adeverire,<br />
de înţelegere <strong>şi</strong> de zălogire a unor posesiuni, situate în<br />
Alungeni,<br />
scaunul Trei Scaune, aparţinând familiei Hamar, inventarul<br />
acestora, precum <strong>şi</strong> testamente, contracte de arendare, actele proceselor<br />
de succesiune între urma<strong>şi</strong>i familiei Hamar, <strong>ale</strong> proceselor avute cu<br />
comunităţile din Alungeni, Ruseni<br />
<strong>şi</strong> Icafalău, cu membrii ai familiilor<br />
Dombi,<br />
Kálnoky <strong>şi</strong> Mikó.<br />
Au fost<br />
incluse în fond <strong>şi</strong> acte emise de Cristofor Bathory, registre<br />
279
280<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
cu inventarul posesiunilor din Alungeni, aparţinând familiei, documente<br />
relative<br />
la cercetarea cu preoţii români a unei pietre cu inscripţie,<br />
descoperită la Nemira în anul 1743, la familiile Apor, Csoma <strong>şi</strong> Ugron<br />
din Covasna, locuitorii secui din Covasna <strong>şi</strong> note genealogice pentru<br />
familiile Bogdan, Vajna <strong>şi</strong> Busa.<br />
679. HAMAR, din Simeria<br />
• Anii extremi: 1675-1782, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Contracte<br />
de vânzare-cumpărare <strong>şi</strong> de schimb de posesiuni pentru<br />
familia Hamar din Simeria se regăsesc în această arhivă.<br />
680. HENTER, din Sântion<br />
• Anii extremi: 1687-1829, 3 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Regăsim în această arhivă un registru cu inventarul <strong>şi</strong> conscrierea<br />
posesiunilor <strong>şi</strong> iobagilor din scaunele Trei Scaune <strong>şi</strong> Mureş, acte <strong>ale</strong><br />
procesului baronului Adam Henter din Sântion, pentru posesiuni în<br />
oraşul Târgu Mureş.<br />
681. HEREPEI Ioan<br />
• Anii extremi: 1745-1912, 4 u.a., inventar nr. 80,<br />
limbile: maghiară, latină <strong>şi</strong> germană.<br />
În colecţie au fost clasate corespondenţă, testamente <strong>şi</strong> liste cu bunuri<br />
<strong>ale</strong> unor preoţi din Lupeni, Dealul, Sâncrai, Bisericani <strong>şi</strong> Hosasău, , audieri de martori în legătură cu proprietăţile din Dobeni <strong>şi</strong><br />
extrase de stare civilă de la bisericile<br />
reformate din scaunul Trei Scaune.<br />
682. HODOR, din Tinoasa<br />
• Anii extremi: 1797-1840, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Contracte de vânzare-cumpărare a unor terenuri <strong>şi</strong> scrisori<br />
testimoni<strong>ale</strong> aparţinând familiei Hodor din Tinoasa se regăsesc în arhivă.<br />
683. HOZO, din Sânmartin<br />
• Anii extremi: 1669-1872, 3 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
În arhiva familiei sunt ordonate contracte de schimb, de împărţire a<br />
averii <strong>şi</strong> testamente <strong>ale</strong> familiei Hozo din Sânmartin, scaunul Trei Scaune.
Covasna<br />
684. HUSZAR, din Aita Mare<br />
• Anii extremi: 1584-1969, 4 u.a., inventar nr. 474,<br />
limb a maghiară.<br />
Fondu l cuprinde<br />
documente aparţinând familiei Huszar din Aita<br />
Mare, judeţul Covasna <strong>şi</strong> genealogia familiei Tordai Erdody.<br />
685. IMREH, din Etfalău<br />
• Anii extremi: 1833-1876, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară<br />
Arhiva cuprinde un registru cu adnotări aparţinând lui Imreh din<br />
Etfalău , scaunul Trei Scaune.<br />
686. IMREH, din Etfalău <strong>şi</strong> Pava<br />
• Anii extremi: 1697-1864, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Arhiva cuprinde contracte de vânzare-cumpărare, de zălogire <strong>şi</strong> de<br />
împărţire a averii familiei Imreh din Etfalău<br />
<strong>şi</strong> Pava, scaunul Trei Scaune.<br />
687. IMREH, din Fotos<br />
• Anii extremi: 1797-1870, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Unitatea<br />
arhivistică cuprinde testamente <strong>şi</strong> contracte de împărţire<br />
a averii familiei Imreh din Fotos, scaunul Trei Scaune.<br />
688. INCZE, din Lisnău<br />
• Anii extremi: 1670-1843, 16 u.a., inventar nr. 68,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Regăsim în fondul familiei Incze o diplomă de înnobilare emisă<br />
de principele Mihail Apafi I, registre cu procesele <strong>şi</strong> actele familiilor<br />
Incze din Lisnău <strong>şi</strong> Vas din Ojdula, scaunul Trei Scaune, Ajtoni din<br />
comitatul<br />
Cluj, decrete aulice, ordine guberni<strong>ale</strong> <strong>şi</strong> hotărâri <strong>ale</strong> Dietelor<br />
din secolele XVI-XIX (copii).<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Cluj; D.J.A.N. Bihor.<br />
689. ISTOK, din Breţcu<br />
• Anii extremi: 1712-1814, 1 u.a.,<br />
inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Arhiva conţine testamente, contracte de împărţire a averii, de<br />
zălogire <strong>şi</strong><br />
de schimburi de terenuri referitoare la familia Istok din<br />
Breţcu, scaunul Trei Scaune.<br />
281
282<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
690. JANKO, din Zagon<br />
• Anii extremi: 1691-1797, 1 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
În arhiv a familiei Janko au fost clasate plângeri <strong>ale</strong> locuitorilor<br />
din Zagon, scaunul Trei Scaune, pentru faptul că armata încartiruită la<br />
Întorsura Buzăului a ridicat o cantitate de fân, precum <strong>şi</strong> audieri de<br />
martori în procese <strong>ale</strong> familiei.<br />
691. KÁLNOKY, din V<strong>ale</strong>a Crişului<br />
• Anii extremi: 1525-1902, 37 u.a., inventar nr. 58,<br />
limba maghiară.<br />
În fondul familiei Kálnoky din V<strong>ale</strong>a Crişului au fost ordonate<br />
contracte de zălogire, conscripţii, inventare <strong>ale</strong> bunurilor familiei, procese<br />
de succesiune, ordine <strong>şi</strong> instrucţiuni cu caracter militar, corespondenţa<br />
conţilor Samuilă Kálnoky <strong>şi</strong> Antal Kálnoky, Ferenc Kálnoky, jude regal al<br />
scaunului Ciuc, Ludovic Kálnoky, jude regal al comitatului Târnava, cu<br />
referire la răscoala lui Horea, Cloşca <strong>şi</strong> Crişan <strong>şi</strong><br />
documente privind<br />
Revoluţia<br />
de la 1848-1849 din Transilvania.<br />
De asemenea, se află în fond<br />
<strong>şi</strong> corespondenţă aparţinând<br />
baronului<br />
Petru Apor, pentru anii 1706-1716.<br />
692. KEREZTES, din Leţ<br />
• Anii extremi: 1621, 1 u.a., inventar nr. 74, limba latină.<br />
Unitatea arhivistică cuprinde un privilegiu de la Gabriel Bethlen<br />
pentru familia Kereztes din Leţ,<br />
scaunul Trei Scaune.<br />
693. KIS, din Popăuţi<br />
• Anii extremi: 1594-1831, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Arhiva familiei Kis din Popăuţi, scaunul Trei Scaune, cuprinde<br />
contracte de zălogire, certificate şcolare, audieri de martori <strong>şi</strong> date despre<br />
construirea bisericii reformate din localitate.<br />
694. KISPAL, din Sântionlunca <strong>şi</strong> Ozun<br />
• Anii extremi: 1637-1937, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Istoricul scaunului Trei Scaune (1555-1900) <strong>şi</strong> registrul alfabetic<br />
al arhivei familiei Kispal din Sântionlunca <strong>şi</strong> Ozun, scaunul Trei Scaune,<br />
sunt cuprinse în arhiva familiei.
Covasna<br />
695. KISS Arpad<br />
• Anii extremi: 1555-1875, 152 u.a., inventar nr. 139,<br />
limbile: română, maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
În colecţia creată de Kiss Arpad sunt clasate documente emise de<br />
Ştefan Bathory, Maximilian II, Andrei Bathory, Moise Syekeli, Gabriel<br />
Bethlen, Sigismund Bathory, Ana Bornemisza, Francisc Rakoczi II, acte<br />
relative la mănăstirea Sâncrai, fondată la 1350, o listă<br />
a documentelor despre<br />
secui aflată în arhiva naţiunii săseşti din Sibiu pentru anii 1436-1698,<br />
„legile”<br />
vechi <strong>ale</strong> secuilor din anul 1555, „Articolelele” scaunului superior<br />
de judecată din Făgăraş pentru anii 1634-1690, Statutele oraşului Turda din<br />
anul 1666, o scrisoare a poetului maghiar Iosif Gvadányi din<br />
anul 1779,<br />
scrisori din anul 1785 referitoare la privilegiile oraşului Ilieni, distruse de<br />
tătari în<br />
1658 <strong>şi</strong> o descriere în versuri a ocupării de către aceştia a cetăţii <strong>şi</strong><br />
bisericii din localitate. Au mai fost incluse în colecţie cererea secuilor din<br />
28 aprilie<br />
1791 adresată Dietei Transilvaniei pentru repunerea secuilor în<br />
drepturile lor conform Diplomei Leopoldine, un afiş pentru <strong>ale</strong>geri de<br />
deputaţi în Dieta de la Pesta la 1848, o scrisoare din 29 noiembrie 1848 a<br />
preotului catolic<br />
Baltazar Antalfy din Luncani, către<br />
Florian Mikes,<br />
comandant român, prefect al Legiunii III, referitoare la protejarea curţii<br />
contelui<br />
Iosif Kemény, „aşa cum a dispus Avram Iancu”, memoriul cultului<br />
unitarian către<br />
curtea imperială din Viena privind accesul românilor din<br />
comitatul<br />
Turda la funcţii în comitat (după anul 1800), un indice alfabetic de<br />
persoane <strong>şi</strong> localităţi întocmit pentru colecţia de documente privind istoria<br />
Transilvaniei a contelui Iosif Kemény,<br />
un studiu asupra neamurilor <strong>şi</strong><br />
familiilor secuieşti elaborat în 1839, o statistică a populaţiei unitariene din<br />
Transilvania<br />
pe comune <strong>şi</strong> sexe din 1852, o monografie a oraşului Târgu<br />
Mureş <strong>şi</strong> înscrisuri de dovedire a nobilităţii<br />
familiei Kiss.<br />
De asemenea, unele dintre documente fac referire la familiile<br />
Haller, Apor, Gyulay din Ormeniş, Miko <strong>şi</strong> Toldalaghy din Toldal,<br />
scaunul Trei Scaune.<br />
696. KÖNCZEI, din Caratna<br />
• Anii extremi: 1580-1940, 27 u.a., inventar nr. 61,<br />
limba maghiară.<br />
Au fost inventariate în fond contracte de schimb, conscripţii de<br />
posesiuni, scrisori testimoni<strong>ale</strong> aparţinând membrilor familiei Könczei din<br />
localitatea Caratna, precum <strong>şi</strong> acte aparţinând familiilor Babos, Kövér din<br />
satul Beşeneu, Barabás, Mattyus <strong>şi</strong> Folti din Sânzieni, judeţul Covasna.<br />
283
284<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
697. KONSZA, din Sfântu Gheorghe<br />
• Anii extremi: 1885-1974, 12 u.a., inventar nr. 476,<br />
limba maghiară.<br />
În acest fond au fost incluse documente rezultate din viaţa <strong>şi</strong><br />
activitatea lui Samuel Konsza, profesor în oraşul Sfântu Gheorghe,<br />
versuri în manuscris, acte <strong>person<strong>ale</strong></strong>, expuneri <strong>şi</strong> articole publicate,<br />
precum <strong>şi</strong> versuri <strong>ale</strong> poetului Mihálik Jozsef.<br />
698. KÓNYA, din Boroşneu Mare<br />
• Anii extremi: 1848, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
O diplomă de avocat a lui Andrei Kónya din Boroşneu Mare,<br />
scaunul Trei Scaune, emisă de Tabla Regală din Târgu Mureş se află în<br />
singura unitate de păstrare a arhivei.<br />
699. KOVÁCS, din Leţ<br />
• Anii extremi:<br />
1730-1857, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
O conscripţie de bunuri, contracte de zălogire, de împărţire a<br />
averii <strong>şi</strong> testamente<br />
<strong>ale</strong> familiei Kovács din Leţ, scaunul Trei Scaune, se<br />
află în această arhivă.<br />
700. KOVATS, din Doboşeni<br />
• Anii extremi: 1837-1844, 2 u.a., inventar nr. 470,<br />
limba maghiară.<br />
Cele două unităţi arhivistice <strong>ale</strong> fondului cuprind o dovadă a<br />
„nobililor secui din Forseni” asupra originii nobile<br />
a familiei de secui<br />
Kovats,<br />
o cerere de pensionare <strong>şi</strong> scutire de impozite pentru Ladislau<br />
Kovats din Doboşeni.<br />
701. KOVATS, din Mărtineni<br />
• Anii extremi: 1598-1915, 9 u.a., inventar nr. 72,<br />
limbile: română <strong>şi</strong> maghiară.<br />
Se regăsesc în acest fond familial scrisori, sentinţe<br />
judecătoreşti,<br />
audieri de martori, contracte de împărţire a averii,<br />
genealogii, înscrisuri<br />
în limba<br />
română cu alfabet chirilic din anii 1714-1720, aparţinând<br />
membrilor<br />
familiei Kovats din Mărtineni, judeţul Covasna: Nicolae <strong>şi</strong><br />
Martin, preoţi reformaţi, Ştefan, Mihai <strong>şi</strong> Samuilă.
Covasna<br />
702. KÖVÉR, din Beşeneu<br />
• Anii extremi: 1736-1781, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Documentele cuprinse în arhivă<br />
se referă la biserica reformată<br />
din Beşeneu, scaunul Trei Scaune.<br />
703.<br />
KÖVÉR, din Covasna<br />
• Anii extremi: 1701-1883, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
În arhiva familiei<br />
Kövér din Covasna s-au păstrat contracte de<br />
vânzare-cumpărare, de zălogire <strong>şi</strong> de împărţire<br />
a averii familiei.<br />
704. KOZMA, din Lunga<br />
• Anii extremi: 1841-1856, 1 u.a., inventar nr. 74,<br />
limba maghiară.<br />
Regăsim în arhiva acestei familii contracte de înţelegere, de<br />
vânzare-cumpărare <strong>şi</strong> de zălogire a averii familiei Kozma din Lunga,<br />
scaunul Trei Scaune.<br />
705. KUN, din Caratna<br />
• Anii extremi: 1607-1878, 5 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Pentru familia Kun din Caratna, scaunul Trei Scaune, se păstrează<br />
date genealogice privind înrudirea cu familia Apor, documente emise de<br />
regele Ungariei Ladislau IV, de Gheorghe Rakoczi I <strong>şi</strong> Mihail Apafi I.<br />
706. KUSANTAL, din Zagon<br />
• Anii extremi: 1848-1887, 7 u.a., inventar nr. 471,<br />
limba maghiară.<br />
Din viaţa <strong>şi</strong> activitatea lui Samuilă<br />
Kusantal, preot reformat în<br />
Zagon <strong>şi</strong> Reci, scaunul Trei Scaune, s-au păstrat<br />
certificate şcolare <strong>şi</strong> o<br />
sentinţă a Tribunalului din Târgu Secuiesc referitoare la moştenitorii<br />
acestuia.<br />
707. LABONC, din Moacşa<br />
• Anii extremi: 1862-1887,<br />
1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Regăsim în această unitate arhivistică documente relative la<br />
<strong>ale</strong>gerea lui Labonc<br />
Moise ca primar al satului Moacşa, din scaunul Trei<br />
Scaune.<br />
285
286<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
708. LÁZÁR, din Dalnic<br />
• Anii extremi: 1574-1854, 6 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Arhiva familiei cuprinde o diplomă de înnobilare acordată de<br />
principele Transilvaniei, Gheorghe Rakoczi I, lui Lázár Ştefan <strong>şi</strong> fiilor<br />
săi Blaziu, Ioan <strong>şi</strong> Andrei din Dalnic, scaunul Trei Scaune, precum <strong>şi</strong><br />
documente <strong>ale</strong> familiei Potsa <strong>şi</strong> tabele cu dările luate de trupele ruseşti în<br />
anii 1849-1854.<br />
709. LOSONCZI, din Reci<br />
• Anii extremi: 1819-1838, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
În această arhivă sunt incluse contracte de zălogire încheiate de<br />
membrii familiei Losonczi din Reci, scaunul Trei Scaune.<br />
710. MÁLNÁŞI, din Malnaş<br />
• Anii extremi: 1779, 1 u.a.,<br />
inventar nr. 74, limba latină.<br />
Decizi a de numire a lui Sigismund Málná<strong>şi</strong> din Malnaş, scaunul<br />
Trei Scaune, în dezbaterea procesului unui preot reformat din Alba Iulia,<br />
se păstrează în această unitate arhivistică.<br />
711. MÁRK, din Aninoasa<br />
• Anii extremi: 1591, 1 u.a., inventar nr. 74, limba latină.<br />
Unitatea<br />
arhivistică este constituită din diploma de înnobilare<br />
acordat ă de Sigismund Bathory familiei Márk<br />
din Aninoasa, scaunul Trei<br />
Scaune.<br />
712.<br />
MÁRKUS Deák, din Sântion<br />
• Anii extremi: 1603-1932, 6 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
Contracte<br />
de arendare, de împărţire a averii familiei, zălogiri de<br />
terenur i,<br />
precum <strong>şi</strong> acte emise de Márkus<br />
Deák Balthazár, primar al<br />
Covasnei (1846-1866),<br />
au fost ordonate în arhiva familiei.<br />
713. MAURER, din<br />
Ormeniş<br />
• Anii extremi: 1780, 1 u.a., inventar nr. 74, limbile:<br />
maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Regăsim în această unitate arhivistică documente referitoare la<br />
bunurile nobilului Maurer din Ormeniş, aflate în localităţile V<strong>ale</strong>a Mare,<br />
Petriceni <strong>şi</strong> Canta din<br />
comitatul Alba de Sus, din Poian, V<strong>ale</strong>a Scurtă <strong>şi</strong>
Tinoas a, scaunul<br />
Trei Scaune.<br />
Covasna<br />
714. MIKES, conţi, din Zăbala<br />
• Anii extremi: 1658-1804; 1944, 10 u.a., inventar nr.<br />
74, limbile:<br />
maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
În arhiva familiei conţilor Mikes din Zăbala, judeţul Covasna,<br />
au<br />
fost incluse dispoziţii testamentare, corespondenţă<br />
particulară purtată cu<br />
contele Ştefan Apor, Samuilă Kalnoki, Ştefan Boer, cu referiri <strong>şi</strong> la<br />
zălogirea, în anul<br />
1701, a unor bijuterii <strong>ale</strong> soţiei lui Mikes Ştefan,<br />
domnului<br />
Ţării Româneşti, Constantin Brâncoveanu, precum <strong>şi</strong> un<br />
inventar al arhivei familiei.<br />
71 5. MIKO, conte, din Hăghig <strong>şi</strong> Bodoc<br />
• Anii extremi: 1439-1879,<br />
6 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară,<br />
latină <strong>şi</strong> germană.<br />
Documente emise de Ştefan Bathory, Gabriel Bathory, Samuel de<br />
Bruckenthal, conscripţia bunurilor aflate în satele Olteni, Malnaş, Zălan,<br />
Araci, Vâlcele,<br />
Ariuşd <strong>şi</strong> Bodoc din scaunul Trei Scaune, corespondenţă<br />
cu familiile Banffy, Szekely <strong>şi</strong> Haller, conscripţia mo<strong>şi</strong>ilor contelui Miko<br />
Nicolae, precum <strong>şi</strong> acte despre „insurecţia“ Regimentului III de Husari<br />
din scaunul Trei Scaune, din 1809, se regăsesc în arhiva contelui Miko.<br />
716. NAGY de BÁTORSZIV, din Coşeni<br />
• Anii extremi: 1789-1906, 5 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
Genealogia familiei Nagy de Bátorsziv<br />
din Coşeni, scaunul Trei<br />
Scaune, contracte de împărţire a averii <strong>şi</strong> vânzare-cumpărare se află în<br />
această arhivă.<br />
717. NAGY, din Sfântu Gheorghe<br />
• Anii extremi: 1624-1892, 10 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară, latină <strong>şi</strong> franceză.<br />
Arhiva familiei cuprinde acte relative la preoţii reformaţi Francisc<br />
<strong>şi</strong> Alexandru Nagy din Sfântu Gheorghe, un document emis de Ştefan<br />
Bethlen, cataloage de cărţi, „cuvinte de îndemn” rostite la 1456 de Iancu de<br />
Hunedoara, legile regilor unguri cu referire la secui, corespondenţa<br />
contelui Adam Teleki <strong>şi</strong> procese succesor<strong>ale</strong> cu familia Andrad.<br />
287
288<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
718. NAGY, din Târgu Secuiesc<br />
• Anii extremi: 1751-1843, 1 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: latină <strong>şi</strong> maghiară.<br />
Contracte de zălogire, de vânzare-cumpărare <strong>şi</strong> date genealogice<br />
despre familia Nagy din Târgu Secuiesc au fost incluse în arhiva<br />
familială.<br />
719. PÁLFFI, din Tălceşti<br />
• Anii extremi: 1758-1929, 5 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: română, maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
Cele cinci unităţi arhivistice conţin o conscripţie urbarială a<br />
familiei Palffi din Tălceşti, judeţul Harghita, cu proprietăţi în Odorhei,<br />
Turda <strong>şi</strong> Dobâca, tabele cu bunuri <strong>ale</strong> familiei Bethlen din Josenii<br />
Bârgăului, judeţul Bistriţa-Năsăud, date despre familia<br />
Seethal din<br />
Micloşoara <strong>şi</strong> Sântionlunca, judeţul Covasna, conscripţia părţilor de<br />
mo<strong>şi</strong>e din Voivodeni, Filipişul Mare, Fărăgău, Sânmartinul de Câmpie,<br />
Onuca, Pogăceaua, judeţul Mureş, testamentul lui Ştefan Bocskay <strong>şi</strong> o<br />
scrisoare de la Ştefan Bathory.<br />
720. PETKE,<br />
din Ilieni<br />
• Anii extremi: 1719-1897, 1 u.a.,<br />
inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Regăsim în arhivă contracte de zălogire, de împărţire a averii <strong>şi</strong><br />
testamente pentru familia Petke din Ilieni, scaunul Trei Scaune.<br />
721. POTSA, din Hătuica<br />
• Anii extremi: 1520-1898, 35 u.a., inventar nr. 59,<br />
limba maghiară.<br />
În fondul familial Potsa din Hătuica, scaunul Trei Scaune, au fost<br />
clasate hotărâri judecătoreşti, testamente, scrisori de cheză<strong>şi</strong>e, audieri de<br />
martori, corespondenţă<br />
aparţinând membrilor familiei, printre care Iosif<br />
Potsa, prefect al comitatului Trei Scaune (1897), precum <strong>şi</strong> diverse<br />
documente relative la familii din această zonă a <strong>României</strong><br />
(Apor, Mihaly,<br />
Benko, Gidafalvi, Toldi <strong>şi</strong> Rapolti).<br />
722. PÜNKÖSTI, din Ozun<br />
• Anii extremi: 1606-1891, 1 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Acte<br />
<strong>ale</strong> proceselor de succesiune <strong>şi</strong> contracte de zălogiri de<br />
terenuri <strong>ale</strong> familiei Pünkösti din Ozun, scaunul Trei Scaune, au fost
incluse în arhiva familiei.<br />
Covasna<br />
723. RAFAI, din Arcuş<br />
• Anii extremi: 1640-1875, 4 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Această mică arhivă cuprinde contracte de zălogire, de împărţire a<br />
averii <strong>şi</strong> testamente <strong>ale</strong> familiei Rafai din Arcuş, scaunul Trei Scaune.<br />
724. RÁKOSI, din Cernatul de Sus<br />
• Anii extremi: 1694-1843, 1 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
Regăsim în arhiva familială contracte de schimb, de vânzare <strong>şi</strong><br />
zălogire a averii, aparţinând familiei<br />
Rákosi din Cernatul de Sus, scaunul<br />
Trei Scaune.<br />
725.<br />
ROEDIGER Ludovic<br />
• Anii extremi: 1647-1936, 6 u.a., inventar nr. 91, limba<br />
maghiară.<br />
În această colecţie au fost înglobate<br />
acte <strong>ale</strong> unor membri ai familiei<br />
Roediger care au<br />
ocupat funcţii militare în Regimentul II secuiesc din<br />
localitatea Angheluş, judeţul Covasna, însemnări etnografice, recensământul<br />
populaţiei din Ţările Române pentru anii 1856-1913 <strong>şi</strong> comentarii la lucrarea<br />
lui Gheorghe Popa Lisseanu, Secuii <strong>şi</strong> românii secuizaţi.<br />
726. SÁNDOR, din Dealul<br />
• Anii extremi: 1796-1847, 1 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: latină <strong>şi</strong> maghiară.<br />
Arhiva cuprinde audieri de martori<br />
<strong>şi</strong> contracte de zălogire <strong>ale</strong><br />
posesiunilor, aparţinând familiei Sándor din Dealul, scaunul Odorhei.<br />
727. SÁNDOR, din Forţeni<br />
• Anii extremi: 1832-1854 , 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
O scrisoare relativă la <strong>ale</strong>geri pentru Dietă în anul 1848 <strong>şi</strong><br />
contracte de vânzare-cumpărare<br />
<strong>ale</strong> familiei Sándor din Forţeni, scaunul<br />
Trei Scaune, au fost incluse în arhiva acestei<br />
familii.<br />
728. SÁNDOR Gavril<br />
• Anii extremi:<br />
1603-1900, 4 u.a., inventar nr. 92,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Colecţia este constituită din contracte de vânzare-cumpărare,<br />
289
290<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
zălogiri<br />
de terenuri, audieri de martori privind posesiunile familiilor<br />
Hamar <strong>şi</strong> Fettes din Icafalău, scaunul Trei Scaune <strong>şi</strong> plângeri adresate<br />
Regimentului<br />
secuiesc de graniţă.<br />
729. SEBESTYEN, din Bezid<br />
• Anii extremi: 1643-1873, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
În această arhivă se păstrează: contracte de vânzare, de zălogire <strong>şi</strong><br />
de împărţire a averii, pentru familia Sebestyen din Bezid, judeţul Mureş.<br />
730. SEETHAL, din Micloşoara<br />
<strong>şi</strong> Sântionlunca<br />
• Anii extremi: 1793-1891, 3 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară<br />
<strong>şi</strong> germană.<br />
Arhiva familiei Seethal cuprinde contracte de arendare a unor<br />
terenuri <strong>şi</strong> a fabricii de sticlă din V<strong>ale</strong>a Zălanului, judeţul Mureş, acte <strong>ale</strong><br />
familiei Kálnoky <strong>şi</strong> o descriere a originii familiei Seethal, provenită din<br />
Croaţia.<br />
731. SIKÖ <strong>şi</strong> KANDAL, din Belin<br />
• Anii extremi: 1612- 1874, 7 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară<br />
<strong>şi</strong> latină.<br />
Documente de nobilitate<br />
a familiilor Sikö <strong>şi</strong> Kandal din Belin,<br />
scaunul<br />
Trei Scaune, contracte de vânzare, zălogire <strong>şi</strong> de împărţire a<br />
averii au fost clasate în arhivă.<br />
732. SILVESTER, din Comandău<br />
• Anii extremi: 1798-1889, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Au fost incluse în arhiva familiei Silvester contracte de schimb <strong>şi</strong><br />
de vânzare de posesiuni, un inventar al documentelor lui Anton Silvester<br />
din Comandău, scaunul Trei Scaune.<br />
733. SZABO, din Aita Medie<br />
• Anii extremi: 1670-1867, 1 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
Contracte de schimb, de vânzare <strong>şi</strong> zălogire aparţinând familiei<br />
Szabo din Aita Medie, scaunul Trei Scaune, au fost adunate în mica<br />
arhivă familială.
Covasna<br />
734. SZABO, din Chilieni<br />
• Anii extremi: 1851-1897, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Plângeri în cauze succesor<strong>ale</strong> privind familia Szabo din Chilieni,<br />
scaunul Trei Scaune, alcătuiesc arhiva familiei.<br />
735. SZABO, din Ozun<br />
• Anii extremi: 1764, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Între actele familiei Szabo din Ozun, scaunul Trei Scaune, se<br />
regăsesc genealogia familiei <strong>şi</strong> un registru cu documentele rămase după<br />
incendiul din anul 1764.<br />
736. SZABO, din Sânmartin Ciuc<br />
• Anii extremi: 1501-1839, 11<br />
u.a., inventar nr. 65,<br />
limbile: maghiară<br />
<strong>şi</strong> latină.<br />
Au fost inventariate în fondul familiei Szabo din Sânmartin Ciuc,<br />
tabele <strong>şi</strong> registre de contribuabili, dări în bani <strong>şi</strong> produse colectate din<br />
comitatele Dobâca <strong>şi</strong> Turda de către unii dintre membrii familiei ce au<br />
ocupat funcţii de perceptori regali,<br />
acte <strong>ale</strong> adunării gener<strong>ale</strong> a scaunului<br />
Mureş <strong>şi</strong> <strong>ale</strong><br />
familiilor Haller, Miko, Koblosi etc.<br />
737. SZABÓ, din Zetea<br />
• Anii extremi: 1771-1873, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Arhiva familiei este constituită din contracte de vânzare <strong>şi</strong><br />
zălogire de posesiuni <strong>şi</strong> scrisori testimoni<strong>ale</strong><br />
<strong>ale</strong> familiei Szabó din Zetea,<br />
scaunul Trei<br />
Scaune.<br />
738. SZABO <strong>şi</strong> NAGY, din Biborţeni<br />
• Anii extremi: 1811-1932, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
În arhiva celor două familii au fost clasate contracte de schimb, de<br />
vânzare <strong>şi</strong> zălogire<br />
a unor posesiuni, aparţinând familiilor Szabo <strong>şi</strong> Nagy<br />
din Biborţeni.<br />
739. SZARAZ, din Sâncrai<br />
• Anii extremi: 1606-1861,<br />
1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Contracte de vânzare, de zălogire <strong>şi</strong> de împărţire a averii familiei<br />
291
292<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
Szaraz din<br />
Sâncrai, scaunul Trei Scaune <strong>şi</strong> informaţii despre bunuri<br />
date trupelor austriece <strong>şi</strong> ruse în anul 1848 au fost adunate în arhiva<br />
familială.<br />
740. SZASZ, din Sfântu Gheorghe<br />
• Anii extremi: 1873-1913,<br />
1 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: latină<br />
<strong>şi</strong> maghiară.<br />
Pentru familia Szasz din Sfântu Gheorghe s-au păstrat certificate<br />
<strong>şi</strong> diplome de studii aparţinând membrilor acesteia.<br />
741. SZÉKELY, din Dalnic<br />
• Anii extremi:<br />
1595-1837, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Arhiva familială conţine contracte de vânzare, de zălogire <strong>şi</strong> de<br />
împărţire a averii, notiţe genealogice <strong>ale</strong> familiei Székely din Dalnic,<br />
scaunul Trei Scaune.<br />
742. SZÉKELY BETZÖ, din Icafalău<br />
• Anii extremi: 1695-1822, 2 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Cele<br />
două unităţi arhivistice cuprind un registru<br />
de scrisori <strong>ale</strong><br />
familiei originară din Icafalău, scaunul<br />
Trei Scaune <strong>şi</strong> contracte de<br />
vânzare<br />
<strong>şi</strong> zălogire de posesiuni.<br />
743. SZENTIVANYI, din Sântionlunca<br />
• Anii extremi: 1380-1896, 27 u.a., inventar nr. 60,<br />
limba maghiară.<br />
În fondul familiei<br />
au fost ordonate scrisori emise de principele<br />
Mihail Apafi I, audieri de martori, zălogiri de terenuri<br />
pentru Samuilă<br />
Szentivanyi<br />
din Găleşti, scaunul Mureş, acte <strong>ale</strong> familiei Szentivanyi, din<br />
Sântionlunca, scaunul Trei Scaune, pentru secolele XIV, XVII, XIX <strong>şi</strong><br />
testamentul contelui Ferrati Bartolomeu.<br />
◊ Vezi <strong>şi</strong>: D.J.A.N. Cluj<br />
744. SZENTKERESZTY<br />
de Zagon, din Arcuş<br />
• Anii extremi: 1559-1939,<br />
79 u.a., inventar nr. 57,<br />
limbile: română<br />
<strong>şi</strong> maghiară.<br />
În arhiva familiei Szentkereszty de Zagon din Arcuş, judeţul<br />
Covasna,<br />
au fost ordonate documente în legătură cu viaţa <strong>şi</strong> activitatea<br />
baronului<br />
Sigismund Szentkereszty, deputat în dietă, soţia acestuia Ana,
Covasna<br />
născută Haller, baronul Bela Szentkereszty <strong>şi</strong> soţia acestuia, născută<br />
Floresco Maria, Revoluţia de la 1848-1849 din Transilvania, băile Tuşnad<br />
<strong>şi</strong> conscrierea unor posesiuni din comitatele Turda <strong>şi</strong> Alba de Jos.<br />
Se regăsesc în fond importante documente<br />
referitoare la<br />
prizonierii din primul război mondial aflaţi în lagăre<br />
în Rusia, precum <strong>şi</strong><br />
registre de evidenţa prizonierilor, dispăruţilor <strong>şi</strong> morţilor în război.<br />
De asemenea, au fost clasate <strong>şi</strong> documente ce privesc familia Haller<br />
(1570-1846), „Casa Geréb” din Ocna Sibiului, fotografii <strong>şi</strong> cărţi poşt<strong>ale</strong>.<br />
745. SZÖCS, din Dalnic<br />
• Anii extremi: 1595-1869,<br />
1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Arhiva familiei este formată din contracte de vânzare, de zălogire<br />
<strong>şi</strong> de împărţire a averii familiei Szöcs din Dalnic, scaunul Trei Scaune.<br />
746. SZORCSEI<br />
Vincenţiu<br />
• Anii extremi: 1570-1818, 5 u.a.,<br />
inventar nr. 97,<br />
limbile: română, maghiară<br />
<strong>şi</strong> latină.<br />
Colecţia personală cuprinde documente emise de Sigismund Bathory,<br />
Gabriel Bethlen, Gheorghe Rakoczi II privind rânduirea călăreţilor în tabăra<br />
de la Stroeşti<br />
din Ţara Românească (1655 iulie 6), Mihail Apafi I <strong>şi</strong> Emeric<br />
Thököly I, referitoare la diferite posesiuni, moşteniri, iobagi etc.<br />
747. SZÖTS, din Covasna<br />
• Anii extremi: 1744-1834, 1 u.a., inventar<br />
nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Regăsim în mica arhivă contracte de zălogire, de arendare <strong>şi</strong><br />
conscripţia bunurilor familiei Szöts din Covasna.<br />
748. SZÖTS, din Zagon<br />
• Anii extremi: 1787-1909, 1 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: germană <strong>şi</strong> maghiară.<br />
O scrisoare a profesorului<br />
Thaly Kalman, membru al Academiei<br />
de Ştiinţe Maghiare<br />
<strong>şi</strong> certificate de serviciu <strong>ale</strong> familiei Szöts din<br />
Zagon,<br />
scaunul Trei Scaune, se regăsesc în această arhivă.<br />
749. TELEKI, din Dalnic<br />
• Anii extremi: 1735-1881, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
În singura unitate arhivistică au fost incluse contracte de vânzare,<br />
293
294<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
de zălogire <strong>şi</strong> de împărţire a averii, precum <strong>şi</strong> un inventar de bunuri <strong>ale</strong><br />
familiei Teleki din Dalnic, scaunul Trei Scaune.<br />
750. THURY, din Tamaşfalău<br />
• Anii extremi: 1606-1896, 8 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: latină <strong>şi</strong> maghiară.<br />
Arhiva familiei Thury din Tamaşfalău, scaunul Trei Scaune, este<br />
formată din scrisori emise de principii Gheorghe Rakoczi I <strong>şi</strong> Mihail<br />
Apafi I, blazonul <strong>şi</strong> acte de moştenire <strong>ale</strong> familiei Thury, conscripţii de<br />
iobagi <strong>şi</strong> jeleri din satul Reci, scaunul Trei Scaune, registru cu posesiunile<br />
din Belin,<br />
Aita Medie din scaunul Micloşoara, Dobolii de Jos, Ilieni, Lunca<br />
Calnicului din<br />
scaunul Sepsi, Araci, Ariuşd din comitatul Alba de Sus,<br />
Lodroman<br />
<strong>şi</strong> Gogan Varolea din comitatul Târnava.<br />
751. TOMPA, din Boroşneu Mic<br />
• Anii extremi: 1763- 1866, 4 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară,<br />
latină <strong>şi</strong> germană.<br />
În arhiva familiei Tompa din Boroşneu<br />
Mic, scaunul Trei Scaune,<br />
se păstrează<br />
o conscripţie a nobililor din scaunul Sepsi din anii 1797 <strong>şi</strong><br />
1815, actele proceselor de împărţire a averii familiei nobile Tompa (unii<br />
membri au ocupat funcţia de vicejuzi regali ai scaunului Sepsi) <strong>şi</strong> o<br />
cerere a oierilor români de la Întorsura Buzăului pentru micşorarea<br />
impozitului pe anim<strong>ale</strong>.<br />
752. TÖRÖK, din Zagon<br />
• Anii extremi: 1660-1861, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Arhiva familiei este constituită din testamente,<br />
contracte de vânzare<br />
<strong>şi</strong> zălogire aparţinând familiei Török din Zagon, scaunul Trei Scaune.<br />
753. TUROCZI, din Târgu Secuiesc<br />
• Anii extremi: 1687-1885,<br />
5 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile:<br />
maghiară, latină <strong>şi</strong> germană.<br />
Arhiva familiei Turoczi din Târgu Secuiesc este constituită din<br />
actele proceselor de moştenire <strong>şi</strong> împărţire a averii<br />
între membrii<br />
familiei Turoczi,<br />
documente relative la şcoala militară secuiască din<br />
Târgu Secuiesc, o descriere a confecţionării<br />
alicelor <strong>şi</strong> un tabel<br />
genealogic al familiei Jantcó din Târgu Secuiesc.
Covasna<br />
754. TUSZON Ioan<br />
• Anii extremi: 1686-1861, 4 u.a., inventar nr. 89,<br />
limbile: maghiară, germană <strong>şi</strong> latină.<br />
Arhiva familiei<br />
este alcătuită din contracte de vânzare-cumpărare,<br />
audieri de martori, evidenţa cheltuielilor de judecată de la Tabla regească<br />
din Târgu Mureş pentru proprietăţi situate în Cernatul de Jos <strong>şi</strong> de Sus,<br />
scaunul Trei Scaune, note privind Asociaţia pentru ajutorarea honvezilor<br />
pentru anii 1848-1849 <strong>şi</strong> genealogii <strong>ale</strong> familiei Vitáalyos din Ghidfalău.<br />
755. VAJNA, din Covasna<br />
• Anii extremi: 1771-1935, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Singura unitate arhivistică cuprinde monografia comunei Covasna <strong>şi</strong><br />
geneal ogia familiei Vajna din Covasna, scrise de profesorul Mihai Vajna.<br />
756. VAJNA, din Pava<br />
• Anii extremi: 1555-1933,<br />
25 u.a., inventar nr. 64,<br />
limba maghiară.<br />
Fondul familial Vajna conţine actele familiei, originară din Pava,<br />
judeţul Covasna, cu privire la posesiuni, împărţiri <strong>şi</strong> moşteniri de averi.<br />
Printre acestea enumerăm privilegii de la principii Gabriel Bethlen <strong>şi</strong><br />
Mihail Apafi I, inventarul documentelor familiei pentru secolele XVI-<br />
XIX, genealogii, diverse acte provenite din activitatea lui Toma Vajna,<br />
preşedinte al Tribunalului din oraşul Miercurea<br />
Ciuc.<br />
Menţionăm <strong>şi</strong> existenţa unor tabele cu juzii regali din scaunul Trei<br />
Scaune din anii 1608-1835 <strong>şi</strong> vicejuzii regali din scaunele Sepsi, Kesdi <strong>şi</strong><br />
Orbai <strong>şi</strong> a unui tabel cu membrii gărzii naţion<strong>ale</strong> maghiare din anul<br />
1848, din satul Ozun, scaunul Trei Scaune.<br />
757. VAJNA, din Simeria<br />
• Anii extremi: 1611-1839, 1 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
Arhiva cuprinde contracte de zălogire, de vânzare-cumpărare <strong>şi</strong> de<br />
succesiune pentru familia Vajna din Simeria.<br />
758. VALADY Filep Ladislau<br />
• Anii extremi: 1656-1857, 2 u.a., inventar nr. 93,<br />
limbile: latină <strong>şi</strong> maghiară.<br />
Colecţia<br />
personală Valady Filep Ladislau cuprinde contracte de<br />
vânzare-cumpărare a unor terenuri în localităţile Angheluş <strong>şi</strong> Lisnău,<br />
295
296<br />
<strong>Arhive</strong> <strong>person<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong> <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
scaunul Trei Scaune, documente privind familiile Gál din Dalnic, Gazda<br />
din Ghidfalău,<br />
Bod din Alba, arbori genealogici pentru familiile<br />
Damokos din Cernatul de Jos <strong>şi</strong> Farkas din Dalnic, scaunul Trei Scaune.<br />
759. VASARHFLYI, din Sfântu Gheorghe<br />
• Anii extremi: 1805-1842 , 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
În arhiva familiei Vasarhflyi din Sfântu Gheorghe au fost incluse<br />
scrisori testimoni<strong>ale</strong>, de adeverire <strong>şi</strong> de zălogire a unor posesiuni.<br />
760. VERES, din Aita Medie<br />
• Anii extremi: 1823-1826, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
Mica arhivă cuprinde sentinţe în procesul de succesiune al<br />
familiei Veres din Aita Medie, scaunul Trei Scaune.<br />
761. VERES <strong>şi</strong> LÖRINCZ, din Dalnic<br />
• Anii extremi: 1539-1826, 2 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
În cele două unităţi arhivistice au fost incluse diplome de la<br />
principele Cristofor Bathory, o confirmare a posesiunilor aparţinând<br />
celor două familii din Dalnic, scaunul Trei Scaune, de la regele Carol VI<br />
(1539), contracte de vânzare <strong>şi</strong> zălogire a unor proprietăţi.<br />
762. VOLONTS, din Turia de Sus<br />
• Anii extremi: 1800-1892, 1 u.a., inventar nr. 74, limba<br />
maghiară.<br />
În arhiva familiei au fost adunate contracte de zălogire, de<br />
schimb, de vânzare-cumpărare <strong>şi</strong> conscripţii<br />
de bunuri <strong>ale</strong> familiei<br />
Volont s din Turia de Sus, scaunul Trei Scaune.<br />
763. ZAMBLER, din Cernatul de Jos<br />
• Anii extremi: 1636-1910, 41 u.a., inventar nr. 69,<br />
limba maghiară.<br />
Documentele fondului se referă la posesiunile<br />
familiei Zambler<br />
di n Cernatul de Jos, scaunul Trei Scaune,<br />
aflate în localităţile Nades,<br />
comitatul Târnava <strong>şi</strong> Băcăiuţi, comitatul Hunedoara, precum <strong>şi</strong> la<br />
familiile Bernald, Potsa, Kálnoky, Boer, Damokos <strong>şi</strong> Apor.
Covasna<br />
764. ZATHURECZKY<br />
• Anii extremi: 1568-1917, 20 u.a., inventar nr. 73,<br />
limba maghiară.<br />
Între documentele ordonate în fond menţionăm existenţa unor<br />
contracte, conscripţii, inventare de bunuri <strong>ale</strong> familiei,<br />
registre de<br />
„gospodărire”<br />
765. ZAYZON Francisc<br />
• Anii extremi: 1651-1859, 3 u.a., inventar nr. 95,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> germană.<br />
Cele trei unităţi arhivistice <strong>ale</strong> colecţiei <strong>person<strong>ale</strong></strong> cuprind<br />
testamente secuieşti, contracte de vânzare a unor terenuri din Brateş <strong>şi</strong><br />
Sâmbăteni, comitatul Arad, conscrierea posesiunilor familiei<br />
Daniel din<br />
Vârghiş, genealogiile unor familii <strong>şi</strong> date despre curia din Corun a<br />
conţilor Eszterházy.<br />
766. ZÖLD, din Sântioana<br />
• Anii extremi: 1649-1689, 3 u.a., inventar nr. 74,<br />
limbile: maghiară <strong>şi</strong> latină.<br />
În această arhivă se regăsesc testamente, contracte de vânzare <strong>şi</strong><br />
zălogire, procese de moştenire, un act de înnobilare din anul 1649,<br />
pentru<br />
familia Zöld din Sântioana, scaunul Trei Scaune.<br />
297<br />
a posesiunilor, a corespondenţei membrilor familiei<br />
Zathureczky. De asemenea, regăsim în fond <strong>şi</strong> genealogia familiei Mikes,<br />
acte <strong>ale</strong> familiei Daniel din Vârghiş, scaunul Trei Scaune, precum <strong>şi</strong><br />
informaţii referitoare la împărţirea Transilvaniei în comitate <strong>şi</strong> scaune.
298<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
Aioanei, Varvara; Ranca, Florica, Noi instrumente de informare la Sala<br />
de studiu a Direcţiei Gener<strong>ale</strong> a <strong>Arhive</strong>lor Statului, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr.<br />
1, 1985, p. 62-68.<br />
Anuar al <strong>Arhive</strong>lor Municipiului Bucureşti. Din trecutul istoric <strong>şi</strong><br />
urbanistic al oraşului Bucureşti, I, coordonator Ion Vitan, Editura Ministerului<br />
de Interne, Bucureşti, 1997, 112 p.<br />
Les archives personnelles des scientifiques. Classement et conservation,<br />
Archives Nation<strong>ale</strong>s, Paris, 1995, 97 p.<br />
Archivi di famiglie e di persone. Materiali per una guida, I, Abruzzo -<br />
Liguria, a cura di Giovanni Tesiri, Micaela Trocaccio, Irma Paola Tascini, Laura<br />
Vallone, coordinamento di Gabriella De Longis Cristaldi, Ministero per i beni<br />
culturali e ambientali, Roma, 1991, XX+280 p.<br />
Argetoianu, Constantin, Memorii. Pentru cei de mâine. Amintiri din<br />
vremea celor de ieri, Ediţie îngrijită de Stelian Neagoe, vol. I-XI, Editura<br />
Humanitas <strong>şi</strong> Editura Machiavelli, Bucureşti, 1991-1998.<br />
<strong>Arhive</strong>le Statului. 125 ani de activitate, 1831-1956, D.G.A.S., Bucureşti,<br />
1957, 514 p.<br />
Balacciu, Jana; Chiriacescu, Rodica, Dicţionar de lingvişti <strong>şi</strong> filologi<br />
români, Editura Albatros, Bucureşti, 1978, 262 p.<br />
Balintescu, Alexandru, Arhiva generalului Gheorghe Magheru - Catalog<br />
de documente - 1582-1880, D.G.A.S., Bucureşti, 1968, 179 p.<br />
Barbosa, Octavian, Dicţionarul artiştilor români contemporani, Editura<br />
Meridiane, Bucureşti, 1976, 535 p.<br />
Bautier, Robert-Henri; Vallée-Karcher, Aline, Les papiers de Sully aux<br />
Archives Nation<strong>ale</strong>s. Inventaire. Imprimerie Nation<strong>ale</strong>, , 1959, 91 p.<br />
Băruţă, Aurel; Mircea, Ioan; Palihovici, Liviu; Pleşa, Ioan, Îndrumător în<br />
<strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Alba, vol. I, D.G.A.S., Bucureşti, 1989, 579 p.<br />
Berciu-Drăghicescu, Adina, Arhivistica - Curs general - (pentru<br />
Facultatea de Litere, secţia Bibliologie <strong>şi</strong> Ştiinţele Informării, Colegiul de<br />
Biblioteconomie <strong>şi</strong> Arhivistică, Colegiul de Birotică), Editura Universităţii din<br />
Bucureşti, Bucureşti, 1997, 280 p.<br />
Bercuş, Const. I., Pagini din trecutul medicinii, Editura Medicală,<br />
Bucureşti, 1970, 229 p.<br />
Biblioteca documentară Năsăud a Academiei Române, <strong>Arhive</strong>le Statului.<br />
Filiala judeţului Bistriţa-Năsăud, Arhiva someşană (1924-1994), Editura<br />
Tipomur, , , 173 p.<br />
Botezan, Ioana; Matei, Alexandru, Arhiva personală Timotei Cipariu.<br />
Catalog, D.G.A.S., Bucureşti, 1982, 519 p.<br />
Bounegru, Stanca, Documente achiziţionate de <strong>Arhive</strong>le Statului în 1975.<br />
Brăila, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 2, 1976, p. 197-198.<br />
Brătescu, Constantin, Documente achiziţionate de <strong>Arhive</strong>le Statului în<br />
anul 1975. Caraş-Severin, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 3, 1976, p. 304-305.<br />
Brătescu, Constantin, Istorie <strong>şi</strong> cultură în arhivele Caraş-Severinului.<br />
Îndrumător, A.N.R., Bucureşti, 1997, 197 p.
299<br />
Brătescu, Constantin, Ştefan Velovan. Pedagog <strong>şi</strong> filozof român (1852-<br />
1932), Editura Ionescu, Caransebeş, 2000, 134 p.<br />
Brânceanu, Lidia, B. P. Hasdeu. Mărturii, D.G.A.S., Bucureşti, 1993,<br />
234 p.<br />
Callu, Agnès, Papiers René Pleven 560 AP. Inventaire. Archives<br />
Nation<strong>ale</strong>s, Paris, 1995, 63 p.<br />
Cantacuzino, Sabina, Din viaţa familiei Ion C. Brătianu, Editura<br />
Albatros, Bucureşti, 1993, vol. I, XXV+242 p.<br />
Căuş, Bogdan, Figuri de armeni din România, Editura Ararat, Bucureşti,<br />
1997, 280 p.<br />
Cervatiuc, Ştefan, F.A.S. Botoşani, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 1, 1986, p.<br />
44-45.<br />
Chipurici, Nicolae; Răţoi, Tudor, Colecţia Dr. Constantin I. Istrati. 1429-<br />
1945, D.G.A.S., Bucureşti, 1988, 511 p.<br />
Ciucă, Marcel-Dumitru, Colecţia „Achiziţii Noi”, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”,<br />
nr.1, 1976, p. 55-77.<br />
Ciucă, Marcel-Dumitru, Colecţia „Achiziţii Noi”, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”,<br />
nr. 3, 1976, p. 337-351.<br />
Ciucă, Marcel-Dumitru, <strong>Arhive</strong>le existente în depozitele <strong>Arhive</strong>lor<br />
Statului <strong>şi</strong> la alţi deţinători, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor” nr. 4, 1978, p. 429-444.<br />
Ciucă, Marcel-Dumitru; Ciucă, Elena-Teodora, Dr. Ioan Raţiu <strong>şi</strong> Emilia<br />
Raţiu Corespondenţă I (scrisori primite, 1866-1895), Editura „Progresul<br />
Românesc”, Bucureşti, 1994, 430 p.<br />
Cohn, Emilia; Nichifor, Octavia, Colecţia Mavrocordat, în „Revista<br />
<strong>Arhive</strong>lor”, nr. 4, 1977, p. 430.<br />
Constantin, Paul, Dicţionar universal al arhitecţilor, Editura Ştiinţifică <strong>şi</strong><br />
Enciclopedică, Bucureşti, 1986, 352 p.<br />
Corciovescu, Cristina; Râpeanu, Bujor T., 1234 cineaşti români. Ghid<br />
bio-filmografic, Editura Ştiinţifică, Bucureşti, 1996, 398 p.<br />
Cosma, Viorel, Muzicieni români. Compozitori <strong>şi</strong> muzicologi. Lexicon, Editura<br />
Muzicală a Uniunii Compozitorilor, Bucureşti, 1970, 473 p.<br />
Costache, V<strong>ale</strong>ntina, Fonduri intrate recent în cercetare la Sala de<br />
studiu, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 1-2, 1974, p. 291-296.<br />
Courtoy, F.; Bovesse, J.; Jacquet-Landrier, F., Inventaire des archives de<br />
la famille D’Harscamp (XVII-XIX-ème siècle). Archives Génér<strong>ale</strong>s du Royaume,<br />
Bruxelles, 1977, 58 p.<br />
Datcu, Iordan; Stroescu, C. C., Dicţionarul folcloriştilor. Folclorul<br />
literar românesc, Editura Ştiinţifică <strong>şi</strong> Enciclopedică, Bucureşti, 1979, 501 p.<br />
Dicţionar Enciclopedic Român. Vol. II-IV, Editura Politică, Bucureşti,<br />
1964-1966.<br />
Dicţionar Enciclopedic. Vol. I-II, Editura Enciclopedică, Bucureşti,<br />
1993-1996.<br />
Dicţionar Enciclopedic (98.000 de definiţii), Editura Cartier, Chi<strong>şi</strong>nău, 2000,<br />
1696 p.
300<br />
Dicţionarul Scriitorilor Români A-C, coordonatori Mircea Zaciu, Marian<br />
Papahagi, Aurel Sasu, Editura Fundaţiei Cultur<strong>ale</strong> Române, Bucureşti, 1995,<br />
LXIV+815 p.<br />
Dicţionarul Scriitorilor Români. D-L, coordonatori Mircea Zaciu, Marian<br />
Papahagi, Aurel Sasu, Editura Fundaţiei Cultur<strong>ale</strong> Române, Bucureşti, 1998, XXXII<br />
+863 p.<br />
Dinu, Cristina, Noi documente în Fondul Arhivistic Naţional. Direcţia<br />
Generală a <strong>Arhive</strong>lor Statului, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 1, 1978, p. 89-93.<br />
Dinu, Cristina, Noi documente în Fondul Arhivistic Naţional. Direcţia<br />
Generală a <strong>Arhive</strong>lor Statului, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 3, 1978, p. 302.<br />
Dumitru, Zaharia; Cărămidaru, Corneliu, Documente achiziţionate de<br />
<strong>Arhive</strong>le Statului în anul 1975. Bacău, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 2, 1976,<br />
p. 192-194.<br />
Dumont C., Inventaires des archives de la famille du Roy de Blicquy<br />
(XIII-XX-ème siècles), Archives Génér<strong>ale</strong>s du Royaume, Bruxelles, 1980, 93 p.<br />
Dumont C., Inventaires des Archives des familles de la Barre et de<br />
Rouille, Archives Génér<strong>ale</strong>s du Royaume, Bruxelles, 1985, 145 p.<br />
Duţu, Alexandru; Dobre, Florica; Loghin, Leonida, Armata română în al<br />
doilea război mondial (1941-1945). Dicţionar enciclopedic, Editura<br />
Enciclopedică, Bucureşti, 1999, 399 p.<br />
Enciclopedia istoriografiei româneşti, coordonator prof. univ. dr. Ştefan<br />
Ştefănescu, Editura Ştiinţifică <strong>şi</strong> Enciclopedică, Bucureşti, 1978, 471 p.<br />
Figuri de arhivişti, D.G.A.S., Bucureşti, 1971, 328 p.<br />
Florea, Constantin, Documente achiziţionate de <strong>Arhive</strong>le Statului în anul<br />
1975. Argeş, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 2, 1976, p. 192.<br />
Florea, Constantin; Gâlcă, Mircea; Trâmbaciu, Ştefan, Argeşenii <strong>şi</strong><br />
muscelenii participanţi la războiul de independenţă a <strong>României</strong>: 1877-1878,<br />
Piteşti, 1980, 208 p.<br />
Gheorghe, Florian; Popescu, Mihai; conf. dr. Rotaru, Ion, Prezenţe<br />
militare în ştiinţa <strong>şi</strong> cultura românească. Mic dicţionar, Editura Militară,<br />
Bucureşti, 1982, 304 p.<br />
Ghinea, Dan; Ghinea, Eliza, Localităţile din România. Dicţionar, Editura<br />
Enciclopedică, Bucureşti, 2000, 620 p.<br />
Hannick, Pierre, Inventaire des archives de la famille Poncelet. Archives<br />
Génér<strong>ale</strong>s du Royaume, Bruxelles, 1978, 39 p.<br />
Inventarul <strong>Arhive</strong>lor Statului, Bucureşti - Cernăuţi - Chi<strong>şi</strong>nău - Cluj -<br />
Craiova - Ia<strong>şi</strong> - Năsăud - Timişoara - Braşov, Monitorul Oficial <strong>şi</strong> Imprimeriile<br />
Statului, Imprimeria Centrală, Bucureşti, 1939, 420 p.<br />
Inventaire de papiers personn<strong>ale</strong>s Groubau, Schuermans, de Brouckère,<br />
Kersten, de Trooz, de Sadeleer, Lesaffre. Archives Génér<strong>ale</strong>s du Royaume,<br />
Bruxelles, 1980, 103 p.<br />
Istoria lumii în date, sub conducerea acad. prof. Andrei Oţetea, Editura<br />
Enciclopedică Română, Bucureşti, 1972, XVI+616 p.<br />
Istoria <strong>României</strong> în date, coordonator Constantin C. Giurescu, Editura<br />
Enciclopedică Română, Bucureşti, 1971, 525 p.
301<br />
Joly Bertrand, Archives de la famille et des entreprises de Wendel (sousséries<br />
189 AQ et 190 AQ) Répertoire numérique. Archives Nation<strong>ale</strong>s, Paris,<br />
1994, 334 p.<br />
Kiss, Andrei, Vechile inventare, registrele auxiliare de arhivă <strong>şi</strong> cele de<br />
registratură din Transilvania, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 1, 1978, p. 67-79.<br />
Literatura Română. Dicţionar cronologic, coordonator I. C. Chiţimia <strong>şi</strong><br />
Al. Dima, Editura Ştiinţifică <strong>şi</strong> Enciclopedică, Bucureşti, 1979, 862 p.<br />
A Magyar Országos Levéltár. Levéltáris mertetö (Arhiva Naţională a<br />
Ungariei. Prospect Arhivistic), Szerkesztette Lakos János, Nonfoglalás 1100,<br />
Magyar Országos Levéltár, Budapest, 1996, 296 p.<br />
Mamina, Ion; Bulei, Ion, Guverne <strong>şi</strong> guvernanţi (1866-1916), SILEX -<br />
Casă de Editură, Presă <strong>şi</strong> Impresariat S.R.L., Bucureşti, 1994, 255 p.<br />
Mamina, Ion; Scurtu, Ioan, Guverne <strong>şi</strong> guvernanţi (1916-1938), SILEX -<br />
Casă de Editură, Presă <strong>şi</strong> Impresariat, Bucureşti, 1996, 271 p.<br />
Manole, Vasile; Bădescu, Mihaela; Ciucă, Elena, Documente privind<br />
dezvoltarea industriei în oraşul Bucureşti. Vol. I. 1856-1933, D.G.A.S.,<br />
Bucureşti, 1991, 525 p.<br />
Mărcuş, Ion, Câteva propuneri în problema folosirii materi<strong>ale</strong>lor<br />
arhivistice, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 1, 1958, p. 186-194.<br />
Mărcuş, Ion; Arimia, Vasile, Instrucţiunile arhivistice - factor de seamă<br />
în îmbunătăţirea muncii, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr.1, 1967, p. 3-20.<br />
Meteş, Ştefan, Din corespondenţa poetului Gheorghe Sion, Tipografia<br />
Hermes, Cluj, 1940, 117 p.<br />
Mic dicţionar enciclopedic, Editura Ştiinţifică <strong>şi</strong> Enciclopedică,<br />
Bucureşti, 1978, 1851 p.<br />
Micluţia, Viorica; Căpăţână, Nicolae, Documente achiziţionate de<br />
<strong>Arhive</strong>le Statului în anul 1975, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 2, 1976, p. 189-191.<br />
Mihalcea, Anda-Anca, Îmbogăţirea bazei documentare la Direcţia Generală<br />
a <strong>Arhive</strong>lor Statului, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, tom I, fasc. 1, 1993, p. 83-86.<br />
Mihalcea, Anda-Anca, Îmbogăţirea bazei documentare la Direcţia<br />
Generală a <strong>Arhive</strong>lor Statului, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 2, 1994, p. 211-213.<br />
Mihalcea, Anda-Anca, Îmbogăţirea bazei documentare la Direcţia<br />
Generală a <strong>Arhive</strong>lor Statului, în „Arhiva Românească”, tom I, fasc. 1, 1995,<br />
p. 205-207.<br />
Mihăilă, Gheorghe, Din activitatea lui Bogdan Petriceicu-Hasdeu la<br />
<strong>Arhive</strong>le Statului: Cuvente den bătrâni (t.I), în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 4, 1982,<br />
p. 344-352.<br />
Mocioiu, Nicolae; Iavorschi, Gheorghe; Bounegru, Stanca; Vidis,<br />
Gabriela, Îndrumător în <strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Brăila, D.G.A.S., Bucureşti,<br />
1979, 345 p.<br />
Moisil, Constantin, Problema arhivelor româneşti, în „Revista<br />
<strong>Arhive</strong>lor”, vol. III, nr. 6-7, 1936-1937, p. 1-46.<br />
Nastovici, Alexandru, F.A.S. Municipiul Bucureşti, în „Revista<br />
<strong>Arhive</strong>lor”, nr. 2, 1982, p. 151-152.<br />
The National Archives of Hungary. Its history and holdings, Budapest,<br />
1999, 39 p.
302<br />
Nedelea, Marin, Istoria <strong>României</strong> în date (1940-1995), Editura<br />
Niculescu, Bucureşti, 1997, 464 p.<br />
Nemuritorii. Academicieni români, Agenţia Naţională de Presă<br />
ROMPRES, Bucureşti, 1995, 446 p.<br />
Nicula, Vasile, Unele probleme cu privire la completarea bazei<br />
documentare păstrată la <strong>Arhive</strong>le Statului, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 2, 1973, p.<br />
341-346.<br />
Nistor, Alexandru; Mureşan, Ioan; Rusu-Sărăţeanu, Ion; Viraj, Ioan,<br />
Îndrumător în <strong>Arhive</strong>le Statului judeţul Bistriţa-Năsăud, D.G.A.S., Bucureşti,<br />
1988, 515 p.<br />
Personalităţi <strong>ale</strong> ştiinţei. Mic dicţionar, Editura Ştiinţifică <strong>şi</strong><br />
Enciclopedică, Bucureşti, 1977, 312 p.<br />
Podăreanu, Crisanta, Fondul personal Miron Cristea, în „Revista<br />
<strong>Arhive</strong>lor”, nr. 1, 1992, p. 93-97.<br />
Podăreanu, Crisanta, Fondul personal Pantelimon Halippa, în „Revista<br />
<strong>Arhive</strong>lor”, nr. 2, 1993, p. 197-206.<br />
Podăreanu, Crisanta, Fondul personal I. G. Duca, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”,<br />
nr. 3, 1993, p. 342-347.<br />
Podăreanu, Crisanta, Fondul personal Mareşal Alexandru Averescu, în<br />
„Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 4, 1993, p. 478-484.<br />
Podăreanu, Crisanta, Fondul personal Constantin Diamandi, în „Revista<br />
<strong>Arhive</strong>lor”, nr. 1, 1994, p. 123-127.<br />
Podăreanu, Crisanta, Fondul personal Karadja, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”,<br />
nr. 3, 1994, p. 299-301.<br />
Potra, George, Contribuţii la istoricul arhivelor româneşti, în „Revista<br />
<strong>Arhive</strong>lor”, vol. VI, nr. 1, 1944, p. 1-29.<br />
La pratique archivistique francaise, sous la direction de Jean Favier,<br />
Archives Nation<strong>ale</strong>s, Paris, 1993, 630 p.<br />
Predescu, Lucian, Enciclopedia <strong>României</strong>. Cugetarea, Editurile<br />
SAECULUM I.O. <strong>şi</strong> VESTALA, Bucureşti, 1999, 960 p.<br />
Preud’Homme Gaston, Inventaire des archives de la famille Cornet<br />
d’Elzius provenant du château Vilain XIII à Maisières (XIV-XX-ème siècles).<br />
Archives Génér<strong>ale</strong>s du Royaume, Bruxelles, 1978, 116 p.<br />
Sacerdoţeanu, Aurelian, Arhiva generală la mitropolie, în „Revista<br />
<strong>Arhive</strong>lor”, vol. VII, nr. 2, 1947, p. 383-394.<br />
Sacerdoţeanu, Aurelian, Inventare arhivistice, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”,<br />
vol. VII, nr. 2, 1947, p. 217-238.<br />
Sacerdoţeanu, Aurelian, Arhivistica, Editura Didactică <strong>şi</strong> Pedagogică,<br />
Bucureşti, 1970, 330 p.<br />
Sava, Iosif; Vartolomei, Luminiţa, Dicţionar de muzică, Editura<br />
Ştiinţifică <strong>şi</strong> Enciclopedică, Bucureşti, 1979, 225 p.<br />
Scriitori români, coordonator Mircea Zaciu, Editura Ştiinţifică <strong>şi</strong><br />
Enciclopedică, Bucureşti, 1978, 527 p.<br />
Sima, Violeta, F.A.S. judeţul Argeş, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 4, 1986,<br />
p. 426-427.
303<br />
Soveja, Maria, Îmbogăţirea depozitelor <strong>Arhive</strong>i Istorice Centr<strong>ale</strong> cu noi<br />
materi<strong>ale</strong> documentare, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 2, 1967, p. 261-268.<br />
Soveja, Maria; Gheorghian, Iulia; Costache, V<strong>ale</strong>ntina, Îndrumător în<br />
<strong>Arhive</strong>le Centr<strong>ale</strong>, vol. I, partea a II-a, D.G.A.S., Bucureşti, 1974, 336 p.<br />
Speranţia, Eugeniu, Figuri universitare, Editura Tineretului, fără localitate,<br />
1967, 119 p.<br />
Straje, Mihail, Dicţionar de pseudonime, alonime, anagrame,<br />
asteronime, criptonime <strong>ale</strong> scriitorilor <strong>şi</strong> publiciştilor români, Editura Minerva,<br />
Bucureşti, 1973, XXIII+810 p.<br />
Szasz, Vasilica, F.A.S. Covasna, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 1, 1984, p. 60-61.<br />
Şcoala de Arhivistică, Carnetul studentului, ediţia a II-a, Editura Cartea<br />
Românească, Bucureşti, 1945, 86 p.<br />
Tanco, Teodor, Virtus Romana Rediviva, vol. I-VII, C.J.C.E.S., Bistriţa,<br />
1973-1987.<br />
Tatomir, Virgiliu; Cohn, Emilia; Dinu, Cristina; Nichifor, Octavia,<br />
Îndrumător în <strong>Arhive</strong>le Statului Municipiul Bucureşti, vol. I, D.G.A.S.,<br />
Bucureşti, 1976, 383 p.<br />
Texe, Rozalia, Evoluţia sistemului de registratură cu evidenţele create în<br />
arhivele comitatelor din Transilvania <strong>şi</strong> folosirea acestora ca instrumente de<br />
informare ştiinţifică, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 2, 1964, p. 32-60.<br />
Tourtier-Bonazzi, Chantal de, Archives de Joseph Bonaparte, roi de<br />
Naples, puis d’Espagne (381 AP). Inventaire, Archives Nation<strong>ale</strong>s, Paris, 1982,<br />
128 p.<br />
Tratat de arhivistică, vol. I, Bucureşti, 1982, 591 p., în manuscris la<br />
<strong>Arhive</strong>le <strong>Naţion<strong>ale</strong></strong>.<br />
Tudorică, Mioara, Bibliografia arhivisticii româneşti, D.G.A.S.,<br />
Bucureşti, 1969, 107 p.<br />
Ursuţiu, L., Consideraţii privind tehnica prelucrării arhivelor <strong>famili<strong>ale</strong></strong><br />
feud<strong>ale</strong>, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 4, 1972, p. 589-593.<br />
Ursuţiu, Maria, Formarea <strong>şi</strong> funcţionarea unei arhive <strong>famili<strong>ale</strong></strong> <strong>şi</strong><br />
funcţion<strong>ale</strong> transilvănene, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 2, 1973, p. 187-192.<br />
Vătafu-Găitan, Silvia, Noi fonduri la Sala de studiu a Direcţiei Gener<strong>ale</strong><br />
a <strong>Arhive</strong>lor Statului (1984), în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 4, 1985, p. 402-404.<br />
Vătafu-Găitan, Silvia, Îmbogăţirea fondului documentar la Direcţia<br />
Generală a <strong>Arhive</strong>lor Statului, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 3, 1987, p. 346.<br />
Vătafu-Găitan, Silvia, Îmbogăţirea fondului documentar la Direcţia<br />
Generală a <strong>Arhive</strong>lor Statului, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, nr. 1, 1991, p. 145-146.<br />
Vătafu-Găitan, Silvia, Direcţia <strong>Arhive</strong>lor Centr<strong>ale</strong>, în „Revista<br />
<strong>Arhive</strong>lor”, nr. 1, 1992, p. 103-105.<br />
Zaharia, Dumitru, Colecţia de documente de la Filiala <strong>Arhive</strong>lor Statului<br />
judeţul Bacău (1400-1864). Catalog, D.G.A.S., Bucureşti, 1986, 480 p.<br />
Zotta, Sever, Conducătorii <strong>Arhive</strong>lor Statului din Ia<strong>şi</strong> în curs de 100 de<br />
ani, în „Revista <strong>Arhive</strong>lor”, vol. IV, nr. 2, 1941, p. 381-382.<br />
Wellens, Robert, Inventaire des papiers de Marcel-Henri Jaspar, député,<br />
ministre et ambassadeur de Belgique. Archives Génér<strong>ale</strong>s du Royaume,<br />
Bruxelles, 1982, 198 p.
304<br />
A<br />
Abod, din Dalnic, 604<br />
Acterian, 1<br />
Adamachi Vasile, 2<br />
Adamos Francisc <strong>şi</strong> Cacso Dominic,<br />
605<br />
Albuleţ Constantin, 515<br />
Alessi (Alexi) Artemie Publiu, 460<br />
Alexa David, 461<br />
Alexandrescu Anton, 3<br />
Alexandrescu Niculae, 4<br />
Alexandrescu Vasile, 557<br />
Alexianu George, 5<br />
Álgyay de Aldeşti, 347<br />
Andone Dumitru, 403<br />
Andrad <strong>şi</strong> Beder, din Brateş, 606<br />
Andrényi de Ghioroc, 348<br />
Andricu J. Mihail, 6<br />
Angelescu Constantin, 7<br />
Anghel George, 331<br />
Antal, din Moacşa, 607<br />
Antohi Vasile, 558<br />
Anton Ileana, 462<br />
Antonescu Ion, 8<br />
Apáti, din Vurpăr, 608<br />
Apor, din Turia de Jos, 609<br />
Apor, din Zălan, 610<br />
Apostolescu I. Nicolae, 395<br />
Ardeleanu D., 404<br />
Argetoianu Constantin, 9<br />
Aricescu, 559<br />
Aritonovici, 502<br />
Arsachi Apostol, 10<br />
Arsu Constantin, 396<br />
Asbóth, din Arad, 349<br />
Atzél Petru, 350<br />
Auşnit Max, 11<br />
Averescu Alexandru, 12<br />
Avesalom V. Avesalom, 560<br />
B<br />
Babeş Vincenţiu, 13<br />
Babos, din Beşeneu, 611<br />
Bacovia, 14<br />
INDICE DE ARHIVE<br />
Baczoni, din Dobolii de Jos <strong>şi</strong> Kiss,<br />
din Sânzieni, 612<br />
Bagdat D. Dumitru, 15<br />
Bagdasar, 16<br />
Bagdasar Nicolae, 17<br />
Baktsi, din Albiş, 613<br />
Balázs Balogh, 351<br />
Baló, din Batani Mari, 614<br />
Balog, din Fotos, 615<br />
Balş, 18<br />
Baltazar, 19<br />
Banaşu Eugen, 405<br />
Bancu Leon, 463<br />
Bándi <strong>şi</strong> Benedek, din Biborţeni, 616<br />
Banu Gheorghe, 406<br />
Bányai, din Odorheiu Secuiesc, 617<br />
Barabás, din Lisnău, 618<br />
Barabás Samuil, din Popăuţi, 619<br />
Barany, 434<br />
Bardocz Adam, 464<br />
Bariţiu George, 332<br />
Bartha, din Boroşneu Mare, 620<br />
Bartha, din Dalnic, 621<br />
Bartok, din Mărtineni, 622<br />
Bataillard Paul, 20<br />
Batthayány de Ujvar <strong>şi</strong> Lázár de<br />
Gyalakuta, conţi, 352<br />
Bădescu Constantin Dinu, 21<br />
Băjan I. Dumitru, 22<br />
Bălan Teodor, 23<br />
Bălăceanu, 24<br />
Bălăiţă Neculai, 407<br />
Bălcescu Nicolae, 25<br />
Bărbuceanu Nicolae, 516<br />
Bârseanu Andrei, 517<br />
Bedo, din Calnic, 623<br />
Bedo, din Ilieni, 624<br />
Beke, din Cernatul de Jos, 626<br />
Beke, din Cernatul de Sus, 625<br />
Belcin Stan Lazăr, 598<br />
Béldi, din Ozun, 627<br />
Beldiman Alexandru, 518<br />
Belopotoczky Coloman, 435
Bene, din Pava, 628<br />
Benedek, din Batani Mici, 629<br />
Benedek, din Tălişoara, 630<br />
Bengescu, 26<br />
Benkö, din Turia de Jos, 631<br />
Beöthy Gheorghe, 436<br />
Berceanu Mihail, 27<br />
Berdan Gheorghe, 28<br />
Bernald, din Cernatul de Jos, 632<br />
Berthelot Henri, 29<br />
Bethlen, 633<br />
Biális, din Ilieni, 634<br />
Bibescu, 30, 316<br />
Bichigean Gavril <strong>şi</strong> Vasile, 465<br />
Bieleck Iosif, 437<br />
Biju, 31<br />
Biró, 635<br />
Biró de Vacsárcsi, 353<br />
Biró, din Zetea, 636<br />
Birtalan, din Baraolt, 637<br />
Bitai, din <strong>şi</strong> Purcăreni, 638<br />
Bobancu Emanoil, 519<br />
Bobulescu Constantin, 32<br />
Bocu Sever, 354<br />
Bodor, din Leţ, 639<br />
Boerescu Mihai <strong>şi</strong> Vasile, 33<br />
Boerescu Neagu, 34<br />
Boga T. Leon, 35<br />
Bogáts Dionisie, din Mădăraş, 640<br />
Bogdan Alexandru, 520<br />
Bogdan Damian, 36<br />
Bogdan, din Mărtineni, 641<br />
Bogdan Nicolae, 37<br />
Bogdán, din Sfântu Gheorghe, 642<br />
Bogdanovics, 355<br />
Bohus-Szögyény, 356<br />
Boldur Alexandru, 38<br />
Bora, din Simeria, 643<br />
Borgovan N., 521<br />
Bosie Vasile, 39<br />
Boşca E. Mălin, 466<br />
Bota Francisc, 438<br />
Boteanu, 40<br />
Branişte Căliman V<strong>ale</strong>ria, 523<br />
Branişte V<strong>ale</strong>riu, 522<br />
Bratu, 43<br />
305<br />
Brătănescu Mircea, 41<br />
Brătianu, 42<br />
Brâncoveanu, 317<br />
Bretan Nicolae, 467<br />
Brociner Joseph, 44<br />
Broşteanu Ernest, 45<br />
Bucşan Constantin, 46<br />
Buçsi, din Brateş, 644<br />
Buda A., 408<br />
Budai, din Turda, 645<br />
Bunescu Mihail, 47<br />
Bunyitay Vincenţiu, 439<br />
Burghelea Alexandru, 409<br />
Busuioceanu Alexandru, 48<br />
Butculescu, 49<br />
Buteanu Aurel, 50<br />
Buttu Constanţa, 582<br />
Buzdug Bazil, 468<br />
C<br />
Cantacuzino, 51<br />
Cantacuzino (Grigore Gh. <strong>şi</strong><br />
Alexandrina Gr.), 52<br />
Cantacuzino C. Ion, 53<br />
Cantacuzino Gr. Gheorghe, 54<br />
Cantacuzino M. Constantin (Bâzu),<br />
55<br />
Cantacuzino-Râfov-Cazimir, 56<br />
Cantili George P., 57<br />
Capotă, 583<br />
Caradgea, 58<br />
Caranfil G. Nicolae, 59<br />
Carp P. Petre, 60<br />
Castrişoaia Safta, 61<br />
Catană George, 589<br />
Catargi, 62<br />
Cazimir, 63<br />
Călinescu Armand, 64<br />
Călugăru Ion, 65<br />
Că<strong>şi</strong>eru Cezar, 410<br />
Câmpineanu, 66<br />
Cârlan M. Ştefan, 561<br />
Cerkez Emil, 584<br />
Cernat Alexandru, 67<br />
Cesianu (Jianu) Stănuţă, 318<br />
Cetăţeanu I., 524<br />
Chem<strong>ale</strong> Anton, 68
306<br />
Chifa Emil, 469<br />
Chrissoveloni, 319<br />
Ciocan Ioan, 470<br />
Cicio-Pop, 357<br />
Cihovschi Alexandru, 69<br />
Ciornei Gabriela, 525<br />
Cipariu Timotei, 333<br />
Ciuchi V. Cornelia, 411<br />
Ciugureanu Daniil, 70<br />
Ciuhodaru Vasile, 412<br />
Coandă Henri, 71<br />
Coliban Iancu, 526<br />
Comănescu I., 527<br />
Constantinescu Ion, 72<br />
Constantinescu Miron, 73<br />
Constantini-Petrovici, 358<br />
Corbu C. Adrian, 74<br />
Corbu Ioan <strong>şi</strong> Victor, 471<br />
Cornean Nicolae, 590<br />
Costache, 75<br />
Costan Ion, 472<br />
Costescu George, 76<br />
Coşbuc George, 473<br />
Crainic Nichifor, 77<br />
Cremer Isidor, 78<br />
Creţulescu, 79<br />
Cristea Gheorghe, 413<br />
Cristea Miron, 80<br />
Cristoloveanu Romul, 528<br />
Crişan Ştefan, 359<br />
Csákán, din Zăbala, 646<br />
Cseh, din Catalina, 647<br />
Cseh, din Cernatul de Jos, 648<br />
Csia, din Sântionlunca, 649<br />
Csiszer, din Etfalău, 650<br />
Csoma, din Ghelinţa, 651<br />
Csutak Vilhelm, din Covasna, 652<br />
Cucu, 360<br />
Culică Vasile Florian, 599<br />
Cumpănaşu I. Dumitru, 81<br />
Curcă Gheorghe, 529<br />
Cuţarida, 82<br />
Cuza Alexandru C., 83<br />
Cuza Alexandru Ioan, 84<br />
Czárán-Török de Şepreuş <strong>şi</strong> Şimand,<br />
361<br />
D<br />
Damaschin Maria, 85<br />
Damokos, din Cernatul de Jos, 653<br />
Dan Pompiliu, 530<br />
Dáncs, din Pachia, 654<br />
Daniel, baron, din Vârghiş, 655<br />
Darclée Hariclea, 86<br />
Darvari, 320<br />
Dauş Ludovic, 503<br />
Davidescu Şt. Nicolae, 87<br />
Davila, 88<br />
Davila-Perticari Elena, 397<br />
De Roma Petru, conte, 564<br />
Deák, din Pava, 656<br />
Demetrescu I., 531<br />
Demetrescu Ioan, 362<br />
Despa Gheorghe, 414<br />
Diamandi Constantin, 89<br />
Dianescu N. Ion, 562<br />
Dima-Drăgan Corneliu, 90<br />
Dinjer (Dinyer) Iosif, 363<br />
Dinu Paul, 91<br />
Djuvara, 92<br />
Dobrescu Ion, 93<br />
Dogaru Ion, 94<br />
Dogariu Domeţiu, 532<br />
Dombi, din Icafalău, 657<br />
Dombrovschi, 504<br />
Domide Emil, 474<br />
Domusciu Theodor Alfred Basarab<br />
Tibereanu, 563<br />
Donath, din Surcea, 658<br />
Doncea Constantin, 321<br />
Dosa, din Ilieni, 659<br />
Dragalina, 591<br />
Drăghicescu Dumitru, 95<br />
Drăghici Al. George, 96<br />
Dreghiciu Marian, din Ocna Mureş,<br />
334<br />
Duca Ion Gheorghe, 97<br />
Dudu Velicu, 98<br />
Duiliu N. Marcu, 99<br />
Dumbravă Bucura, 100<br />
Dumitrescu Jupâneşti Ion, 398<br />
Dunka, 585
E<br />
Égeto <strong>şi</strong> Benko, din Căpeni, 660<br />
Elefterescu, 101<br />
Eminescu Mihai, 102<br />
Enescu George, 103, 322<br />
Eöszy Francisc, 440<br />
Ereszteveny, din Eresteghin, 661<br />
F<br />
Fabian-Schenk, 364<br />
Fadgyas, din Reci, 662<br />
Faliboga D. Alexandru, 505<br />
Faludy Franyo Carol, 356<br />
Fantsali, fin Lupeni, 663<br />
Farkas Alexandru, 335<br />
Farkas Ştefan, 441<br />
Farra, 104<br />
Farţade Petre, 415<br />
Făculete Şerban, 399<br />
Făiniţă I. M. Constantin, 416<br />
Fălcoianu, 105<br />
Feket-Nagy, din Găleşti, 664<br />
Ferenczi Ioan, 665<br />
Fermendjin Ioan, 366<br />
Fetti Spiridon, 336<br />
Filaliti George, 106<br />
Filipescu, 107<br />
Filipescu Gheorghe, 108<br />
Filitti, 109<br />
Filotti, 110<br />
Finkelstein Gustav, 111<br />
Flondor Iancu, 112<br />
Florescu Alexandru, 417<br />
Florescu Florea Bobu, 113<br />
Florescu Th. Jean, 114<br />
Foarfecă, din Râmnicu Sărat, 586<br />
Forray-Nadasdy de Săvâr<strong>şi</strong>n, 367<br />
Forrö, din Angheluş, 666<br />
Frater, 442<br />
Furnică Z. Dumitru, 533<br />
Fülöp, din Târgu Secuiesc, 667<br />
G<br />
Gabor, din Breţcu, 668<br />
Gál, din Hilib, 669<br />
Gancevici Corneliu, 506<br />
Gazda, din Reci, 670<br />
Gălăşescu Gr. Dumitru, 115<br />
307<br />
Gărdescu, 116<br />
Gâlcă V. Vasile, 565<br />
Gedö, din Orăşeni, 671<br />
Georgescu George Theologu, 566<br />
Gereb, din Araci, 672<br />
Ghenzul Vasile, 117<br />
Gheorghian, 118<br />
Gherasi, 119<br />
Ghercuascu Toma, 534<br />
Gherguţă Mihai, 418<br />
Ghibu Onisifor, 120<br />
Ghica, 121<br />
Ghica Alexandru Dimitrie, 122<br />
Ghica Dimitrie, 123<br />
Ghica Grigore Alexandru, 124<br />
Ghica Grigore Dimitrie, 125<br />
Ghioldum V., 419<br />
Gidafalvi, din , 673<br />
Gigurtu Ioan, 126<br />
Goga, 127<br />
Goga Dimitrie, 128<br />
Goldiş Vasile, 368<br />
Golescu G. Alexandru, 129<br />
Goraş Vasile, 567<br />
Gorănescu, 130<br />
Gore Pavel, 131<br />
Gödri Alexandru, 674<br />
Gödri Francisc, din Ilieni, 675<br />
Greceanu (Grecianu), 132<br />
Grecescu Grigore, 133<br />
Grinţescu Ernest, 134<br />
Grivase Virginia, 475<br />
Gross Carl, 535<br />
Guboglu Mihail, 135<br />
Gust Alfred, 536<br />
Gyalui Jeno, 136<br />
Gyárfás, din Leţ, 537, 676<br />
Gyulay, 677<br />
Gyurgyevich I. E., 538<br />
H<br />
Halfon Abraham, 137<br />
Halippa Pantelimon, 138<br />
Haliţa Solomon, 476<br />
Haller, 337<br />
Hamar, din Alungeni, 678<br />
Hamar, din Simeria, 679
308<br />
Handrea, 477<br />
Haret, 323<br />
Haret Spiru, 139<br />
Hasdeu Bogdan Petriceicu, 140<br />
Hasnaş, 568<br />
Ha<strong>şi</strong>as Silviu, 369<br />
Haţieganu Emil, 141<br />
Hârlescu, 142<br />
Hening, 143<br />
Henter, din Sântion, 680<br />
Herepei Ioan, 681<br />
Hodor, din Tinoasa, 682<br />
Holtzträger Friederich, 478<br />
Horvath, 370<br />
Hotnog Titus, 144<br />
Hozo, din Sânmartin, 683<br />
Hurmuzaki, 145<br />
Huszar, din Aita Mare, 684<br />
I<br />
Iacobescu Teodor, 146<br />
Iacovachi, 147<br />
Iconomu Mircea, 148<br />
Igiroşanu Horia, 149<br />
Iliescu Dumitru, 150<br />
Ilie<strong>şi</strong>u Iustin, 151, 479<br />
Imreh, din Eftalău, 685<br />
Imreh, din Eftalău <strong>şi</strong> Pava, 686<br />
Imreh, din Fotos, 687<br />
Imrik Gusztáv, 443<br />
Incze János, 444<br />
Incze, din Lisnău, 688<br />
Institoris, 371<br />
Ioan, 569<br />
Ionescu Emilian, 152<br />
Ionescu Gheorghe, 570<br />
Ionescu C. Ion, 571<br />
Ionescu Take, 153<br />
Ionescu-Nişcov Traian, 154<br />
Iordache, 324<br />
Iorga Nicolae, 155<br />
Iov Dumitru, 156<br />
Istok, din Breţcu, 689<br />
Istrati Constantin I., 157<br />
Istrati Panait, 572<br />
J<br />
Janko, din Zagon, 690<br />
Jumanca Pavel, 592<br />
Justh Gyula, 158<br />
Justh Sigismund, 372<br />
K<br />
Kalnoky, din V<strong>ale</strong>a Crişului, 691<br />
Karoly Iosif Francisc, 159<br />
Károsi, 373<br />
Kemény, 338<br />
Kereztes, din Leţ, 692<br />
Kis, din Popăuţi, 693<br />
Kispal, din Sântionlunca <strong>şi</strong> Ozun, 694<br />
Kiss Arpad, 695<br />
Köber Hans <strong>şi</strong> Anny, 160<br />
Könczei, din Caratna, 696<br />
Kogălniceanu, 161<br />
Kogălniceanu Mihail <strong>şi</strong> Vasile, 539<br />
Konopi-Lengyel, 374<br />
Konsza, din Sfântu Gheorghe, 697<br />
Kónya, din Boroşneu Mare, 698<br />
Kónya Ludovic, 375<br />
Kovács, din Leţ, 699<br />
Kovats, din Doboşeni, 700<br />
Kovats, din Mărtineni, 701<br />
Kövér, din Beşeneu, 702<br />
Kövér, din Covasna, 703<br />
Kozacsek Iosif, 445<br />
Kozma, din Lunga, 704<br />
Kun, din Caratna, 705<br />
Kusantal, din Zagon, 706<br />
L<br />
Labonc, din Moacşa, 707<br />
Lacea Constantin, 540<br />
Lapedatu Alexandru, 162<br />
Larionescu Traian, 163<br />
Lázár, din Dalnic, 708<br />
Lămotescu Nicolae, 164<br />
Lecca Iunin Ioan, 165<br />
Leel-Össy, 446<br />
Leonăchescu-Nandraşu Nicolae 400<br />
Limona Dumitru, 166<br />
Lindenberger Ioan, 447<br />
Linul Gavrilă, 480<br />
Lipatti Dinu, 325<br />
Lipovan Gheorghe, 167<br />
Liţu Emil, 541<br />
Lopussny Francisc, 448
Losonczi, din Reci, 709<br />
Lungulescu Gheorghe, 168<br />
Lupan Dumitru, 542<br />
Lupaş Ioan, 169<br />
Lupaş Octavian, 376<br />
M<br />
Maar Iuliu, 449<br />
Macarovici George, 587<br />
Macedonski Alexandru, 170<br />
Mager Traian, 377<br />
Magheru Gheorghe, 171<br />
Malcoci D. Vasile, 573<br />
Málnási, din Malnaş, 710<br />
Mandrea, 420<br />
Manea, 507<br />
Maniu Iuliu, 172<br />
Manolescu Sorin, 574<br />
Manolescu-Strunga, 173<br />
Manoliu Petre, 174<br />
Manu, 175<br />
Mareş-Brezianu-Constantinidi, 326<br />
Marghiloman Alexandru, 176<br />
Marinescu Gheorghe, 575<br />
Márk, din Aninoasa, 711<br />
Márkus Deák, din Sântion, 712<br />
Marţian Iulian, 481<br />
Mastero, 600<br />
Maurer, din Ormeniş, 713<br />
Mavrocordat, 327, 508<br />
Mănuilă Sabin, 177<br />
Mărculescu E., 543<br />
Mârzescu, 178<br />
Mehedinţi Simion, 179<br />
Meissner Constantin <strong>şi</strong> Elena, 180<br />
Melic Iacob, 181<br />
Melinte, 182<br />
Mercuri Paolo, 183<br />
Metaxa Toma, 184<br />
Metsch, 328<br />
Metzulescu Stelian, 185<br />
Mexis George, 186<br />
Mihail Jean, 187<br />
Mihalache Ion, 188<br />
Mihăilescu Nicolae, 450<br />
Mikes, conţi, din Zăbala, 714<br />
Miko, conte, din Hăghic <strong>şi</strong> Bodoc, 715<br />
309<br />
Milcu Ştefan, 189<br />
Minar Octav, 190<br />
Mircea Ion-Radu, 191<br />
Mircescu Constantin, 192<br />
Mitilineu M. Ion, 193<br />
Mitrea Aurel, din Teiuş, 339<br />
Mocioni (Mocsony), 194<br />
Moisil Iuliu, 482<br />
Molda Paul, 195<br />
Moldovan Dimitrie, 340<br />
Moldovan Ioan Micu, 341<br />
Moldovan Victor, 196<br />
Moldoveanu Ştefan Ion, 197<br />
Morariu Tiberiu, 483<br />
Moraru Andrei, 421<br />
Moroianu Gheorghe, 544<br />
Morţun G. Vasile, 198<br />
Moruzi Panaiot, 199<br />
Mureşan Artenie, 484<br />
Mure<strong>şi</strong>anu Aurel Horia, 200<br />
Mure<strong>şi</strong>anu Ioachim, 485<br />
Muşlea C., 545<br />
N<br />
Nacu Constantin, 201<br />
Nacu Dumitru, 486<br />
Nadányi Zoltán, 451<br />
Nagy de Bátorsziv, din Coşeni, 716<br />
Nagy de Dombrad, 378<br />
Nagy de Nagy de Felsö-Bükk, 379<br />
Nagy, din Sfântu Gheorghe, 717<br />
Nagy, din Târgu Secuiesc, 718<br />
Naum, 202<br />
Neculau G. Eugen, 509<br />
Nedioglu Gheorghe, 203<br />
Nemeş Vasile, 593<br />
Némethy Iuliu, 452<br />
Neni<strong>şi</strong>or, 204<br />
Nerva Iercan, 380<br />
Nestorescu Jean, 205<br />
Neuman Mizes, 510<br />
Nistor Petre, 206<br />
Nistor Pompiliu, 546<br />
Nitreanu Nicolae, 207<br />
Niţescu, 208<br />
Nobik Iosif, 453<br />
Novacovici Romulus, 594
310<br />
O<br />
Obedeanu, 209<br />
Obrenović Miloš, 210<br />
Olah Iosif, 422<br />
Olteanu Radu, 547<br />
Onişor Victor, 487<br />
Oniţiu Virgil, 548<br />
Opriş Ştefan, 211<br />
Oprişanu Emil, 212<br />
Orczy-Vásárhelyi, 381<br />
Oteteleşanu, 213<br />
P<br />
Pálffi, din Tălceşti, 719<br />
Panaitescu Emil, 214<br />
Pangică D. Nicolae, 215<br />
Panopol, 216<br />
Papacostea G. Petre, 217<br />
Papiniu, 218<br />
Paraschivescu George, 219<br />
Parhon Constantin I., 220<br />
Păduraru Teodor, 221<br />
Pâclianu Elena, 222<br />
Pântea Gherman, 223<br />
Pelivan Ion, 224<br />
Perieţeanu, 511<br />
Perieţeanu I. Grigore, 225<br />
Perieţeanu Vasile Alexandru, 226<br />
Petala Nicolae, 227<br />
Petke, din Ilieni, 720<br />
Petre A. Petre, 454<br />
Petrescu Alexandru, 228<br />
Petrescu Camil, 229<br />
Petrescu Paul, 230<br />
Petrescu Zaharia, 231<br />
Petri Vasile, 488<br />
Place Victor, 232<br />
Pleşoianu I. Ştefan, 233<br />
Podea I., 234, 549<br />
Poienariu Goian Aurel, 595<br />
Ponici, 235<br />
Pop Iosif, 455<br />
Pop Ştefan, 342<br />
Pop Titus, 489<br />
Popa Augustin, 236<br />
Popa Gheorghe, 423<br />
Popa Gheorghe, din Teiuş, 382<br />
Popea I., 550<br />
Popeangă I. Vasile, 383<br />
Popescu Dionisie, 237<br />
Popescu Gheorghe <strong>şi</strong> Paulina, 601<br />
Popiţan Vasile, 490<br />
Popovici Dimitrie, 238<br />
Popovici Moise, 456<br />
Popovici-Taşcă, 239<br />
Popovici Virgil, 343<br />
Popp Felix, 240<br />
Popp Ghiţă, 241<br />
Porcia, 384<br />
Porcius Florian, 491<br />
Pordea Barbu-Bubu, 242<br />
Poroineanu Sache, 243<br />
Potsa, din Hătuica, 721<br />
Powel Howard Hare, 244<br />
Precup Aurel, 551<br />
Precup Emil, 492<br />
Preda George, 245<br />
Prodan, 246<br />
Protopopescu-Pache Emmanuel, 247<br />
Puiu Visarion, 248<br />
Pünkösti, din Ozun, 722<br />
R<br />
Racotă Simona, 249<br />
Radocea Cornel, 250<br />
Radocea Gheorghe, 251<br />
Rafai, din Arcuş, 723<br />
Rákosi, din Cernatul de Sus, 724<br />
Raţiu Ioan, 252<br />
Raţiu Victor, 253<br />
Rădulescu A. Constanţiu <strong>şi</strong><br />
Smaranda, 602<br />
Rădulescu Savel, 254<br />
Răuţescu-Dragoslavele Ion, 401<br />
Râmneanţu Petru, 255<br />
Rebhuhn Fritz, 256<br />
Rebreanu Liviu, 552<br />
Rizescu Ion, 257<br />
Robescu C. F., 258<br />
Roediger Ludovic, 725<br />
Romalo, 259<br />
Romanescu Marcel, 280<br />
Rosenthal S., 261<br />
Rosetti Alexandru, 262
Rosetti C. A., 263<br />
Rucăreanu, 264<br />
S<br />
Sacerdoţeanu Aurelian, 265<br />
Sándor, din Dealul, 726<br />
Sándor, din Forţeni, 727<br />
Sándor Gavril, 728<br />
Savin Gheorghe, 424<br />
Savu Ilie, 553<br />
Săbău Ion, 266<br />
Săhleanu Victor, 267<br />
Sărăţeanu Constantin, 268<br />
Sânjoanu N., 554<br />
Sârbuţ Iosif, 385<br />
Schmidt-Faur Ion, 269<br />
Scridon Gavril, 493<br />
Scurtu Vasile, 494<br />
Sebestyen, din Bezid, 729<br />
Secan Gh. Constantin, 576<br />
Secăreanu Lucia, 577<br />
Seethal, din Micloşoara <strong>şi</strong><br />
Sântionlunca, 730<br />
Seiler, 386<br />
Serescu Alexandru, 578<br />
Sikö <strong>şi</strong> Kandal, din Belin, 731<br />
Sila<strong>şi</strong> Grigore, 495<br />
Silberman Roman Sacha, 270<br />
Silvester, din Comandău, 732<br />
Silvestri Constantin, 329<br />
Simion I., 425<br />
Simionescu H. Alexandru, 512<br />
Simu, 330<br />
Sina Gheorghe, baron, 387<br />
Siruni Hagop Djolonian, 271<br />
de Skinas Constantin, 272<br />
Slătineanu Barbu, 273<br />
Slăvescu Victor, 274<br />
Smarandache Florentin, 275<br />
Smochină Nichita, 276<br />
Socec Alexandru, 277<br />
Sofian, 513<br />
Solacolu, 278<br />
Spahi Panaiot, 279<br />
Stanciu I. Ovidiu, 603<br />
Stârcea, 280<br />
Stinghe Sterie, 555<br />
311<br />
Stoeanovici, 281<br />
Stoian G. Ion, 282<br />
Stoica Vasile, 283<br />
Strat George, 284<br />
Sturdza, 285, 402<br />
Suciu Ioan, 388<br />
Suţu, 286<br />
Szabo, din Aita Medie, 733<br />
Szabo, din Chilieni, 734<br />
Szabo, din Ozun, 735<br />
Szabo, din Sânmartin Ciuc, 736<br />
Szabó, din Zetea, 737<br />
Szabo <strong>şi</strong> Nagy, din Biborţeni, 738<br />
Szalay, 389<br />
Szaniszló Francisc, 457<br />
Szaraz, din Sâncrai, 739<br />
Szasz, din Sfântu Gheorghe, 740<br />
Székely, din Dalnic, 741<br />
Székely Betzö, din Icafalău, 742<br />
Szentivanyi, din Sântionlunca, 743<br />
Szentkereszty de Zagon, din Arcuş,<br />
744<br />
Szepsy Zoltan, 390<br />
Szilárd Emil, 391<br />
Szöcs, din Dalnic, 745<br />
Szorcsei Vincenţiu, 746<br />
Szöts, din Covasna, 747<br />
Szöts, din Zagon, 748<br />
Ş<br />
Şerban Ioan, 496<br />
Şerban Ionel, 497<br />
Şmelţ, 514<br />
Şoldea Anchidim, 498<br />
Şotropa Virgil, 499<br />
Ştefănescu, 287<br />
Ştefănescu-Amza Constantin, 288<br />
Ştirbei, 289<br />
T<br />
Tanco Simion, 500<br />
Tănăsescu Vasile, 426<br />
Teleki, din Dalnic, 749<br />
Tell Cristian, 290<br />
Temeliescu Ion Temelie, 579<br />
Teodorescu G. Dem (Ghedem), 291<br />
Teodorescu Maria, 427<br />
Teodorescu Nistor, 580
312<br />
Thoroczkay, din Colţeşti-Trascău, 344<br />
Thury, din Tamaşfalău, 750<br />
Tican Rumano Mihai, 292<br />
Titulescu Nicolae, 293<br />
Tohăneanu Marin, 428<br />
Tomescu Constantin, 294<br />
Tomescu George, 295<br />
Tomescu Ion, 429<br />
Tompa, din Boroşneu Mic, 751<br />
Török, din Zagon, 752<br />
Treleczky Iosif, 458<br />
Tudor Iorgu, 296<br />
Turoczi, din Târgu Secuiesc, 753<br />
Tuszon Ioan, 754<br />
Tutunaru Alexandru, 297<br />
Ţ<br />
Ţane, 581<br />
Ţarălungă Paul, 430<br />
Ţărcuş Gheorghe, 392<br />
Ţeposu Emil, 298<br />
U<br />
Ugray-Bölönyi, 459<br />
Urziceanu Gheorghe, 299<br />
Ürményi, din Săvâr<strong>şi</strong>n, 393<br />
Utö Bela, 345<br />
V<br />
Vaida-Voevod Alexandru, 300<br />
Vajna, din Covasna, 755<br />
Vajna, din Pava, 756<br />
Vajna, din Simeria, 757<br />
Valady Filep Ladislau, 758<br />
Varjassy, 394<br />
Vas Ioan, 346<br />
Vasarhflyi, din Sfântu Gheorghe, 759<br />
Vascan Gheorghe, 431<br />
Vascan Nicolae, 432<br />
Vasiliu Ion, 301<br />
Vasiliu-Răşcanu Constantin, 302<br />
Văduva Geo, 433<br />
Văitoianu Arthur, 303<br />
Veisa Iacovachi, 304<br />
Velovan Ştefan, 305<br />
Velovan Ştefan-Biju Mircea Traian,<br />
596<br />
Veres, din Aita Medie, 760<br />
Veres <strong>şi</strong> Lörincz, din Dalnic, 761<br />
Vidraşcu Pascal, 306<br />
Vintilă Petru, 597<br />
Vlad Aurel, 307<br />
Voina Dumitru, 556<br />
Volonts, din Turia de Sus,762<br />
Vrioni Aida, 308<br />
Vulpescu, 309<br />
X<br />
Xeni Constantin, 310<br />
Z<br />
Zambler, din Cernatul de Jos, 763<br />
Zamfirescu Alexandru, 588<br />
Zamfirescu Duiliu, 311<br />
Zamfirescu Ramiro, 312<br />
Zarifopol, 313<br />
Zathureczky, 764<br />
Zayzon Francisc, 765<br />
Zigre Nicolae, 314<br />
Zikeli Ernest, 501<br />
Zotta Sever, 315<br />
Zöld, din Sântioana, 766
A<br />
Abod, din Dalnic, familie, 604<br />
Acaţiu Barcsai, 609<br />
Acsinteanu George, 598<br />
Acterian, familie, 1<br />
Acterian Aram, 1<br />
Acterian Arşavir, 1<br />
Acterian Eugenia Jeni, 1<br />
Acterian Haig, 1<br />
Acterian Haiganuş, 1<br />
Adam Iosif, 158<br />
Adamachi Vasile, 2<br />
Adamescu Gheorghe, 180<br />
Adamis Paul, 600<br />
Adamos Francisc, 605<br />
Adams Gibbons Herbert, 283<br />
Adelberg de Jabuka, 367<br />
Adoc Gheorghe, 98<br />
Agârbiceanu Ion, 17, 189, 466, 492,<br />
520<br />
d’Agoult, contesă, 397<br />
Agricola Fillipo, 183<br />
Ajtoni, familie, 688<br />
Albani Tiron, 151<br />
Albini Septimiu, 252, 520<br />
Albuleţ Constantin, 515<br />
Alecsandri Nicolae, 131<br />
Alecsandri Paulina, 198<br />
Alecsandri Vasile, 92, 121, 140, 145,<br />
161, 290<br />
Alexa David, 461<br />
Alexa Iorgu, 17<br />
Alexandrescu, familie, 4<br />
Alexandrescu Anton, 3<br />
Alexandrescu C., 268<br />
Alexandrescu N. Ion, 4<br />
Alexandrescu Iorgu, 213<br />
Alexandrescu J. Nicolae, 254<br />
Alexandrescu Niculae, 4<br />
Alexandrescu Vasile, 557<br />
Alexandru II, 399<br />
Alexandru III, 539<br />
Alexandru cel Bun, 285<br />
Alexandru Coconul, 481<br />
INDICE ANTROPONIMIC<br />
313<br />
Alexandru Iancu, 84<br />
Alexandru Iliaş, 213, 396<br />
Alexandru II, Mircea, 318<br />
Alexăndrel, domn, 533<br />
Alexianu A. P., 252<br />
Alexianu George, 5<br />
Alexinsky Gregorie, 254<br />
Alessi (Alexei) Artemie Publiu, 460<br />
Alfieri Vittorio, 214<br />
Álgyay de Aldeşti, 347<br />
Álgyay Leopold, 347<br />
Ali Brandi Giovani, 183<br />
Ali-Paşa, 122, 124, 175, 289<br />
Alimănişteanu Constantin, 548<br />
Alimănişteanu C. N., 42<br />
Alimănişteanu Maria, 204<br />
Alimănişteanu Pia, 254<br />
d’Allègre, baron, 122<br />
Allievi Cornelia, 311<br />
Almaş Dumitru, 265<br />
Amerling Friedrich, 538<br />
Amici Domenico, 183<br />
Anastasiu Vasile, 254<br />
Andone Dumitru, 403<br />
Andrad, familie, 717<br />
Andrad, din Brateş, 606<br />
Andrényi Adalbert, 348<br />
Andrényi Carol, 348<br />
Andrényi Gheorghe, 348<br />
Andrényi Grigore, 348<br />
Andrényi de Ghioroc, 348<br />
Andricu J. Mihail, 6<br />
Andriţoiu Alexandru, 19<br />
Angelescu Constantin, 7<br />
Angelescu D. C., 268<br />
Angelescu Paul, 274<br />
Angelescu Puiu, 233<br />
Angelescu Virgil, 16<br />
Anghel Dimitrie, 313, 315<br />
Anghel E., 313<br />
Anghel George, 331, 340<br />
Anonymus, 619<br />
Antal, din Moacşa, 607<br />
Antal Sigismund, din Moacşa, 607
314<br />
Antalfy Baltazar, 695<br />
Antipa Alina, 180<br />
Antipa Grigore, 180, 188, 231, 285,<br />
295<br />
Antohi Vasile, 558<br />
Anton Ileana, 462<br />
Anton Nicolae, 462<br />
Antonescu Constantin, 233<br />
Antonescu Ion, 8, 42, 43, 65, 103,<br />
138, 152, 224, 261, 276, 283, 397<br />
Antonescu Maria, 8, 43<br />
Antonescu Mihai, 43, 156, 283<br />
Antonescu Petre, 265, 283<br />
Antonescu Romulus, 265<br />
Antonescu Victor, 42, 326<br />
Antoniade Constantin, 254<br />
Antoniadis Eugenia, 317<br />
Apafi, familie, 69<br />
Apafi Mihail I, 442, 609, 652, 661,<br />
665, 668, 675, 677, 706, 743, 746,<br />
750, 756<br />
Apáti, din Vurpăr, 608<br />
Apor, familie, 619, 640, 562, 695,<br />
705, 721, 763<br />
Apor, din Covasna, familie, 678<br />
Apor, din Turia de Jos, familie, 609,<br />
675<br />
Apor, din Zălan, familie, 610<br />
Apor Andrei, 609<br />
Apor Carol, 609<br />
Apor Francisc, 609<br />
Apor Iosif, din Turia de Jos, 609<br />
Apor Iosif, din Zălan, 610<br />
Apor Lazăr, 609<br />
Apor Mihai, 609<br />
Apor Peter, 609<br />
Apor Petru, baron, 691<br />
Apor Ştefan, 609<br />
Apor Ştefan, conte, 714<br />
Apostol Th., 286<br />
Apostolescu I. Nicolae, 395<br />
Apostolescu Nicu, 567<br />
Appóni, conte, 194<br />
Aqvarone, familie, 218<br />
Aqvarone Papiniu Franceschina, 218<br />
Arbore Ecaterina, 85<br />
Arbore Nina, 162<br />
Arbore C. Zamfir, 140, 224<br />
Ardeleanu D., 404<br />
Argetoianu Constantin, 9, 42, 89,<br />
217, 274, 283, 293, 311, 397, 539<br />
Argetoianu Constanţa, 397<br />
Argetoianu I., 109<br />
Arghezi Tudor, 16, 19, 72, 162, 177,<br />
189, 220, 308<br />
Aricescu Constantin, 264<br />
Aricescu C. Constantin, 559<br />
Aricescu C. D., 290, 559<br />
Aricescu Gregoriade Maria, 559<br />
Aricescu Theodor, 559<br />
Arion, familie, 326<br />
Arion C.C., 180<br />
Arion H., 4<br />
Arion Mihail, 254, 293, 300<br />
Aritonovici, familie, 502<br />
Aritonovici V<strong>ale</strong>rian, 502<br />
Arsachi, familie, 79<br />
Arsachi Apostol, 10, 79, 125, 199<br />
Arsachi Gheorghe, 79<br />
Arsachi Lahovari Olimpia, 79<br />
Arsachi Mănescu Elena, 79<br />
Arseni Constantin, 16<br />
Arsu Constantin, 396<br />
Artene Istrate, 479<br />
Asbóth, din Arad, 349<br />
Ascherson Paul, 491<br />
Aslan Ana, 220<br />
Aslan Eugen, 86<br />
Aslan Maria, 86<br />
Atzél Petru, 350<br />
Augustin Paul, 544<br />
Augustini Gustav, 252<br />
Aurelian P. S., 140, 268<br />
Auşnit Max, 11, 242<br />
Averescu Alexandru, 9, 12, 46, 89,<br />
112, 127, 217, 218, 277, 282, 368<br />
Averescu Clotilda, 217<br />
Averescu Silvia, 217<br />
Avesalom V. Avesalom, 560<br />
Axente Sever, 252<br />
de Ayka Paul, 459
B<br />
Babeş Emil, 158, 194<br />
Babeş Victor, 123, 140, 194<br />
Babeş Vincenţiu, 13, 252<br />
Babos, din Beşeneu, familie, 611,<br />
696<br />
Bacalbaşa Constantin, 49, 161<br />
Bacalbaşa C. Ioan, 140, 198<br />
Bacalbaşa Laurenţia, 162<br />
Bacaloglu, colonel, 190<br />
Bacaloglu Vasile, 210<br />
Baconschi Radu, 563<br />
Bacovia, familie, 14<br />
Bacovia Gabriel, 14<br />
Bacovia George (Vasiliu George),<br />
14, 170, 180<br />
Bacovia Grigorescu Agatha, 14<br />
Baczoni, din Dobolii de Jos, 612<br />
Badea, logofăt, 105<br />
Bagdasar, familie, 16<br />
Bagdasar Alexandra, 16<br />
Bagdasar Dumitru, 16, 220<br />
Bagdasar Florica, 16<br />
Bagdasar Nicolae, 17<br />
Bagdat D. Dumitru, 15<br />
Bagdat George, 15<br />
Bagdat Ion, 15<br />
Bagration Zoe, grand maman de la<br />
Rusie, 51, 107, 132<br />
Bahar Isac, 309<br />
Baibuş C., 17<br />
Baktsi, din Albiş, familie, 613<br />
Balassa Emeric, 609, 675<br />
Balázs Balogh, 351<br />
Balázs Gheorghe, 351<br />
Balca Nicolae, 17<br />
Baligot de Beyne Arthur, 290<br />
Balint, familie, 609<br />
Baliţa, 285<br />
Ballif Alfred, 51<br />
Ballif Leon, 232<br />
Baló, din Batanii Mari, 614<br />
Baló Vilmos, 614<br />
Balog, din Fotos, 615<br />
Balogh David, 351<br />
Balotă, familie, 42<br />
315<br />
Balş, familie, 18<br />
Balş Alecu, 66<br />
Balş Alexandru, 18<br />
Balş Alexandru, fiul lui George<br />
(Iordache) Bals, 18<br />
Balş Ana, 107, 124<br />
Balş Aristia, căsătorită Paragalos, 18<br />
Balş Caterina, 18<br />
Balş Constantin, fiul lui Alexandru<br />
Balş, 18<br />
Balş Constantin, fiul lui Lupu Balş,<br />
18<br />
Balş C., 145<br />
Balş Demetru, 18<br />
Balş Dimitrie, 18<br />
Balş George, fiul lui Alexandru Balş,<br />
18<br />
Balş George (Iordache), 18<br />
Balş George, fiul lui Lupu Balş, 18<br />
Balş Grigore, 18<br />
Balş Ion (Iancu), 18<br />
Balş Ionaşcu, 28<br />
Balş Liky, 18<br />
Balş Lupu, 18<br />
Balş Mihail, 18<br />
Balş Natalia, 18<br />
Balş Olga, 18<br />
Balş Ruxandra, 285<br />
Balş Smaranda, 18<br />
Balş Teodor, 18<br />
Balş Victor, 18<br />
Baltazar, familie, 19<br />
Baltazar Camil, 19, 65, 229, 597<br />
Baltazar Iosefina, 19<br />
Baltazar A., 179<br />
Banaşu Constantin, 405<br />
Banaşu Eugen, 405<br />
Banaşu Gavril, 405<br />
Banaşu Gheorghe, 405<br />
Banciu Axente, 548<br />
Bancu Leon, 463<br />
Bándi, din Biborţeni, 616<br />
Bánffy, familie, 338, 715<br />
Bánffy, din Catalina, 675<br />
Bánffy Gheorghe I, 677<br />
Bánffy Gheorghe II, 427
316<br />
Banu Gheorghe, 406<br />
Bányai, din Odorheiu Secuiesc,<br />
familie, 617<br />
Bányai Anton, 617<br />
Barabás, din Lisnău, 618<br />
Barabás, din Sânzierni, familie, 696<br />
Barabás Samuil, din Popăuţi, 619<br />
Barany, 434<br />
Barbu Eugen, 98<br />
Barbu Ion, 262<br />
Barbu Slătineanu Elena, 109<br />
Bariţiu George, 145, 252, 332, 340,<br />
380, 485, 492, 544<br />
Bariţiu Ieronim, 252<br />
Barnea Ion, 42<br />
Barnovski D. V., 313<br />
Barozzi C., 105<br />
Barrel Georges, 49<br />
Barrel Leon, 49<br />
Barta, familie, 537<br />
Bartha, din Boroşneu Mare, 620<br />
Bartha, din Dalnic, 621<br />
Bartholdy Mendelsson, 322<br />
Bartok, din Mărtineni, 622<br />
Basarab Alice, 182<br />
Basarab Brâncoveanu, familie, 66,<br />
395<br />
Basarab Brâncoveanu Costi, 317<br />
Basarab Brâncoveanu Elisabeta,<br />
317<br />
Basarab Brâncoveanu George, 317<br />
Basarab Brâncoveanu Grigore<br />
Ioan Matei, 317<br />
Basarab Brâncoveanu Mihai, 317<br />
Basarab Brâncoveanu Mihail<br />
Constantin, 317<br />
Basarab Brâncoveanu Nicola, 317<br />
Basarab Brâncoveanu Zoe, 316<br />
Barcianu P. Daniel, 252<br />
Bardasare Emanoil, 198<br />
Bardeschi Carlo, 183<br />
Bardi Giuseppe, 183<br />
Bardocz Adam, 464<br />
Bardocz Maria, 464<br />
Basarabescu D., 2<br />
Basarabescu I. A. , 180<br />
Basilescu N., 268<br />
Bassarabescu Ion A., 17, 245, 282<br />
Bataillard Paul, 20, 140, 263<br />
Bathory Andrei, 695, 719<br />
Bathory Cristofor, 609, 678, 761<br />
Bathory Gabriel, 609, 652, 658, 675,<br />
715<br />
Bathory Sigismund, 609, 619, 711,<br />
746<br />
Bathory Ştefan, 121, 677, 695, 715,<br />
719<br />
Batthayány de Ujvar, 352<br />
Bayer Raimond, 17<br />
Bădărău Dan, 17<br />
Bădăuţă Alexandru, 245<br />
Bădescu Amadeus, 95<br />
Bădescu Constantin Dinu, 21<br />
Băicoianu, familie, 56<br />
Băicoianu D. C., 218<br />
Băiulescu Maria, 544<br />
Băjan I. Dumitru, 22<br />
Bălan Nicolae, 475<br />
Bălan Teodor, 23, 265<br />
Bălăceanu, familie, 24, 253, 397<br />
Bălăceanu Constantin, 24<br />
Bălăceanu I. Constantin, 24<br />
Bălăceanu Constantin-Costache, 24<br />
Bălăceanu C. Grigore, 24<br />
Bălăceanu Ioan, fiu, 24<br />
Bălăceanu Ioan, tată, 24<br />
Bălăceanu Ion, 42<br />
Bălăceanu C. Maria, 24<br />
Bălăceanu N., 66<br />
Bălăceanu Ştefan, 24<br />
Bălăceanu Gr. Ştefania, 24<br />
Bălăceanu Greceanu Elena, 132<br />
Bălăiţă Neculai, 407<br />
Bălcescu Maria, 25<br />
Bălcescu Nicolae, 10, 25, 129, 354<br />
Băleanu Ecaterina, 52<br />
Băleanu Irina, 55<br />
Băltăţeanu Angela, 204<br />
Bănăţeanu Vlad, 271<br />
Băncescu Constantin, 313<br />
Băncilă Octav, 180<br />
Băncilă Vasile, 17, 557, 562, 575
Bărbuceanu Nicolae, 516<br />
Bărbulescu Ilie,248<br />
Bărnuţiu Simion, 172, 354, 383<br />
Băruţă Aurel, 331, 333, 338, 340,<br />
341<br />
Bârsânescu Ştefan, 17<br />
Bârseanu Andrei, 517, 544<br />
Bârsescu Agatha, 180<br />
Bârzu Elena, 309<br />
Beck M., 161<br />
Bede, familie, 619<br />
Beder, din Brateş, 606<br />
Bedo, din Calnic, 623<br />
Bedo, din Ilieni, 624<br />
Bedo Mihai, din Ilieni, 624<br />
Beke, din Cernatul de Jos, 624<br />
Beke, din Cernatul de Sus, 625<br />
Belcin Stan Lazăr, 598<br />
Beldiman Alexandru, 66, 140, 218,<br />
300, 518<br />
Beldiman Martha, 66<br />
Beldy, familie, 609<br />
Belhague, general, 288<br />
Bellio, familie, 15<br />
Bellio Constantin, 66<br />
Bellio I., 285<br />
Belloli Rinaldo, 183<br />
Bellow Saul, 16<br />
Bellu Radu, 398<br />
Bellu (Bellio) Câmpineanu Irina, 66<br />
Belopotoczky Coloman, 435<br />
Bem, general, 393<br />
Bene, din Pava, 628<br />
Benedek, din Batani Mici, 629<br />
Benedek, din Biborţeni, 616<br />
Benedek Jozef, 630<br />
Benedek Sandor, 630<br />
Benedek, din Tălişoara, 630<br />
Bengescu, 26<br />
Bengescu Alexandru, 263<br />
Bengescu Dimitrie, 26<br />
Bengescu Ella, 322<br />
Bengescu George, 140<br />
Bengescu Mimi, 322<br />
Bengescu Zoe (Zozo), 26, 322<br />
Bengescu-Dabija George, 26<br />
317<br />
Bengescu Rosetti Zoe, 26<br />
Beniuc Mihai, 17, 113<br />
Benko, familie, 721<br />
Benko, din Căpeni, 660<br />
Benkö, familie, 537<br />
Benkö Dionisei, 631<br />
Benkö, din Turia de Jos, 631<br />
Beöthy Gheorghe, 436<br />
Berceanu, familie, 27<br />
Berceanu Barbu, 27<br />
Berceanu Gheorghe, 27<br />
Berceanu Ion, 27, 180<br />
Berceanu Mihail, 27<br />
Berciu Dumitru, 265<br />
Berdan Gheorghe, 28<br />
Béldi, din Ozun, 627<br />
Berindei Dan, 265<br />
Bernád, familie, 653<br />
Bernald, familie, 763<br />
Bernald, din Cernatul de Jos, 632<br />
Bernald Cristina, 632<br />
Bernald Francisc, 632<br />
Bernald Gheorghe, 632<br />
Bernald Ioan, 632<br />
Bernhardt Sarah, 170<br />
Berthelot Henri Mathias, 29, 565<br />
Berton Pierre, 47<br />
Bertrand H., 268<br />
Bethlen, familie, 434, 609<br />
Bethlen, conţi, 633<br />
Bethlen, din Josenii Bârgăului,<br />
familie, 719<br />
Bethlen Emeric, 633<br />
Bethlen Gabriel, 605, 609, 653, 665,<br />
666, 670, 677, 692, 695, 746, 756<br />
Bethlen Ileana, 657<br />
Bethlen Nicolae, 657<br />
Bethlen Samuilă, 464<br />
Bethlen Ştefan, 717<br />
Beza Marcu, 140, 191, 218, 248<br />
Bezviconi George, 138<br />
Biális, din Ilieni, 634<br />
Bianu Eugen, 341<br />
Bianu Ion, 32, 58, 102, 121, 140,<br />
179, 198, 285, 481, 482, 492, 499,<br />
520
318<br />
Bianu Nicolae, 42<br />
Biberi Ion, 17, 566<br />
Bibescu, familie, 30, 316<br />
Bibescu Anton (Antonie), 219, 292<br />
Bibescu N. C. Ecaterina, 316<br />
Bibescu Elena, 322<br />
Bibescu Elena Clara, 317<br />
Bibescu George, 10, 30, 49, 66, 289<br />
Bibescu George V<strong>ale</strong>ntin, 30, 62,<br />
176, 316<br />
Bibescu Gheorghe, 30<br />
Bibescu Gheorghe Dimitrie, 316,<br />
317<br />
Bibescu Hélène Alexadre, 322<br />
Bibescu Martha, 12, 15, 26, 30, 65,<br />
82, 89, 92, 229, 265, 289, 316,<br />
320, 397<br />
Bibescu G. Nicolae, 30<br />
Bibescu N. N., 289<br />
Bibescu V<strong>ale</strong>ntina, 289<br />
Bichigean Gavril, 465<br />
Bichigean Vasile, 465<br />
Bidnei Ştefan, 177<br />
Bieleck Alexandru, 437<br />
Bieleck Iosif, 437<br />
Bieleck Iosif, fiu, 437<br />
Bienainé G., 114<br />
Biju, famile, 31, 596<br />
Biju Alexandrina, 31, 596<br />
Biju Alexandru, 31, 596<br />
Biju Aurel, 31<br />
Biju Eftimie, 596<br />
Biju Elena, 31<br />
Biju Elisabeta, 596<br />
Biju Leon Dumitru, 31<br />
Biju Mihai, 596<br />
Biju Mihail, 31<br />
Biju Mircea Traian, 596<br />
Biju Traian, 31, 596<br />
Bilbao Francesco, 20<br />
Bilciurescu Constantin, 4<br />
Bilciurescu V. C., 170<br />
Bildirescu Dimitrie, 243<br />
Billecocq Adolphe, 122<br />
Binder Ioan, 142, 504<br />
Biró, 635<br />
Biró, din Zetea, 636<br />
Biró de Vacsárcsi, 353<br />
Biró Ferencz, 158<br />
Biró Iosif, 635<br />
Birtalan, din Baraolt, fraţi, 637<br />
von Bsimarck Otto, 518<br />
Bitai Gheorghe, din Chilieni, 638<br />
Bitai, din Chilieni <strong>şi</strong> Purcăreni, 638<br />
Bitai Alexandru, din Purcăreni, 638<br />
Blaga Lucian, 17, 293<br />
Blandiana Ana, 566<br />
Blank Aristide, 19, 86<br />
Blank H. Alexis, 368<br />
Blaremberg Alexandrina, 51, 122<br />
Blaremberg Elena, 122<br />
Blaremberg Maria, 52, 327<br />
Blaremberg Nicolae, 164<br />
Blaremberg Pulcheria, 122<br />
Blaremberg Vladimir, 122<br />
Bloc Nicolae, 254<br />
Blondel G., 544<br />
Blutte L. Emmanuel, 125<br />
Bobancu Emoanoil, 519<br />
Bobancu Ion, 519<br />
Bobulescu Constantin, 32<br />
Bocskay Mihai, 719<br />
Bocu Sever, 27, 188, 354, 376<br />
Bod, din Alba, familie, 758<br />
Bodea Cornelia, 42, 265<br />
Bodnăraş Emilia, 16<br />
Bodor, familie, 537, 609<br />
Bodor, din Leţ, 639<br />
Boer, familie, 609, 675, 763<br />
Boer Ştefan, 714<br />
Boerescu, familie, 33<br />
Boerescu C., 286<br />
Boerescu Mihai, 33, 254<br />
Boerescu Neagu, 34<br />
Boerescu Vasile, 33, 42, 51, 123, 293,<br />
300<br />
Boga T. Leon, 35<br />
Bogathy Gheorghe, 290<br />
Bogáts, familie, 619<br />
Bogáts Dionisie, din Mădăraş, 640<br />
Bogdan, familie, 641, 678<br />
Bogdan, din Covasna, familie, 640
Bogdan, din comitatul Dobâca,<br />
familie, 641<br />
Bogdan, din Mărtineni, 641<br />
Bogdán, din Sfântu Gheorghe, 642<br />
Bogdan Alexandru, 520<br />
Bogdan Damian, 36, 265<br />
Bogdan Geza, 641<br />
Bogdan Ioan, 140, 179, 520<br />
Bogdan Maria, 204<br />
Bogdan Nicolae, 37<br />
Bogdan Ştefan, 520<br />
Bogdan-Duică Gheorghe, 120, 169,<br />
179, 227, 315, 520<br />
Bogdan-Duică Ion, 112, 180<br />
Bogdan-Duică V<strong>ale</strong>riu, 252<br />
Bogdanovics, 355<br />
Bogdanovics Alexandru, 355<br />
Bogdanovics Bernard, 355<br />
Bogdanovics Gheorghe, 355<br />
Bogrea Vasile, 32, 499<br />
Bohăţel Alexandru, 468, 485<br />
Bohus-Szögyény, 356<br />
Bohus-Szögyény Antonia, 356<br />
Boiangiu Aneta, 265<br />
Boiculescu G., 479<br />
Boilă Zaharia, 300<br />
Boiley Percival, 16<br />
Bojinca Alexandru, 194<br />
Boldur Alexandru, 38, 138<br />
Bolintineanu Dimitrie, 122, 290,<br />
383<br />
Bologa, 553<br />
Bologa Iacob, 194<br />
Bologa Lucia, 254<br />
Bologa V<strong>ale</strong>riu, 16<br />
Bölönyi Alexandru, 459<br />
Bonet Salvator, 292<br />
Bonnard Camille, 183<br />
Bontilă George, 17<br />
Bora, din Simeria, 643<br />
Borani Giambatista, 183<br />
Borănescu-Filliti George, 268<br />
Borbely Janos, 345<br />
Borcea Ion, 295, 520<br />
Borgovan George, 341<br />
Borgovan Nicolae, 521<br />
319<br />
Boris, rege al Bulgariei, 276<br />
Bornemisza, familie, 337, 609, 648<br />
Bornemisza Ana, 695<br />
Bosie Costache, 39<br />
Bosie Ioan, 39<br />
Bossy (Bosie) V. Raoul, 39, 89, 92<br />
Bosie Răducanu, 39<br />
Bosie Vasile, 39<br />
Bocşa E. Mălin, 466<br />
Bota Francisc, 438<br />
Boteanu, 40<br />
Boteanu Emanoil Constantin, tată,<br />
40<br />
Boteanu Emanoil, fiu, 40<br />
Boteanu Emanoil R., 40<br />
Boteanu Gheorghe, 40<br />
Boteanu Remus, 40<br />
Boteanu Romulus, 40<br />
Botez I. Constantin, 17<br />
Botezan Ioana, 341<br />
Botoşăneanu Grigore, 162<br />
Botezan P., 268<br />
Boulanger Nadia, 6, 325<br />
Bounegru Stanca, 557-560, 564,<br />
566-568, 574, 578, 581<br />
Boureanu Eugen, 566<br />
Bourget Paul, 170<br />
Boxhall Edwin, 289<br />
Boyer Paul, 395<br />
Bran I., 333<br />
Brandsch, familie, 289<br />
Brandsch Ursula, 289<br />
Branişte V<strong>ale</strong>riu, 112, 179, 252,<br />
522, 523, 538<br />
Branişte Victor, 112, 522, 544<br />
Branişte Căliman V<strong>ale</strong>ria, 523<br />
Bratu, familie, 43<br />
Bratu I. Anton, 43<br />
Braugham, lord, 121<br />
Brăiloiu C., 268, 286<br />
Brătănescu Mircea, 41<br />
Brătescu Constantin, 589, 591, 592,<br />
594, 596<br />
Brătescu-Voineşti Alexandru, 16<br />
Brătescu-Voineşti Ion Alexandru,<br />
179, 180, 308
320<br />
Brătianu, 42<br />
Brătianu Constantin, 42, 155, 233<br />
Brătianu Constantin I. C., 42, 397<br />
Brătianu Dimitrie, 20, 42, 66, 290<br />
Brătianu Dinu, 114<br />
Brătianu Dumitru, 2<br />
Brătianu Eliza, 42<br />
Brătianu Gheorghe, 12, 155, 223,<br />
265, 314, 575, 648<br />
Brătianu I. Gheorghe, 42, 217<br />
Brătianu Ion, 12, 539<br />
Brătianu Ion C., 107, 118, 121, 161,<br />
173, 276<br />
Brătianu Ion I. C. (Ionel), 26, 27,<br />
42, 89, 112, 132, 150, 162, 176,<br />
183, 198, 283, 285, 518<br />
Brătianu Lia, 204<br />
Brătianu Marina, 49<br />
Brătianu Vintilă, 8, 27, 42, 89, 183,<br />
198, 223, 233, 254, 285, 548<br />
Brânceanu Lidia, 120<br />
Brâncoveanu, familie, 306, 317<br />
Brâncoveanu Alexandrina, 105<br />
Brâncoveanu Constantin, 714<br />
Brediceanu Caius, 300<br />
Brediceanu Coriolan, 254<br />
Brediceanu Tiberiu, 539<br />
Bretean Nicolae, 467<br />
Brezeanu Iancu, 598<br />
Brezianu, 326<br />
Brezianu Alexandra, 326<br />
Brezianu Alexandrina, 326<br />
Brezianu Alexandru, 326<br />
Brezianu Caliopi, 326<br />
Brezianu Catherine, 326<br />
Brezianu Constance, 326<br />
Brezianu Elena, 326<br />
Brezianu Elisabeta, 326<br />
Brezianu Gheorghe, 326<br />
Brezianu Grigore, 326<br />
Brezianu Iancu, 326<br />
Brezianu Ion, 326<br />
Brezianu Leonida, 326<br />
Brezianu Maria, 326<br />
Brezianu Nicolae, 326<br />
Brezianu Vasile, 326<br />
Brezianu V. Mareş, 326<br />
Brieux Eugène, 47<br />
Brocghaus F. A., 102<br />
Brociner , 44, 178<br />
Brosch Carl, 300<br />
Brola Gabriel, 167<br />
Broşteanu Ernest, 45, 180<br />
Broşteanu Radu, 45<br />
Brote Eugen, 252, 520<br />
de Bruckenthal Samuel, 715<br />
Brun Jules, 291<br />
Bucă, familie, 424<br />
Bucă Mihalache, 424<br />
Buchental, familie, 145<br />
Buchenthal D., 103<br />
Buckley R. C., 16<br />
Bucşan Constantin, 46<br />
Bucşanu, familie, 42<br />
Buc<strong>şi</strong>, din Brateş, 644<br />
Bucuţa Emanoil, 200, 229<br />
Buda A., 408<br />
Budai, din Turda, 645<br />
Budişteanu George, 89<br />
Budişteanu N., 268<br />
Budişteanu Cernat Sevastia, 67<br />
Bulat Gh. Teodor, 499<br />
Bulat Gh. Toma, 138<br />
Bunea Augustin, 179, 492<br />
Bunescu Mihail, 47<br />
Bunyitay Vincenţiu, 439<br />
Burada Simion, 167<br />
Burger B., 124<br />
Burghele Gh. Gh., 505<br />
Burghele T., 220<br />
Burghelea, familie, 409<br />
Burghelea Alexandru, 409<br />
Burileanu Demetru, 395<br />
Burileanu Ioana, 402<br />
Burileanu Yvonne, 402<br />
Busa, familie, 678<br />
Busuioceanu Alexandru, 48, 245<br />
Butca Constantin, 254<br />
Butculescu, 49<br />
Butculescu Constantin, 479<br />
Butculescu M. Costache, 49<br />
Butculescu C. Dimitrie, 49
Butculescu Elena, 49<br />
Butculescu N. Irina, 49<br />
Butculescu Maria, 49<br />
Butculescu Marin, 49<br />
Butculescu Nicolae, 49<br />
Buteanu Aurel, 50, 151<br />
Buttu Constanţa, 582<br />
Buttu Romulus, 582<br />
Buzdug Bazil, 468<br />
Buzdugan Gheorghe, 89, 265, 404<br />
Buzdugan Ion, 224<br />
Buzdugan Nicolae, 204, 268, 600<br />
Buzilă Romulus, 169<br />
Buznea Moldoveanu George, 558<br />
C<br />
Cacso Dominic, 605<br />
de Caillavet G. A., 47<br />
Califarov Manolache, 164<br />
Calinic, mitropolit, 201<br />
Callimachi, prinţ, 124<br />
Callimachi A. Athanasie, 286<br />
Callimachi Raluca, 512<br />
Callimachi Scarlat Alexandru, 259,<br />
412<br />
Camilar Eusebiu, 65<br />
Candrea Aureliu, 140<br />
Canning Strattford, 125<br />
Cantacuzino, familie, 51, 52, 98,<br />
175, 306, 397<br />
Cantacuzino A., 84<br />
Cantacuzino Adolf, 286<br />
Cantacuzino Alexandrina, 51, 84,<br />
97, 175, 293<br />
Cantacuzino (Pallady) Gr.<br />
Alexandrina, 52, 54, 169, 177,<br />
180, 308<br />
Cantacuzino Alexandru, 52, 254<br />
Cantacuzino Alexe, 54<br />
Cantacuzino Andronic, 51<br />
Cantacuzino Caterina, 285<br />
Cantacuzino Constantin, caimacam,<br />
51<br />
Cantacuzino Constantin, stolnic, fiu,<br />
56, 400, 609<br />
Cantacuzino Constantin, postelnic,<br />
tată, 51<br />
321<br />
Cantacuzino Constantin, fiul lui<br />
Grigore Gh. Cantacuzino, 20, 52,<br />
131<br />
Cantacuzino Constantin, 290<br />
Cantacuzino Gh. Constantin, 56<br />
Cantacuzino M. Constantin (Bâzu),<br />
55<br />
Cantacuzino Gr. Ecaterina, 55<br />
Cantacuzino Ecaterina (Jarka), 51<br />
Cantacuzino Eliza, 51<br />
Cantacuzino G., 66<br />
Cantacuzino G., lt. col., 150<br />
Cantacuzino George, 51<br />
Cantacuzino Gheorghe, 52<br />
Cantacuzino C. Gheorghe, 56<br />
Cantacuzino G. Gheorghe, avocat,<br />
56<br />
Cantacuzino Gr. Gheorghe, arheolog,<br />
profesor universitar, 51, 52, 54,<br />
55, 101, 176, 268, 271<br />
Cantacuzino Grigore, vornic, 52<br />
Cantacuzino Gh. Grigore, 52, 54<br />
Cantacuzino Ileana, 52, 54<br />
Cantacuzino Ioan, dr., 107, 150,<br />
180, 198<br />
Cantacuzino A. Ioan (Zizine), 51<br />
Cantacuzino G. Ioan, 56<br />
Cantacuzino Ioana, 52, 54<br />
Cantacuzino Ion, 56<br />
Cantacuzino C. Ion, 53<br />
Cantacuzino Iordache, 51<br />
Cantacuzino A. Jean, agent diplomatic,<br />
52<br />
Cantacuzino Lucreţia, 51<br />
Cantacuzino Luxiţa, 52<br />
Cantacuzino Marghioala, 424<br />
Cantacuzino Maria, 51, 53, 55, 62,<br />
322<br />
Cantacuzino Maria Bălaşa, 54<br />
Cantacuzino Maria Ioana, 55<br />
Cantacuzino Mihai, mare negustor,<br />
51<br />
Cantacuzino Mihai, medic, 51<br />
Cantacuzino G. Mihai, 55<br />
Cantacuzino G. Mihai, mareşalul<br />
Palatului Regal, 80
322<br />
Cantacuzino Mihail, 52<br />
Cantacuzino M. O., 51<br />
Cantacuzino Nicolae, 52<br />
Cantacuzino B. Nicolae, 51<br />
Cantacuzino G. Nicolae, 51<br />
Cantacuzino Gr. Nicolae, 55<br />
Cantacuzino Sabina, 292<br />
Cantacuzino Safta, 18, 145<br />
Cantacuzino Şerban, 285<br />
Cantacuzino Ştefania, 52<br />
Cantacuzino Zoe, 51, 52<br />
Cantacuzino Zoe Florica, 54<br />
Cantacuzino Cazimir Marica, 56<br />
Cantacuzino Ghica Elena, 56<br />
Cantacuzino-Râfov-Cazimir, 56<br />
Cantacuzino Sturdza Alice, 285<br />
Cantili P. George, 57<br />
Capodistira-Souffi Felix, 58<br />
Capotă, 583<br />
Capşa Maria, 281<br />
Caracioni Carol, 123<br />
Carada Eugen, 42, 201<br />
Caradgea (Caradja, Karadja), 58<br />
Caradja A., 176<br />
Caradja Constantin, 58<br />
Caradja Ion, 53<br />
Caradja Ion Constantin, 58<br />
Caradja Ioan Gheorghe, 58, 213<br />
Caradja Mihalache, 58<br />
Caradja-Capodistria-Souffi<br />
Eufrosina, 58<br />
Carafoli Elie, 189<br />
Caragi<strong>ale</strong> Ion Luca, 190, 313, 315<br />
Caragiani I. C., 218<br />
Caranfil Andrei, 59<br />
Caranfil Eufrosina, 59<br />
Caranfil George, 59, 254<br />
Caranfil George Atanase, 59<br />
Caranfil G. Nicolae, 59<br />
Caranfil Maria, 59<br />
Caravia Nicolae, 322<br />
Cardolea Al. Cristea, 284<br />
Carianopol C. Alexandru, 27<br />
Carol I, 52, 56, 150, 175, 300, 397,<br />
539<br />
Carol II, 42, 80, 127, 162, 180, 188,<br />
193, 283, 293, 397, 544<br />
Carol VI, 761<br />
Carol Robert, 609<br />
Carp Anton, 198, 268<br />
Carp Grigore, 217<br />
Carp Neculai, 60<br />
Carp I. Neculai, 60<br />
Carp O., 315<br />
Carp Petre, 60<br />
Carp P. Petre, 51, 60, 92, 101, 123,<br />
153, 176, 218, 539<br />
Carp Smaranda, 60<br />
Cartojan Nicolae, 154, 248, 265,<br />
315<br />
Cartot Alfred, 322<br />
Castrişoaia Safta, 61<br />
de Castro Manuel, 292<br />
Catană George, 589<br />
Catargi, 62<br />
Catargi Alexandru, 86<br />
Catargi Barbu, 10<br />
Catargi Elena, 62<br />
Catargi Elena, fiică, 62<br />
Catargi Henry, 26, 37, 62, 268<br />
Catargi Lascăr, 51, 62, 175, 176,<br />
213, 285<br />
Catargi Margareta, 62<br />
Catargi M. Maria, 210<br />
Catargi Nicu, 161, 259<br />
Catargi Victor, 138<br />
Caţeleanu Ana, 56<br />
Caudella Clara, 566<br />
Caudella Claudia, 180<br />
Caudella Eduard, 180, 566<br />
Cazaban Alexandru, 395<br />
Cazimir, 63<br />
Cazimir Alexandru, 63<br />
Cazimir Costache, 56, 63<br />
Cazimir Elena, 63<br />
Cazimir Emil, tată, 63<br />
Cazimir Emil, fiu, 56, 63<br />
Cazimir Irina, 56<br />
Cazimir Neculai, 63<br />
Cazimir Otilia, 16, 17, 19, 154, 156,<br />
162
Cazimir Teodor, 63<br />
Cazimir Kogălniceanu Safta, 63<br />
Cazzavilan Luigi, 49, 97<br />
Cădere Victor, 180, 251, 281, 322<br />
Călinescu Adela, 64<br />
Călinescu Armand, 64, 397<br />
Călinescu Barbu, 64<br />
Călinescu E., 286<br />
Călinescu George, 16, 174, 189, 229,<br />
262<br />
Călugăru Ion (Croitoru Buium a<br />
Ţiprei), 65<br />
Cămărăşescu Ion, 148, 198<br />
Cămărăşescu Mihai, 254<br />
Cătunaru Petre, 52<br />
Cătuneanu C. Ioan, 162<br />
Cătuneanu Sevastiţa, 4<br />
Că<strong>şi</strong>eru Cezar, 410<br />
Câmpineanu, 66<br />
Câmpineanu Ion, fiu, 51, 66<br />
Câmpineanu Ion, tată, 66<br />
Câmpineanu Creţulescu Anica, 79<br />
Cârlan M. Ştefa, 561<br />
Cârneci Radu, 597<br />
Cârlova Vasile, 243<br />
Ceauşescu Nicolae, 241, 321<br />
Cedre Lydia, 322<br />
Ceparu, familie, 42<br />
Cerchez, familie, 253<br />
Cerchez Leon, 566<br />
Cerchez Nicu, 147<br />
Cerchez Th., 161<br />
Cerkez Emil, 584<br />
Cernat, familie, 67<br />
Cernat Alexandru, 67<br />
Cerna Panait, 179<br />
Cernovici Laura, 194<br />
Cernovodeanu Dan, 265<br />
Cernovodeanu Paul, 265<br />
Cesianu Constantin, 155<br />
Cesianu H. Constantin, 42<br />
Cesianu (Jianu) Stănuţă, 318<br />
Cetăţeanu I., 524<br />
Chabadian Maria, 92<br />
Chem<strong>ale</strong> Anton, 68<br />
Chibici-Râvneanu Al., 102<br />
323<br />
Chifa Emil, 469, 475<br />
, patriarh, 122<br />
Chrissoveloni, 319<br />
Chrissoveloni Hélène, 319<br />
Chrissoveloni Jean, 319<br />
Chrissoveloni Leonida, 319<br />
Chrissoveloni Nicolae, 319<br />
Churchill Winston, 70<br />
Cicerin, ministru, 300<br />
Cichi C., 330<br />
Cicio-Pop, 357<br />
Cicio-Pop Ştefan, 188, 252, 357, 376,<br />
388<br />
Cihovschi, general, 42<br />
Cihovschi Alexandru, 69<br />
Ciocan Ioan, 460, 470<br />
Ciocâlteu Ştefan, 283<br />
Cioculescu C., 284<br />
Cioculescu Şerban, 17, 189<br />
Ciomac Emanoil, 510<br />
Ciolan Ion, 120<br />
Cioran Emil, 174<br />
Ciorănescu Alexandru, 48<br />
Ciordaş Ioan, 188<br />
Ciornei Ecaterina, 525<br />
Ciornei Gabriela, 525<br />
Ciornei Olga, 303<br />
Ciorogariu Roman, 380<br />
Ciotori Dimitrie N., 8, 48, 162, 254,<br />
293, 300<br />
Cipariu Timotei, 333, 485<br />
Ciprian G., 229<br />
Cisek Oscar Walter, 65<br />
Ciuchi V. Cornelia, 411<br />
Ciudin, familie, 264<br />
Ciugureanu Daniil, 70<br />
Ciuhodaru Vasile, 412<br />
Ciupală Ioan, 575<br />
Ciurcu, familie, 532<br />
Claudian Alexandru, 17<br />
Clemence, artistă, 309<br />
Clémenceau Georges, 150, 300<br />
Clopoţel Ion, 17, 151, 368, 376, 380<br />
Cloşca, 609, 691<br />
Coandă Henri, 71, 85, 107, 120,<br />
150, 167
324<br />
Codarcea I. Corneliu, 162<br />
Cohen A. H., 103<br />
Cojoca Ecaterina, 194<br />
Coliban Iancu, 526<br />
Colin A., 49<br />
Comarnescu Petru, 173, 229<br />
Comarnischi Chiril, 272<br />
Comarnischi Alcaz Eufrosina, 272<br />
Comănescu I., 527<br />
Conachi Costache, 427<br />
Condiescu Nicolae, 503<br />
Condurachi Emil, 154, 189, 265<br />
Costan Ion, 141<br />
Constantin, dragoman, 199<br />
Constantin, spătar, 423<br />
Constantin Moruzi, 412<br />
Constantin Şerban, 213<br />
Constantinescu A., 218<br />
Constantinescu A. C., 66<br />
Constantinescu Ion, inginer, 74<br />
Constantinescu Ion, teolog, 72<br />
Constantinescu Miron, 54, 73, 380<br />
Constantinescu Mitiţă, 56<br />
Constantinescu Nicu, 572<br />
Constantinescu-Ia<strong>şi</strong> Petre, 16, 85,<br />
189<br />
Constantinidi Noti, 326<br />
Constantini-Petrovici, 358<br />
Conta Vasile, 271<br />
Contzescu I., 219<br />
Corbu C. Adrian, 74<br />
Corbu Ioan, 471<br />
Corbu I. Constantin, 74<br />
Corbu Victor, 471<br />
Cornean Nicolae, 590<br />
Coroianu Demetriu, 333<br />
Coroianu Iuliu, 96, 172, 252<br />
Cosma Aurel, 597<br />
Cosma Lucia, 42<br />
Cosma Viorel, 6, 98, 120, 505, 566<br />
Costa-Foru, familie, 10<br />
Costa-Foru Gheorghe, 60, 85<br />
Costa-Foru M., 51<br />
Costa-Foru Xenia, 177<br />
Costache, 75<br />
Costache Lupu C., 75, 142, 176<br />
Costache Nicolae (Niki), 75<br />
Costache V<strong>ale</strong>ntina, 18, 20, 27, 30,<br />
39, 42, 49, 51, 59-61, 66, 67, 84,<br />
86, 99, 102, 107, 114, 121, 129,<br />
136, 139, 140, 145, 150, 153, 155,<br />
157, 158, 169, 171, 175, 176, 180,<br />
183, 187, 190, 194, 198-203, 233,<br />
263, 268, 272, 280, 285-288<br />
Costan Ion, 472<br />
Costăchescu Mihai, 32<br />
Costescu George, 76<br />
Costiescu M., 254<br />
Costinescu E., 66<br />
Costinescu Maria, 289<br />
Coşbuc George, 190, 315, 473, 520<br />
Cotovu Ion, 603<br />
Cotruş Anton, 283<br />
Cotruş Aron, 492<br />
de Coutouly G., 49, 176<br />
Craft N., 512<br />
Craia, învăţător, 593<br />
Crainic Nichifor (Dobre Ion), 77, 308,<br />
368<br />
Crăiniceanu Grigore, 254<br />
Cremer Isidor, 78<br />
Creţeanu George, 92<br />
Creţianu Alexandru, 212, 254<br />
Creţianu C., 54<br />
Creţianu George, 289<br />
Creţulescu, familie, 79, 397<br />
Creţulescu Alexandru, 79<br />
Creţulescu Constantin, 79<br />
Creţulescu Dimitrie, 79<br />
Creţulescu Lina, 79<br />
Creţulescu Maria, 79<br />
Creţulescu Nicolae, 42, 66, 79, 121,<br />
264<br />
Creţulescu Ralu, 79<br />
Creţulescu Scarlat, 79<br />
Creţulescu Smaranda, 79<br />
Creţulescu Sofia, 79<br />
Creţulescu Dudescu Zinca, 79<br />
Creţulescu Irimescu Alexandrina,<br />
79<br />
Creţulescu Lahovari Ana, 79<br />
Crihan Anton, 138
Cristea Gheorghe, 413<br />
Cristea Miron, 12, 52, 80, 98, 145,<br />
188, 194, 248, 283, 294, 492, 530<br />
Cristea P., 201<br />
Cristescu Gheorghe, 505, 558<br />
Cristescu Ghiţă, 282<br />
Cristoloveanu Romul, 528, 530<br />
Cristoloveanu Sofia, 530<br />
Cristu Paola, 204<br />
Crişan, 609, 691<br />
Crişan Ştefan, 359<br />
Cronin-Cronberg, 122<br />
Crowe E., 107<br />
Crudu Tiberiu, 510<br />
Cruglicov V. George, 34<br />
Cruţescu Stork Cecilia, 97, 98, 308<br />
Csaki, familie, 609<br />
Csákán, din Zăbala, 646<br />
Cseh, din Catalina, 647<br />
Cseh, din Cernatul de Jos, familie,<br />
648, 665<br />
Cseh Ignatie, 647<br />
Csernoch János, 158<br />
Csia, din Sântionlunca, 649<br />
Csiszer, din Etfalău, 650<br />
Csoma, din Covasna, familie, 678<br />
Csoma, din Ghelniţa, 651<br />
Csoma Iosif, 651<br />
Csutak Karoly, 652<br />
Csutak Vilhelm, din Covasna, 652<br />
Cuclin Dimitrie, 56<br />
Cucu, 360<br />
Cucu Aurelia, 360<br />
Cucu Gheorghe, 80<br />
Cucu Vasile, 360<br />
Culian, familie, 313<br />
Culianu Alexandru, 313<br />
Culianu Nicolae, 313<br />
Culianu Petre, 313<br />
Culică Vasile Florian, 599<br />
Culmann, general, 288<br />
Cumpănaşu, familie, 81<br />
Cumpănaşu I. Dumitru, 81<br />
Curcă Gheorghe, 529<br />
Cushing Harvey, 16<br />
Cusin A. C., 83<br />
325<br />
Cuţarida, familie, 82, 397<br />
Cuţarida Ana, 82<br />
Cuţarida Constantin, 4<br />
Cuţarida Radu, 82, 219, 397<br />
Cuza Alexandru C., 80, 83, 89, 127,<br />
140, 162, 217, 248, 315, 505<br />
Cuza Alexandru Ioan, 84, 109, 123,<br />
145, 260, 285, 539<br />
Cuza Elena, 49<br />
Czárán-Török de Şepreuş <strong>şi</strong><br />
Şimand, 361<br />
Czartoryski Adam, 129<br />
Czernin O., 176<br />
Czerjek, familie, 537<br />
D<br />
Dabija Eustratie, voievod, 63<br />
Daicoviciu Constantin, 52,162, 202,<br />
265, 331, 333, 340, 499<br />
Damaschin Maria, 85<br />
Dame Frédéric, 49, 140<br />
Daniel, din Vârghiş, familie, 633,<br />
764<br />
Damokos, familie, 763<br />
Damokos, din Cernatul de Jos, 653,<br />
758<br />
Damokos Ştefan, 653<br />
Dan Nicodim, 530<br />
Dan Pompiliu, 528, 530<br />
Dan Sergiu, 174<br />
Dáncs, din Pachia, 654<br />
Daniel, din Vârghiş, baron, 655<br />
Darclée Hariclea, 86, 253<br />
Darvari, 320<br />
Darvari Alexandru, 320<br />
Darvari Ana, 10<br />
Darvari Maria Nicole, 320<br />
Daschkooff, conte, 122<br />
Dauş Ludovic (Daus Alfred Ludwig),<br />
503<br />
Davidescu C., 233<br />
Davidescu Şt. Nicolae, 87<br />
Davila, familie, 56, 88<br />
Davila Alexandru, 47, 88, 140, 162,<br />
198, 397<br />
Davila Carol, 88, 173, 231, 254, 397<br />
Davila A. Carol, 88
326<br />
Davila Citta, 397<br />
Davila Teodor (Doru), 397<br />
Davila-Petricari Elena, 8, 88, 397,<br />
402<br />
Davis Ella, 293<br />
Dăianu Elie, 194, 252<br />
Dăianu Ilie, 479<br />
Dăianu Emil, 499<br />
Dănilă, preot, 341<br />
Deac S. Augustin, 479, 492<br />
Deák, din Pava, 656<br />
Debains Fréderic, 66<br />
Decei Aurel, 265<br />
De Gaulle Charles, 310<br />
Delateişani Ion, 83<br />
Delaroche Paul, 183<br />
Delaunay Charles, 6<br />
Delavrancea Barbu Ştefănescu, 56,<br />
140, 180<br />
Delavrancea Cella, 75, 97, 180, 313<br />
Del Vecchio Giorgio, 17<br />
Demetrescu Drag, 162<br />
Demetrescu I. Gregoriu, 531<br />
Demetrescu Ioan, 362<br />
Demetrescu I. Petre, 531<br />
Demetrescu Traian, 170<br />
Demetriade Aristide, 170<br />
Demidoff, conte, 122<br />
Demien, din Catalina, familie, 647<br />
Demien, din Dalnic, familie, 647<br />
Dendy Walter, 16<br />
Densu<strong>şi</strong>anu Aron, 539<br />
Densu<strong>şi</strong>anu Elena, 482<br />
Densu<strong>şi</strong>anu Nicolae, 140<br />
Densu<strong>şi</strong>anu Ovid, 395, 544, 562<br />
Deprés Susanne, 198<br />
Dering G., 176<br />
De Roma Adela, 564<br />
De Roma Alexandru, 564<br />
De Roma Camille, 564<br />
De Roma Candiano, 564<br />
De Roma Petru, conte, 66, 654<br />
Derussi G., 218<br />
De Sanctis Alda Borelli, 198<br />
Desliu D., 105<br />
Despa Gheorghe, 414<br />
Dessila Octav, 156<br />
Dessus A., 20<br />
Diaconovici C., 194<br />
Diaconoviciu G., 146<br />
Diamandescu Constantin, 150<br />
Diamandi, familie, 397<br />
Diamandi Ana, 55<br />
Diamandi Constantin, 39, 42, 89<br />
Diamandi Georgeta, 55<br />
Diamandi V., 218<br />
Dianescu N. Ion, 562<br />
Dima-Drăgan Corneliu, 90<br />
Dinjer (Dinyer) Iosif, 363<br />
Dinu Paul, 91<br />
Djuvara, 92<br />
Djuvara Alexandru, 42<br />
Djuvara G. Alexandru, 225<br />
Djuvara Elena, 306<br />
Djuvara Mircea, 83, 225, 284<br />
Djuvara Radu, 92<br />
Djuvara T. G., 66<br />
Djuvara Trandafir, 86, 92<br />
Dobreanu Mihail, 252<br />
Dobrescu Ion, 93<br />
Dobrogeanu-Gherea Constantin, 85,<br />
313<br />
Dobrogeanu-Gherea Saşa, 313<br />
Dobrogeanu-Gherea Ştefania, 313<br />
Dobroneanu, familie, 565<br />
Dobroneanu L. Ion, 565<br />
Dobroneanu Lazăr, 565<br />
Dobrosláv Pétar, 158<br />
Dobrovolschi, familie, 142<br />
Docan Nicolae, 315<br />
Dociu, familie, 4<br />
Dogariu Domeţiu, 532<br />
Dogaru Ion, 94<br />
Dogaru Maria, 139, 265<br />
Dolezs<strong>ale</strong>k Antal, 158<br />
Dombi, familie, 678<br />
Dombi, din Icafalău, 657<br />
Dombrovschi, 504<br />
Dombrovschi Norbert, 504<br />
Dombrovschi Sigismund, 504<br />
Domide B., 169<br />
Domide Emil, 474
Dominte Timonu, 563<br />
Domusciu Theodor Alfred Basarab<br />
Tibereanu, 563<br />
Doncea Constantin, 321<br />
Donath, din Surcea, 658<br />
Donici S., 54<br />
Dosa, din Ilieni, 659<br />
Dragalina, 591<br />
Dragalina Alexandru, tată, 591<br />
Dragalina Alexandru, frate, 591<br />
Dragalina Corneliu, 591<br />
Dragalina Elena, 591<br />
Dragalina Ion, 591<br />
Drăganu Nicolae, 479<br />
Drăghicescu Dumitru, 95<br />
Drăghicescu Virgil, 162<br />
Drăghici Al. George, 96<br />
Drăghici Romeo, 322, 325, 329<br />
Dreghiciu Marian, 334<br />
Drăgoi Sabin, 283<br />
Drouets Charles, 395<br />
Duca C., 290<br />
Duca Gheorghe, 401, 533<br />
Duca Ion Gheorghe, 27, 52, 89, 97,<br />
114, 150, 170, 217, 233, 310, 397<br />
Duca Nadia, 97, 233<br />
Dudescu Suţu Elisabeta, prinţesă,<br />
286<br />
Dudu Vasile Velicu, 98<br />
Dudu Vasilica, 98<br />
Dudu Velicu, 98<br />
Dudu Maria, 98<br />
Duhamel A. O., 10, 122, 124<br />
Duiliu N. Marcu, 99, 290<br />
Dumas Constance, 107<br />
Dumba, fraţi, 286<br />
Dumbravă Bucura (Fanny Seculici),<br />
100, 170<br />
Dumitrache Ioan, 569<br />
Dumitrescu M. A., 198<br />
Dumitrescu Vladimir, 598<br />
Dumitrescu Jupâneşti Ion, 398<br />
Dumitru Nae, 467<br />
Dunka Eugen, 162<br />
Dunka, familie, 585<br />
Dunka George, 585<br />
327<br />
Dunka I., 600<br />
Dupré Marcel, 322<br />
Duvantura, 272<br />
E<br />
Economu Virgil, 156<br />
Eder, baron, 107<br />
Eftimiu Gheorghe, 42, 568<br />
Eftimiu Victor, 3, 174, 189<br />
Égeto, din Căpeni, 660<br />
Eiffel Gustave, 139<br />
Eisenecker Charles, 45<br />
Eisenhardt Louise, 16<br />
Elefterescu, familie, 101<br />
Elefterescu George, 101<br />
Elefterescu Luca, 101<br />
Elena, principesa, 12<br />
Elena, regină a Greciei, 397<br />
Elena Silvia, 292<br />
Eliade Mircea, 27, 48, 204<br />
Elisabeta, principesă, 26<br />
Elisabeta, regină, 397, 541<br />
Eminescu Gheorghe, 575<br />
Eminescu Mihai, 102, 190, 269, 505,<br />
557, 597<br />
Eminovici, familie, 505<br />
Eminovici Gheorghe, 102<br />
Eminovici Henrietta, 102<br />
Eminovici Matei, 102, 112<br />
Enăşescu, familie, 502<br />
Enescu Cristache, 322<br />
Enescu George, 26, 50, 55, 103, 114,<br />
249, 306, 322, 325<br />
Enescu Vasile, 103<br />
Enescu (Cantacuzino) Maria, 55, 306,<br />
322<br />
Eöszy Francisc, 440<br />
Epureanu Emanuel, 30<br />
Erdelyi Ioan, 530<br />
Ereszteveny, din Eresteghin, 661<br />
Esarcu George, 285<br />
Eszterházy, conţi, 765<br />
Eszterházy P., conte, 272<br />
Evolceanu Dumitru, 473<br />
F<br />
Faberi Angelo, 183<br />
Fabian, 364
328<br />
Fabian Gabor, 364<br />
Fabian Galér, 364<br />
Fabian Iosif, 364<br />
Fabian-Schenk, 364<br />
Fabricius Martha, 127<br />
Fadgyas, din Reci, 662<br />
Faguet Emil, 170, 395<br />
Faliboga D. Alexandru, 505<br />
Faludy Franyo Carol, 365<br />
Fantsali, din Lupeni, 663<br />
Farago Elena, 295<br />
Farcaş Ioan, 236<br />
Farkas, din Cernatul de Jos, familie,<br />
665<br />
Farkas, din Dalnic, familie, 758<br />
Farkas Alexandru, 335<br />
Farkas Ştefan, 441<br />
Farkaş Gyalui, 120<br />
Farra, 104<br />
Farra Alexandru, 104<br />
Farra Cathérine, 104<br />
Farra (Simons) Maria, 104<br />
Farra Rose, 104<br />
Farţade Petre, 415<br />
Fasciotti, baron, 157, 176<br />
Fauré Gabriel, 322<br />
Făculete Şerban, 399<br />
Făiniţă I. M. Constantin, 416<br />
Fălcoianu, 105<br />
Fălcoianu Şt. Alexandrina, 105<br />
Fălcoianu C., 123<br />
Fălcoianu Elena-Lucia, 105<br />
Fălcoianu Ştefan, 67, 105, 260<br />
Feket-Nagy, din Găleşti, 664<br />
de Felsö-Bükk Paul, 379<br />
de Felsö-Bükk Ştefan, 379<br />
Ferdinand, rege, 12, 80, 112, 176,<br />
300, 376, 397, 496, 577<br />
Ferdinand I de Habsburg, 609<br />
Ferenczi, familie, 665<br />
Ferenczi Ioan, 665<br />
Fermendjin Ioan, 366<br />
Ferrati Bartolomeu, conte, 743<br />
Fettes, din Icafalău, familie, 728<br />
Fetti Spiridon, 336, 340<br />
Février Henry, 322<br />
Fichefet C., 309<br />
Filaliti George, 106<br />
Filipescu, 107, 253<br />
Filipescu A. N., 123<br />
Filipescu Constantin, 27, 107, 119,<br />
176<br />
Filipescu Dimitrie, 183<br />
Filipescu Gheorghe, 108<br />
Filipescu Gheorghe (George)<br />
Constantin, 107<br />
Filipescu C. Grigore, 125<br />
Filipescu Ioan (Iancu), 107<br />
Filipescu Ioana, 107<br />
Filipescu Iordache George, 107<br />
Filipescu Lidia, 107<br />
Filipescu Maria, 107, 123, 272, 327<br />
Filipescu Natalia, 107<br />
Filipescu Nicolae, 107, 140, 153, 176,<br />
217, 395<br />
Filipescu I. Alexandra, 316<br />
Filipescu I. Alexandru, 317<br />
Filipescu N. Gr., 180<br />
Filitti, familie, 109<br />
Filitti Alexandru, 109<br />
Filitti Constantin, fiu, 109<br />
Filitti Constantin, tată, 109, 273<br />
Filitti Ioan, 575<br />
Filitti C. Ioan, 109, 162, 200, 218<br />
Filitti , 326<br />
Filotti, 110<br />
Filotti A. Constantin, 110<br />
Filotti Eliza, 110<br />
Filotti Flori, 110<br />
Filotti Puiu, 110<br />
Finkelstein Gustav, 111<br />
Fischer Gertrud, 54<br />
de Flers Robert, 47, 97<br />
Fleva Nicolae, 66, 86, 176<br />
Flondor, familie, 23, 504<br />
Flondor Elena, 112<br />
Flondor Iancu, 23, 42, 89, 112, 145<br />
Flondor Nicolae, 112<br />
Flondor Şerban, 112<br />
Floresco Maria, 744<br />
Florescu, 327<br />
Florescu Alexandru, 417
Florescu Florea Bobu, 113<br />
Florescu Ion, 290<br />
Florescu Vasile, 107<br />
Florescu Em. Ioan, 290<br />
Florescu Th. Jean, 114<br />
Foarfecă, familie, 586<br />
Foch Ferdinand, 150, 565<br />
Folo Pietro, 183<br />
Folti, din Sânzieni, familie, 696<br />
Ford Henry, 257<br />
Foriş Ştefan, 547<br />
Forray-Nadasdy, de Săvăr<strong>şi</strong>n, 367<br />
Forrö, din Angheluş, familie, 666<br />
Fortunescu C. D., 140, 191, 265, 283,<br />
482<br />
Fotino, familie, 264<br />
Foucaul E., 84<br />
Fraknay Wilhelm, 439<br />
Francisc I., 537<br />
Franz Ferdinand, 300<br />
Frater, familie, 442<br />
Frater Pal, 442<br />
Freeman Walter, 16<br />
Fried B. M., 16<br />
Frimu I. C., 282<br />
Frunzeanu Georgeta, 233<br />
Fuad-Paşa, 121, 122, 124, 175<br />
Fuillet Felix, 183<br />
Fülöp, din Târgu Secuiesc, 667<br />
Fulton John, 16<br />
Furnică Z. Dumitru, 533<br />
Furtună Dumitru, 180, 505, 557<br />
G<br />
Gaál Sándor, 158<br />
Gabor Anton, 676<br />
Gabor, din Breţcu, 668<br />
Gabrielescu Alice, 308<br />
Gafencu Grigore, 188, 254<br />
Gál, din Dalnic, familie, 758<br />
Gál, din Hilib, 669<br />
Galaction Gala, 32, 98, 131, 138,<br />
170, 189, 220, 224, 248, 265<br />
G<strong>ale</strong>sowschi Iosif, 178<br />
Galfi, din Măgheruş, familie, 605<br />
Gancevici Corneliu, 506<br />
Gane Nicolae, 198<br />
329<br />
Gavrilescu Atanasie T. (Gavrilles<br />
Athanasy), 409<br />
Gavrilov Mihail, 574<br />
Gazda, din Ghidfalău, familie, 758<br />
Gazda, din Reci, 670<br />
Gălăşescu Gr. Dumitru, 115<br />
Gărdescu, 116<br />
Gărdescu Alexandru, 116, 591<br />
Gărdescu Constantin, 116<br />
Gărdescu Nicolae, 116<br />
Gâlcă V. Vasile, 565<br />
Gârleanu Emil, 170, 180<br />
Gedö, din Orăşeni, 671<br />
George Al. Ion, 479<br />
Georgescu, familie, 566<br />
Georgescu Aurelia, 566<br />
Georgescu George Theologu, 566<br />
Gentrmer Kurt, 160<br />
Gédalge André, 322<br />
Georgiade C., 17<br />
Gereb, familie, 675<br />
Gereb, din Araci, 672<br />
Gereb Adam, 672<br />
Gerliczy-Ştirbei Eliza, 320<br />
Gerota D. D., 49, 172<br />
de Geza Simon, 619<br />
Ghenadie, mitropolit, 178<br />
Ghenes, pictor, 149<br />
Ghenzul Vasile, 117<br />
Gheorghe Florian, 130<br />
Gheorghe Leonte, 558<br />
Gheorghe Ştefan, 481<br />
Gheorghian, 118<br />
Gheorghian Constantin, 115<br />
Gheorghian Gheorghe, 118<br />
Gheorghian Nicolae, 118<br />
Gheorghian Vasile, 118<br />
Gheorghiev Iulia, 18, 20, 27, 30, 39,<br />
42, 49, 51, 59-61, 66, 67, 84, 86,<br />
99, 102, 107, 114, 121, 129, 136,<br />
139, 140, 145, 150, 153, 155, 157,<br />
158, 169, 171, 175, 176, 180, 183,<br />
187, 190, 194, 198-203, 233, 263,<br />
268, 272, 280, 285-288<br />
Gheorghiu Constantin, 71
330<br />
Gheorghiu-Dej Gheorghe, 16, 138,<br />
241<br />
Gherasi, 119<br />
Gherasi Athena, 119<br />
Gherasi Constantin, 119<br />
Gherasi Elena, 119<br />
Gherasi Elisabeta, 119<br />
Gherasi Eugenia, 119<br />
Gherasi Lazăr, 119<br />
Gherasi Maria, 119<br />
Gherasi Nicolae, 119<br />
Gherasi L. Nicolae, 119<br />
Gherghel Victor, 428<br />
Gherguascu Toma, 534<br />
Gherguţă Mihai, 418<br />
Gherman, familie, 4<br />
Ghezzo Luiza, 603<br />
Ghiaţă Petre, 149, 162<br />
Ghibănescu Gheorghe, 138, 140, 169<br />
Ghibu Onisifor, 120, 138, 223, 224,<br />
296, 520<br />
Ghibu Veturia, 120, 162<br />
Ghica, familie, 97, 121, 123, 253,<br />
393<br />
Ghica Alexandrina, 121<br />
Ghica Alexandru, 52, 53, 58, 123, 268,<br />
285<br />
Ghica Alexandru Dimitrie, 122<br />
Ghica G. Alexandru, 124, 125<br />
Ghica I. Alexandru, 107 121<br />
Ghica Ana, 175<br />
Ghica Aurelia, 121<br />
Ghica Carol, 122<br />
Ghica Charlota, 123<br />
Ghica Constantin, 121, 122, 124, 318<br />
Ghica Dimitrie, 66, 218, 290, 300,<br />
306<br />
Ghica Dimitrie, domn, 123, 192<br />
Ghica Dimitrie, mare hatman, 121<br />
Ghica Dimitrie, ministru de Externe,<br />
92, 107, 123<br />
Ghica Dimitrie Alexandru, 122<br />
Ghica Dimitrie Ion, 52, 121<br />
Ghica Dumitrache, 121<br />
Ghica Ecaterina, 121<br />
Ghica Elena, 122<br />
Ghica I. Elena, 56<br />
Ghica Elisabeta, 123, 306<br />
Ghica Eliza, 52<br />
Ghica Eufrosina, 121, 318<br />
Ghica Gr. Eufrosina, 121<br />
Ghica Gheorghe Iorgu, 121<br />
Ghica Grégoire, 121<br />
Ghica Grigore II, 268, 533<br />
Ghica Grigore III, 425<br />
Ghica Grigore Alexandru, 120, 121,<br />
124, 276, 301, 430, 534<br />
Ghica Grigore Dimitrie (Ghica<br />
Grigore IV), 53, 123, 125, 268,<br />
318, 398, 401<br />
Ghica Ioan, 56<br />
Ghica G. Ioan, 56<br />
Ghica Ion, 42, 52, 53, 121, 123, 140,<br />
145, 198, 276, 539<br />
Ghica Gr. Ion, 84<br />
Ghica Iordachi, 122<br />
Ghica Maria, logofeteasă, 121<br />
Ghica Maria, 123<br />
Ghica Matei, 121<br />
Ghica Melania,132<br />
Ghica Mihail, 121<br />
Ghica N., 145<br />
Ghica Natalia, 121<br />
Ghica Scarlat, 121, 318<br />
Ghica Vladimir, 52, 109, 121<br />
Ghica Zoe, 123<br />
Ghica Cantacuzino Ioana, 397<br />
Ghica Cantacuzino Irina, 397<br />
Ghica Cantacuzino Matei, 397<br />
Ghica Comăneşti Matilda, 121<br />
Ghica Greceanu Lisette, 132<br />
Ghica Massalsky Hélène (Dora<br />
D’Istria), 122<br />
Ghioldum V., 419<br />
Ghiţan Teodor, 151<br />
Gidafalvi, familie, 721<br />
Gidafalvi, din , 673<br />
Gidafalvi Ştefan, 673<br />
Giers Nicolae, 84, 124<br />
Gigurtu Ioan, 126, 283, 600<br />
Gimbutas Maria, 54<br />
Gimpel, 288
Gioia Ed., 20<br />
Gioni Polixenia, 286<br />
Giorgio Ion, 142<br />
Giurescu C. Constantin, 89, 217,<br />
315, 598<br />
Glogovanka Maria, 338<br />
Glogoveanu I. Maria, 49<br />
Glok Klara, 501<br />
Gödri, din Ilieni, familie, 675<br />
Gödri Alexandru (Sandor), 674<br />
Gödri Francisc, din Ilieni, 675<br />
Goga, 127<br />
Goga Dimitrie, 128<br />
Goga Eugen, 217<br />
Goga Eufrosina, 128<br />
Goga George, 128<br />
Goga Octavian, 80, 83, 127, 138,<br />
139, 162, 169, 180, 184, 198, 217,<br />
254, 300, 492, 544, 545<br />
Goga Veturia, 127, 217<br />
Goilav, familie, 502, 513<br />
Goilav Antonel, 233<br />
Goilav I. C., 180<br />
Goilav N., 51<br />
Gojdu Emanuel, 522<br />
Goldiş Elena, 368<br />
Goldiş Vasile, 42, 146, 180, 194,<br />
217, 252, 368, 376, 383, 388, 492,<br />
503, 520, 523, 530, 544, 545<br />
Golescu, familie, 20, 88, 397<br />
Golescu Alecu, 181, 264<br />
Golescu G. Alexandru (Arăpilă), 66,<br />
129, 290<br />
Golescu C., 129<br />
Golescu Iancu, 4<br />
Golescu Iordache, 129<br />
Golescu Nicolae, 52, 107, 122, 181,<br />
290<br />
Golescu Stan, 50, 162<br />
Golescu Ştefan, 122, 181, 264, 290<br />
Golian Dimitrie, 302<br />
Gologan G. N., 42<br />
Goma D. Paul, 98<br />
Gomoiu Victor, 16<br />
de Gonzaque Frick Louis, 170<br />
Goraş Vasile, 562, 566, 567, 575<br />
331<br />
Gorănescu, 130<br />
Gorănescu Ecaterina, 130<br />
Gorceakov Alexandru Mihailovici,<br />
108, 124<br />
Gorceakov Maria, 107<br />
Gore Gheorghe, 131<br />
Gore Pavel, 131, 248, 315<br />
Gorovei Arthur, 138, 309, 315<br />
Gorovei C. P., 155<br />
Gorun I., 473<br />
Gos Albert, 397<br />
Gos Charles, 397<br />
Grant Nicolae, 397<br />
Grant Ulysse, 232<br />
Grant Zoe, 107<br />
Grasset Eduard, 183<br />
Grămadă Nicolae, 265<br />
Grămadă V., 83<br />
Greceanu (Grecianu), familie, 42,<br />
132, 253<br />
Greceanu Alina, 132<br />
Greceanu Constantin, 132<br />
Greceanu P. Didi, 132<br />
Greceanu Dimitrie, 132<br />
Greceanu Elena, 132<br />
Greceanu F., 218<br />
Greceanu Ninicu, 132<br />
Greceanu Paul, 51, 132<br />
Greceanu Radu, 132<br />
Greceanu Saşa, 132<br />
Greceanu Şt. Saşa, 132<br />
Greceanu Scarlat, 132<br />
Greceanu Ştefan, 132<br />
Greceanu D. Ştefan, 132<br />
Greceanu Zoe, 52, 132<br />
Greceanu Zozi, 132<br />
Greceanu Băicoianu Elena, 56<br />
Grecescu Grigore, 133<br />
Grecu Mihail, 581<br />
Gregoriade Nicu, 559<br />
Grey de la Bosse I., 114<br />
Grigorcea, familie, 145<br />
Grigore Ioan, 530<br />
Grigorescu Nicolae, 195<br />
Grigorivici Olga, 52<br />
Grinţescu Ernest, 134
332<br />
Grinţescu G. P., 134<br />
Grivase Virginia, 475<br />
Gross Carl, 535<br />
Groulier Matilda, 52<br />
Groza Petru, 16, 46, 167, 283, 428,<br />
547, 570<br />
Grozăvescu Traian, 467<br />
Grozescu Nicolae, 158<br />
Guadachini Gaetano, 183<br />
de Gubernalis Angelo, 395<br />
Guboglu Mihail, 135, 265, 271<br />
Guran N., 201<br />
Gurănescu Alecu, 254, 283, 293<br />
Gurie, arhiepiscop, 169<br />
Gussi Al., 233<br />
Gust Alfred, 536<br />
Gusti Dimitrie, 18, 89, 107, 138,<br />
177, 220, 274, 313<br />
Gvadányi Iosif, 695<br />
Gyalui Farkas, 162<br />
Gyalui Jenö, 136<br />
Gyárfás, 537<br />
Gyárfás, din Leţ, 676<br />
Gyula Borda, 158<br />
Gyula Glattfeldar, 158<br />
Gyula Werner, 158<br />
Gyula Wessel, 158<br />
Gyulay, familie, 609, 677<br />
Gyulay, din Ormeniş, 695<br />
Gyulay Ştefan, 677<br />
Gyurgyevich I. E., 538<br />
H<br />
Habert A., 283<br />
Hackenau, cav<strong>ale</strong>r, 125<br />
Hagea Doina, 599<br />
Hagi-Moscu Emanoil, 98<br />
Hajnal, familie, 504<br />
Halasy, 372<br />
Halfon Abraham, 137<br />
Halfon Samuilă, 137<br />
Halippa N. Ivan, 138<br />
Halippa Nicolae, 138<br />
Halippa Pantelimon, 98, 127, 138,<br />
188, 207, 224, 296, 544<br />
Haliţa Solomon, 476, 492<br />
Haller, familie, 337, 609, 640, 675,<br />
677, 695, 715, 736<br />
Haller Gabor, 337<br />
Haller Gabriel, 337<br />
Haller Istvan, 337<br />
Haller Petrus, 337<br />
Hamangiu Constantin, 282<br />
Hamar, din Alungeni, familie, 641,<br />
678<br />
Hamar, din Icafalău, familie, 728<br />
Hamar, din Simeria,679<br />
Handrea, 477<br />
Hangerli, familie, 18<br />
Hangerli Elena, 107<br />
Hangerli Lidia, 107<br />
Hankey Maurice, 300<br />
Hanu, familie, 423<br />
Haret, 323<br />
Haret Adam, 323<br />
Haret Ana, 56<br />
Haret Costache, 323<br />
Haret Ioan, 323<br />
Haret Pulcheria, 323<br />
Haret Spiru, 27, 139, 183, 198, 248,<br />
269, 323, 476, 512<br />
Haricli Ion, 86<br />
Hartulari Ion (Coco), 86<br />
Hartulari Iorgu, 86<br />
Hasdeu Bogdan Petriceicu, 121,<br />
132, 140, 265<br />
Hasdeu Iulia, fiică, 140<br />
Hasdeu Iulia, soţie, 140<br />
Hasnaş, 568<br />
Hasnaş Gheorghe, 568<br />
Hasnaş Ion, 568<br />
Hasnaş Spiridon (Spiru), 568<br />
Hasnaş Victoria, 568<br />
Ha<strong>şi</strong>as Silviu, 369<br />
Haţieganu Alexandru, 140<br />
Haţieganu Emil, 141, 172, 177, 283<br />
Hauptmann Harald, 54<br />
Haviár Dániel, 158<br />
Haynal Emeric, 142<br />
Hârlescu, 142<br />
Hârlescu Anatol, 142<br />
Hârlescu Dimitrie, 142
Hârlescu Elena, 142<br />
Hârlescu Magd<strong>ale</strong>na, 142<br />
Hârlescu Ronald, 142<br />
Heine Heinrich, 503<br />
Heisu, familie, 423<br />
Heliade-Rădulescu Ion, 52, 99, 122,<br />
243, 264, 333, 539<br />
Helfant Henry, 292<br />
Hellmesberger Joseph jr., 322<br />
Hening, 143<br />
Hening Friedrich, 143<br />
Hening Melitta, 143<br />
Hening Suzi, 143<br />
Henry F., 84<br />
Henter, din Sântion, 680<br />
Henter Adam, 680<br />
Herepei Ioan, 681<br />
Herescu M. I., 308<br />
Herescu Năsturel, 175<br />
Hervien Paul, 47<br />
Hina Eliza, 326<br />
Hiott, familie, 289<br />
Hiotu C., 218<br />
Hitler Adolf, 283<br />
Hociung Ion, 309<br />
Hodor, din Tinosa, 682<br />
Hodoş Alexandru, 169<br />
Hodoş Iosif, 252<br />
Hodoş Nerva, 198, 481, 499<br />
Holban A. D., 176<br />
Holban, fraţi, 513<br />
Holtzträger Friederich, 478<br />
Horea, 392, 609, 691<br />
Horgan A., 283<br />
Horia, avocat, 263<br />
Horoveanu Eugen, 180<br />
Horthy Miklós, 450<br />
Horvath, 370<br />
Hossu Iuliu, 151, 155<br />
Hossu Vasile, 544<br />
Hossu-Login Francisc, 200, 376<br />
Hostiuc Viorica, 220<br />
Hotnog Titus, 144, 146<br />
Hosu Emil, 466<br />
Howard D. F., 177<br />
Howard Nini, 284<br />
333<br />
Hozo, din Sînmartin, 683<br />
Hrisoscoleu Alexandru, 2<br />
Hubain Emil, 42<br />
Hugo, cav<strong>ale</strong>r, 125<br />
Hugo Victor, 58<br />
von Humboldt Alexander, 58<br />
Humpel Emilia, 102<br />
Hurmuzaki, 145<br />
Hurmuzaki Alexandru, 145<br />
Hurmuzaki Constantin, 145<br />
Hurmuzaki Doxache, 145<br />
Hurmuzaki Elena, 145<br />
Hurmuzaki Eudoxiu, 145<br />
Hurmuzaki Eufrosina, 145<br />
Hurmuzaki George, 145, 315<br />
Hurmuzaki C. George, 145<br />
Hurmuzaki Nicolae, 145<br />
Hurmuzaki Ştefania, 145<br />
Huszar, din Aita Mare, 648<br />
Hutchison George, 575<br />
I<br />
Iablonscaia Tatiana, 182<br />
Iacobescu Teodor, 146<br />
Iacovachi, 147<br />
Iacovachi Alexandru, 147<br />
Iacovachi Meta, 147<br />
Iacovachi Nicolae, 147<br />
Iancu Avram, 252, 269, 695<br />
Iancu de Hunedoara, 619, 717<br />
Iancu Teofil, 68<br />
Iavorschi Gheorghe, 557-560, 564,<br />
566-568, 574, 578, 580, 581<br />
Ibrăileanu Garabet, 271<br />
Iconomu Mircea, 148<br />
Ierunca Virgil, 48<br />
Igiroşanu Horia, 149<br />
Igiroşanu I., 229<br />
Ignàcz Schmitzler, 136<br />
Ignat Grigore, 565<br />
Ignatijev Nicolas Pavlovici, 129<br />
Ileana, principesă, 82, 397<br />
Ilia, preot, 338<br />
Iliaş Alexandru, 677<br />
Iliescu Dumitru, 150, 254<br />
Ilie<strong>şi</strong>u Iustin, 151, 479
334<br />
Ilinca, fiica domnului Radu Şerban,<br />
51<br />
Imreh, din Etfalău, 685<br />
Imreh, din Etfalău <strong>şi</strong> Pava, 686<br />
Imreh, din Fotos, 687<br />
Imrik Gusztáv, 443<br />
Inculeţ Ion, 138, 146, 223, 224<br />
Incze, din Lisnău, 688<br />
Incze János, 444<br />
Inocenţiu IX, papă, 609<br />
Inocenţiu XII, papă, 609<br />
Institoris, 371<br />
Institoris George de Mossoczy, 371<br />
Institoris Ianos, 371<br />
Ioachimescu Nicolae, 218<br />
Ioan, 569<br />
Ioan Atanasie, 432<br />
Ioanid Dimitrie, 171<br />
Ion Narcis-Dorian, 3<br />
Ionaşcu Ion, 265<br />
Ionescu Alexandru, 98<br />
Ionescu Emilian, 152<br />
Ionescu Eugen, 174<br />
Ionescu Gheorghe, 570<br />
Ionescu Haralamb, 570<br />
Ionescu Ion, de la Brad, 2<br />
Ionescu C. Ion, 571<br />
Ionescu I. C., 512<br />
Ionescu Maria, 570<br />
Ionescu Mihai, 251<br />
Ionescu Nae, 83<br />
Ionescu Take, 86, 92, 101, 114, 150,<br />
153, 170, 180, 194, 198, 218, 289,<br />
293, 300, 310, 368<br />
Ionescu Al. Ghibericon, 567<br />
Ionescu-Gion George, 121, 395<br />
Ionescu-Nişcov Traian, 154<br />
Ionescu Siseşti George, 274, 505<br />
Ionescu Siseşti Nicolae, 16, 402<br />
Iordache, 324<br />
Iordache Elena, 324<br />
Iordache Ion Toma, 324<br />
Iordan Iorgu, 17, 189, 265, 283, 575<br />
Iordănescu Ioan, 149, 156<br />
Iorga Ecaterina, 182, 309<br />
Iorga Nicolae, 9, 54, 58, 68, 80, 83,<br />
98, 102, 105, 155, 162, 170, 182,<br />
218, 223, 248, 254, 265, 277, 288,<br />
289, 300, 305, 309, 315, 330, 397,<br />
473, 481, 482, 492, 499, 533, 548,<br />
550, 575, 598<br />
Iorgu George, 286<br />
Iosif, mitropolit, 66<br />
Iosif II, 537<br />
Iosif Şt. O., 179, 315, 520<br />
Iov Dumitru, 156<br />
Iovipala Lămotescu Elena, 164<br />
Ipsilanti, familie, 393<br />
Ipsilanti Alexandru, 53, 213<br />
Ipsilanti Constantin, 268<br />
Isabela, regină, 619<br />
Isac Emil, 162, 283, 300, 544<br />
Isbăşoiu Margareta, 568<br />
Istok, din Breţcu, 689<br />
Istrati I. Constantin, 157, 231<br />
Istrati Eugenia, 157<br />
Istrati Margareta, 572<br />
Istrati Panait, 134, 177, 282, 572<br />
Iuca, familie, 204<br />
J<br />
Jäger-Sustenau Hanns, 163<br />
J<strong>ale</strong>a Ion, 19<br />
Jakó Sigismund, 265<br />
Janko, familie, 537<br />
Janko din Zagon, 690<br />
Jantcó, din Târgu Secuiesc, familie,<br />
753<br />
Jarnic Ioan Urban, 541<br />
Jean Bart, 315<br />
Jianu Gheorghe, 313<br />
Jianu Ion, 12, 145<br />
Jianu Ştefan, 243<br />
Jinga Victor, 3, 544<br />
John Henry, 122<br />
Jora Mihail, 120<br />
Jozsef Mihálik, 697<br />
Jumanca Pavel, 592<br />
Justh Gyula, 158<br />
Justh Sigismund, 372<br />
Juvara-Costache Clemenţa, 75
K<br />
Kabos Kandra, 439<br />
Kalinderu Ion, 66, 83, 218, 311, 512<br />
Kalinderu Iosif, 118<br />
Kalman Thaly, 748<br />
Kálnoky, familie, 609, 632, 653, 678,<br />
730, 763<br />
Kálnoky, din V<strong>ale</strong>a Crişului, 691<br />
Kálnoky Antal, 691<br />
Kálnoky Ferenc, 691<br />
Kálnoky Ludovic, 691<br />
Kálnoky Samuel, 609<br />
Kálnoky Samuilă, 691, 714<br />
Knaff Edmond, 231<br />
Karadja Aristide, 58<br />
Karadja Constantin, ministru, 58<br />
Karadja Constantin, dragoman, 58<br />
Karadja Constantin Ion, 58<br />
Karadja Despina, 58<br />
Karadja Elena, 58<br />
Karadja Ioan Alexandru, 58<br />
Karadja Ion Alexandru, ministru<br />
otoman, 58<br />
Karadja Marcela, 58<br />
Karadja Maria, 58<br />
Karadja-Grumăzeşti Alexandru, 58<br />
Karoly Iosif Francisc, 159<br />
Károsi, 373<br />
Kefala Eva, 194<br />
Keisser, pilot, 55<br />
Kemény, din Brâncoveneşti, familie,<br />
675<br />
Kémény, familie, 338, 489, 652<br />
Kemény Gabor, 338<br />
Kemény Ioan, 609<br />
Kemény Ioannes, 338<br />
Kemény Ioséf, 338<br />
Kemény Iosif, conte, 695<br />
Kemény Simeon, 338<br />
Kemény Simeon jr., 338<br />
Kereztes, din Leţ, 692<br />
Kiriacescu Alexandra, 204<br />
de Kerielis Henri, 65<br />
Kirileanu Gheorghe T., 32, 98, 162,<br />
179, 180, 265, 512<br />
Kiriţescu Alexandru, 204, 229, 254<br />
335<br />
Kiriţescu Constantin, 83, 189, 233<br />
Kiriţescu Nicolae, 156, 600<br />
Kis, din Popăuţi, 693<br />
Kiss, din Sânzieni, 612<br />
Kispal, din Sântionlunca <strong>şi</strong> Ozun,<br />
694<br />
Kiss Arpad, 695<br />
Kiss Jözsef, 158<br />
Kisseleff Pavel, 121, 122, 132<br />
Köber Hans <strong>şi</strong> Anny, 160<br />
Koblosi, familie, 736<br />
Kogălniceanu, familie, 161<br />
Kogălniceanu C., 218<br />
Kogălniceanu Constantin, stolnic,<br />
63<br />
Kogălniceanu I., 189<br />
Kogălniceanu Mihail, 42, 63, 66, 67,<br />
84, 118, 124, 145, 155, 161, 164,<br />
175, 216, 224, 290, 539<br />
Kogălniceanu Vasile, 39, 161, 539<br />
Kogălniceanu Cazimir Elena, 63<br />
Könczei, din Caratna, 696<br />
Konopi Coloman, 374<br />
Konopi-Lengyel, 374<br />
Konsza, din Sfântu Gheorghe, 697<br />
Konsza Samuel, 697<br />
Kónya, din Boroşneu Mare, 698<br />
Kónya Andrei, 698<br />
Kónya Ludovic, 375<br />
Kornis, familie, 609<br />
Kossuth Ferencz, 158<br />
Kossuth Lájos, 355, 609, 675<br />
Kostaki Manuel, 84<br />
Kostan I. C., 201<br />
Kotzebue, familie, 53<br />
Kotzebue Ch., 122, 124<br />
Kotzebue Paula, 231<br />
Kovács, din Leţ, 699<br />
Kovats, din Doboşeni, 700<br />
Kovats, din Mărtineni, 701<br />
Kovats Ladislau, 700<br />
Kovats Martin, din Mărtineni, 701<br />
Kovats Mihai, din Mărtineni, 701<br />
Kovats Nicolae, din Mărtineni, 701<br />
Kovats Samuilă, din Mărtineni, 701<br />
Kovats Ştefan, din Mărtineni, 701
336<br />
Kövér, din Beşeneu, 696, 702<br />
Kövér, din Covasna, 703<br />
Kozacsek Iosif, 445<br />
Kozma, din Lunga, 704<br />
Kun, din Caratna, 705<br />
Kun Bela, 158<br />
Kusantal, din Zagon, 706<br />
Kusantal Samuilă, 706<br />
L<br />
Labonc, din Moacşa, 707<br />
Labonc Moise, 707<br />
Lacea Constantin, 540<br />
Ladislau IV, 705<br />
Lahovari, familie, 10, 79, 253, 402<br />
Lahovari Alexandru, 79, 121, 145,<br />
176<br />
Lahovari Alexandru Emanoil, 79,<br />
92, 285, 311<br />
Lahovari Ana-Maria, 79<br />
Lahovari Emil, 42<br />
Lahovari George, 79<br />
Lahovari Grigore, 79<br />
Lahovari Iacob N., 518<br />
Lahovari Jaques, general, 86<br />
Lahovari Maria, 79<br />
Lahovari Nicolae, 79<br />
Lahovari Simona, 309<br />
Lahovari Zoe, 79<br />
Lahovari Panaitescu Maria Sofia-<br />
Micutza, 79<br />
Lahovari Plagino Maria-Nicole, 79<br />
Lahovari Rudeanu Tatiana, 79<br />
Lahovari Slătineanu B. Alexandra,<br />
79<br />
Lahovari Slătineanu Alexandra-<br />
Pici, 79<br />
La Keré, 86<br />
Lallemand, conte, 175<br />
de Lamartine A., 243<br />
Langa-Răşcanu Constantin, 218<br />
Lapedatu Alexandru, 39, 89, 107,<br />
123, 162, 233, 248, 265, 283, 481,<br />
499<br />
Lapedatu Gh., 67<br />
Lapedatu Ion I., 544<br />
Lapedatu I. S., 314<br />
Lapedatu Mica, 162<br />
Laptev C., 254<br />
Laptev Paul, 54<br />
Larionescu Traian, 163<br />
Lascăr Vasile, 201<br />
Laurian August Trehoniu, 333<br />
Lazăr Cornel, 392<br />
Lazăr Oscar, 52<br />
Lázár, din Dalnic, 708<br />
Lázár Andrei, din Dalnic, 708<br />
Lázár Blaziu, din Dalnic, 708<br />
Lázár Ioan, din Dalnic, 708<br />
Lázár de Gyalakuta, 352<br />
Lázár Ioan de Gyalakuta, 352<br />
Lázár Ştefan, 708<br />
Lăcusteanu Preda, 286<br />
Lăhloiaca Mariţa, 273<br />
Lămotescu Ecaterina, 164<br />
Lămotescu Maria, 164<br />
Lămotescu Mihai, 164<br />
Lămotescu Nicolae, 164<br />
Leatris I., 281<br />
Leblond Marius Ary, 114<br />
Lecca D., 118<br />
Lecca George, 161, 306<br />
Lecca Haralamb, 395<br />
Lecca Haralamb G., 315<br />
Lecca Iunin Ioan, 165<br />
Lecca Maria, 306<br />
Lecca Octav George, 105, 140, 219<br />
Leco-Răuţ, familie, 532<br />
Lederer Maximilian, 194<br />
Leel-Össy, 446<br />
Lehăduş Ioan, 408<br />
Lehmann Henry, 183<br />
Lehmann Rodolf, 183<br />
Lemnaru Nedic, 77<br />
Lenş Alexandrina, 108<br />
Leon Maria, 161<br />
Leon Bogdan Lucia, 155<br />
Leonard Nicolae, 312<br />
Leonăchescu-Nandraşu Nicolae,<br />
400<br />
Leopold I, 24, 410, 537<br />
Lerescu, familie, 42<br />
Lesseps Ferdinand, 121
Leucuţia Aurel, 177<br />
Leucuţia Mişu, 177<br />
Leucuţia Traian, 177<br />
Leucuţia Veturia, 177<br />
Levaditi, 136<br />
Lévi Armand, 42, 276<br />
Liciu Petre, 198<br />
Limona Dumitru, 166<br />
Limona Elena, 271<br />
Lindenberger Ioan, 447<br />
Lion Jeanne, 198<br />
Linul Gavrilă, 480<br />
Lipatti Ana, 325<br />
Lipatti Dinu, 325<br />
Lipatti Madlene, 325<br />
Lipovan Gheorghe, 167<br />
Liteanu V., 66<br />
Liţescu G., 127<br />
Liţu Emil, 541<br />
Livescu Ion, 503<br />
Lloyd George, 300<br />
Lochman Anton, 504<br />
Lochman Petru, 504<br />
Logan Walter, 205<br />
Longinescu Ştefan G., 179<br />
Lopussny Francisc, 448<br />
Losonczi, din Reci, 709<br />
Loti Pierre, 170<br />
Lovinescu Eugen, 17, 26, 203, 229<br />
Lovinescu Monica, 6<br />
de Luca Benedetto, 183<br />
Lucaciu Vasile, 49, 252, 283<br />
Lüders Alexandru Nicolaevici, 122,<br />
124, 273<br />
Lungulescu Gheorghe, 168<br />
Lupan Dumitru, 542<br />
Lupaş Ioan, 98, 120, 162, 169, 177,<br />
265, 499<br />
Lupaş Octavian, 376<br />
Lupescu Constantin, 43<br />
Lupu N., general, 161<br />
Lupu Nicolae, doctor, 188<br />
M<br />
Maar Iuliu, 449<br />
Mac Leon A., 16<br />
Macarovici George, 587<br />
337<br />
Macedonski Alexandru, 139, 170,<br />
179<br />
Macedonski Alexandru D., 170<br />
Macedonski Alexis, 48, 170<br />
Macedonski Ana, 170<br />
Macedonski George, 170<br />
Macedonski Pavel, 170<br />
Macovei I., 161<br />
Macskási, familie, 609<br />
Madarász Jözsef, 158<br />
Madgearu Virgil, 188, 217, 293<br />
Mager Traian, 377<br />
Magheru Alexandrina, 122<br />
Magheru Gheorghe, general, 122,<br />
129, 171<br />
Magheru Gheorghe, fiu, 171<br />
Magheru I., 200<br />
Magrin Anatol, 600<br />
Magrin Marţial, 600<br />
Magrin Rosa (Hesse), 600<br />
Mailat Ştefan, 609, 677<br />
Maiorescu Ana, 176<br />
Maiorescu Livia, 201<br />
Maiorescu Netty, 26<br />
Maiorescu Titu, 51, 102, 109, 140,<br />
145, 179, 180, 311<br />
Malaxa, 319<br />
Malaxa Nicolae, 180<br />
Malcoci D. Vasile, 573<br />
Malcoci I. Vasile D., 573<br />
Málná<strong>şi</strong>, din Malnaş, 710<br />
Málná<strong>şi</strong> Sigismund, 710<br />
Maly Fr., 491<br />
Manciu, 178<br />
Mandrea, 420<br />
Mandrea N. Radu, 97<br />
Manea, familie, 502, 507<br />
Manea Andreas, 507<br />
Mangeot Alfred, 322<br />
Mangra Vasile, 252, 380, 383<br />
Maniu Clara, 172<br />
Maniu Iuliu, 3, 96, 112, 138, 141, 172,<br />
250, 252-254, 268, 283, 300, 307,<br />
314, 341, 544<br />
Mano Gr. N., 140<br />
Manoilescu Constantin, 193
338<br />
Manoilescu Mihail, 12, 37, 217, 274,<br />
575<br />
Manolescu Ion, 27, 198<br />
Manolescu Nicolae, 173<br />
Manolescu Radu, 265<br />
Manolescu Sorin, 574<br />
Manolescu-Strunga, familie, 173<br />
Manolescu-Strunga N. Ion, 173<br />
Manoliu Petre, 174<br />
Manoliu R., 202<br />
Manu, familie, 175, 327<br />
Manu Alexandru, 175, 290<br />
Manu Ana, 175<br />
Manu Anica I., 175<br />
Manu Constantin, 175<br />
Manu Constantin G., 175<br />
Manu Dimitrie, 175, 306<br />
Manu G., 218<br />
Manu Gavril, 340<br />
Manu George, fiu, 51, 161, 175, 231<br />
Manu George, tată, 175<br />
Manu G. George, 175<br />
Manu I. George, 175<br />
Manu Ioan Mihail, 175<br />
Manu Ion, 175<br />
Manu Iorgu, 175<br />
Manu Manuel, 175<br />
Manu Maria, 309<br />
Manu Mihail, 175<br />
Manu M. D., 145<br />
Manu Nicolae, 175<br />
Manu Nicu, 175<br />
Manu Zoe, 175<br />
Manu Cornescu Elena, 175<br />
Manuc Bey, 271<br />
Maquilar, 292<br />
Marburg Otto, 16<br />
Marcovici Simion, 10<br />
Marcu Alexandru, 162<br />
Mareş, 326<br />
Mareş Constantin, 326<br />
Mareş Constantin Dinu, 326<br />
Mareş Brezianu Constanţa, 326<br />
Mareş-Brezianu-Constantinidi, 326<br />
Marghiloman Alexandru, 86, 101,<br />
121, 161, 176, 179, 180, 218, 233,<br />
248, 268, 282, 289, 395, 582<br />
Marghiloman Eliza, 52<br />
Marghiloman I., 52<br />
Maria, regină, 80, 176, 289, 293,<br />
320, 397<br />
Maria-Tereza, 366, 537<br />
Marina Iustinian, 98<br />
Marinescu Gabriel, 162<br />
Marinescu Gheorghe, 16, 220, 575<br />
Marinescu Şt. Ştefan, 208<br />
Marino-Moscu Constantin, 313<br />
Marioara, regină a Iugoslaviei, 12<br />
Márk, din Aninoasa, 711<br />
Márkus Deák, din Sântion, 712<br />
Marţian Iulian, 481, 499<br />
Marţian Iuliu, 162<br />
Masaryk Jan, 283<br />
Maspero, 231<br />
Massenet S., 322<br />
Mastero, familie, 600<br />
Mastero Alexandru, 600<br />
Mastero Cantacuzino Nicoleta, 600<br />
Mastero Maria Luiza, 600<br />
Mastero Nicolae, 600<br />
Mastero Priapopulus Angela, 600<br />
Mateevici Alexe, 220, 224<br />
Matei Basarab, 22, 58, 268, 396, 401,<br />
481<br />
Matei A. Gheorghe, 283<br />
Mateiaş Cornelia, 167<br />
Mattyus, din Sânzieni, familie, 696<br />
Maurer, din Ormeniş, 713<br />
Maurer Bela, 155<br />
Maurer Ion Gheorghe, 16<br />
Maurer Ştefan, din Ormeniş, 632<br />
Mavrocordat, familie, 10, 53, 327,<br />
508<br />
Mavrocordat Aglae, 508<br />
Mavrocordat Alexandru, domn, 508,<br />
533<br />
Mavrocordat Constantin, 53, 213,<br />
268, 508<br />
Mavrocordat Edgar, 327<br />
Mavrocordat Elena, 508
Mavrocordat C. Elena, căsătorită cu<br />
Constantin Gh. Cantacuzino, 56<br />
Mavrocordat I. George, 508<br />
Mavrocordat G. Ioan, 508<br />
Mavrocordat Irina, 327<br />
Mavrocordat Maria, 18, 62, 508<br />
Mavrocordat N., 86<br />
Mavrocordat Nicolae, 533<br />
Mavrocordat Nicu, 508<br />
Mavrocordat Zoe, 508<br />
Mavrodi, familie, 175<br />
Mavrogheni Nicolae, 259, 268<br />
Mavrogheni P., 51<br />
Mavrogheni , 107, 161<br />
Mavromihails C., 286<br />
Mavromihails E. P., 286<br />
Mavros, familie, 53<br />
Mavros Alexandra, 53<br />
Mavros Maria, 53<br />
Mavros Nicolae, 53<br />
Max Eduard-Alexandru (De Max),<br />
259<br />
Max Emil, 259<br />
Maximilian II, 695<br />
Măcelariu Elie, 336, 340, 341<br />
Măcelariu Ilie, 485<br />
Mălăieru Mircea, 123<br />
Mănuilă Camil, 177<br />
Mănuilă Fabriţiu, 177<br />
Mănuilă Letiţia, 177<br />
Mănuilă Sabin, 141, 177<br />
Mănuilă Sandu, 177<br />
Mărculescu E., 543<br />
Mărcuş Ion, 265<br />
Mărgineanu Aurel, 250<br />
Mărioara, principesă, 397<br />
Mândreanu Constanţa, 220<br />
Mârzescu, familie, 178<br />
Mârzescu Elena, 180<br />
Mârzescu George, 161, 178, 216<br />
Mârzescu G. George, 178<br />
Mârzescu Gherasim, 178<br />
Mecedinski Al. Pavel, 184<br />
Medeni Iacob, 210<br />
339<br />
Mehedinţi Simion, 98, 105, 176,<br />
179, 180, 189, 248, 265, 395, 499,<br />
505, 575<br />
Meissner Constantin, 75, 176, 180,<br />
217<br />
Meissner Constantin <strong>şi</strong> Elena, 180<br />
Meissner Elena, 180<br />
Melic Iacob, 181, 271<br />
Melinte, familie, 182<br />
Melinte Vasile, 182<br />
Menuhin Yehudi, 103, 249<br />
Mercuri Ana Maria, 183<br />
Mercuri Elena, 183<br />
Mercuri Enrichetta, 183<br />
Mercuri Ileana, 183<br />
Mercuri Paolo, 183<br />
Meruţiu Vasile, 177, 227, 491<br />
Mesaroş Ioan, 252<br />
Metaxa Toma, 184<br />
Meteş Ştefan, 265<br />
Metsch (Mecz), 328<br />
Metsch Max, 328<br />
von Metternich Klemens, 58<br />
von Metternich Wenzel, 122<br />
Metzulescu Stelian, 185<br />
Metzulescu Ştefan, 265<br />
Meţianu, mitropolit, 194<br />
Mexis François Leon, 186<br />
Mexis George, 186<br />
Mexis Margareta, 195<br />
Mezincescu D., 16<br />
Micescu Istrate, 225<br />
Michelet Jules, 42, 276<br />
Mickiewiczy Adam, 276<br />
Micle Veronica, 102, 190<br />
Miclescu Emil, 132<br />
Miclescu Victor, 268<br />
Micu Klein Inochentie, 120<br />
Miess Friedrich, 538<br />
Mihai Viteazul, 22, 51, 481, 609<br />
Mihai I, 254<br />
Mihail Jean, 187<br />
Mihalache Ion, 3, 12, 80, 138, 172,<br />
188, 217, 248, 254, 292, 544, 575<br />
Mihaly, familie, 721<br />
Mihaly de Arcuş, familie, 675
340<br />
Mihali Teodor, 252, 307<br />
Mihaly Szendrey, 385<br />
Mihaly Victor, 52<br />
Mihăilescu Nicolae, 450<br />
Mihnea Turcitul, 213, 399<br />
Mihuţa Nichifor, 597<br />
Mikes, familie, 764<br />
Mikes, conţi din Zăbala, 714<br />
Mikes Florian, 695<br />
Mikes Ştefan, 714<br />
Mikó, familie, 678, 695, 736<br />
Miko, conte din Hăghig <strong>şi</strong> Bodoc,<br />
715<br />
Miko Nicolae, conte, 715<br />
Mikuli A., 51<br />
Milcu Ştefan, 16, 189, 220<br />
Mildner Iosif, 52<br />
Millan, prinţ, 539<br />
Mille Constantin, 198, 308<br />
Milojcic V., 54<br />
Minar Octav, 190<br />
Mincisky, conte, 122<br />
Mincu Sultana, 311<br />
Minea Ilie, 265<br />
Minis A., 286<br />
Minulescu Ion, 170<br />
Mircea cel Bătrân, 22<br />
Mircea Ciobanul, 191, 481<br />
Mircescu Constantin, 192<br />
Mircea Ioan, 331, 333, 338, 341<br />
Mircea Ion-Radu, 191<br />
Mircea I., 52<br />
Mirea Ion, 174<br />
Miron Românul, 383<br />
Mironescu G. G., 89, 138, 188, 268<br />
Mironescu George, 284<br />
Mironescu G. George, 544<br />
Mironescu S. G., 7<br />
Missir N., 75<br />
Missir Petru, 102<br />
Mitilineu, 327<br />
Mitilineu C. I., 217<br />
Mitilineu M. Carol, 300<br />
Mitilineu M. Gabriel, 218<br />
Mitilineu Ion, 42, 306<br />
Mitilineu M. Ion, 193<br />
Mitilineu Mihail, 51<br />
Mitilineu M., 66<br />
Mitre, familie, 142<br />
Mitrea Aurel, 339<br />
Mocioiu Nicolae, 557-560, 564, 566-<br />
568, 574, 578, 581<br />
Mocioni (Mocsonyi), 194<br />
Mockel Albert, 170<br />
Mocsonyi Alexandru, 194<br />
Mocsonyi Andrei, 194<br />
Mocsonyi Anton, 194<br />
Mocsonyi Constantin, 194<br />
Mocsonyi Ecaterina, 194<br />
Mocsonyi Gheorghe, 194<br />
Mocsonyi Mihai, 194<br />
Mocsonyi Petru, 194<br />
Mocsonyi de Foen Andrei, 194<br />
Mocsonyi Popovici Mihai, 194<br />
Moga Demetriu, 340<br />
Moga Evy, 281<br />
Moga Ion, 265<br />
Moisil Constantin, 42, 54, 177, 203,<br />
212, 233, 265, 268, 479, 481, 499<br />
Moisil Florica, 191, 265<br />
Moisil Grigore, 482<br />
Moisil Iuliu, 265, 482, 486, 492, 499<br />
Moisuc Elena, 166<br />
Molda Paul (Popovici Pavel Ioan),<br />
195, 292<br />
Moldovan Demetriu, 336<br />
Moldovan Dimitrie, 340<br />
Moldovan Ioan Micu, 333, 341<br />
Moldovan Iosif, 376<br />
Moldovan Iuliu, 252<br />
Moldovan Vasile, 252<br />
Moldovan Victor, 196<br />
Moldovan de Herbiile Ion, 410<br />
Moldoveanu Ştefan Ion, 197<br />
du Mont Beaufort Maria, 24<br />
Montundon Marcel, 170<br />
Morariu A., 315<br />
Morariu Leca, 557<br />
Morariu Tiberiu, 483<br />
Moraru Andrei, 421<br />
Moroianu Gheorghe, 544<br />
Morţun G. Al., 198
Morţun G. Ana, 198<br />
Morţun Vasile, 293<br />
Morţun G. Vasile, 180, 198, 315,<br />
600<br />
Moruzi, familia, 253<br />
Moruzi Alexandru, 49, 145, 199,<br />
213, 235, 268, 533<br />
Moruzi Constantin, 533<br />
Moruzi Costaki, 199<br />
Moruzi Dumitru, 199<br />
Moruzi Panaiot, 199<br />
Moruzi Rosetti Aglaie, 52<br />
Moschuna-Sion Mircea, 56<br />
Moscu Adina Paula, 182<br />
Moscu Alexandru, 182<br />
Moscu Constanţa, 182<br />
Moscu George, 182<br />
Moscu Ştefan, 10<br />
Moscu Tatiana, 182<br />
Moşoi D., 268<br />
Moşoiu Panait, 505<br />
Motaş Constantin, 120<br />
Motogna Victor, 499<br />
Moţa Ioan, 523<br />
Moţa Ion, 12, 83<br />
Moţăş, familie, 142<br />
Movilă Costache, 602<br />
Movilă Ieremia, 235<br />
Mrazec Ludovic, 548<br />
Multedo Manuel, 157<br />
Müler Paul, 150<br />
Mumuianu C. D., 140<br />
Mumuianu George, 326<br />
Munciu, 359<br />
Munteanu Nicodim, 98<br />
Munteanu Ştefan, 134<br />
Munteanu Murgoci George, 482<br />
Murăşanu Teodor, 479<br />
Mureşan Artenie, 484<br />
Mureşan Aurel, 499<br />
Mureşan Ioan, 470, 476, 481, 482,<br />
485, 487, 491, 492, 499<br />
Mureşan Sever, 482<br />
Mure<strong>şi</strong>anu Andrei, 194, 200, 492<br />
Mure<strong>şi</strong>anu Aurel, 200, 252, 482,<br />
519<br />
341<br />
Mure<strong>şi</strong>anu Aurel Horia, 200<br />
Mure<strong>şi</strong>anu Iacob, 179, 200, 252, 341,<br />
485<br />
Mureşan Ioachim, 485, 492, 499<br />
Mure<strong>şi</strong>anu Ioan, 333<br />
Murgescu George, 56<br />
Murgoci George, 155<br />
Murgu Eftimie, 593<br />
Murguleţ Ion, 145<br />
Musceleanu, familie, 268<br />
Mussolini Benito, 283, 493<br />
Mussu V<strong>ale</strong>riu, 132<br />
Mustaţă Teodor, 145<br />
Mustea Gheorghe, 430<br />
Muşatescu Tudor, 156, 245<br />
Muşlea C., 545<br />
Muşlea Ion, 162<br />
N<br />
Nacu Constantin, 201<br />
Nacu C. I., 285<br />
Nacu Dumitru, 151, 479, 486<br />
Nadányi Zoltán, 451<br />
Nagy, familie, 605<br />
Nagy Alexandru, 714<br />
Nagy Francisc, 717<br />
Nagy Károly, 158<br />
Nagy de Bátorsziv, din Coşeni, 716<br />
Nagy, din Sfântu Gheorghe, 717<br />
Nagy, din Târgu Secuiesc, 718<br />
Nagy de Dombrad, familie, 378<br />
Nagy de Dombrad Alexandru, 378<br />
Nagy de Nagy de Felsö-Bükk, 379<br />
Nanu, familie, 253, 313<br />
Nanu C. S., 218<br />
Nanu Maria, 313<br />
Nastovici Alexandru, 317<br />
Naum, familie, 202<br />
Naum A., 179<br />
Naum Alexandru, 202<br />
Naum Anton, 202<br />
Naum Ecaterina, 202<br />
Naum G., 198<br />
Naum Gheorghe, 574<br />
Naum Teodor, 202<br />
Nauteuil-Halgouet, contesă, 92<br />
Nădejde Ioan, 198
342<br />
Năsturel P. S., 265<br />
Neacşu Vasile, 470<br />
Neagoe Stelian, 9<br />
Neagu Fănuş, 597<br />
Nectarie Moraitul, mitropolit, 125<br />
Neculau G. Eugen, 504, 509<br />
Neculcea N., 150<br />
Nedelea Aurel, 141<br />
Nedioglu Gheorghe, 203<br />
Neduli, 423<br />
Negrea Alexandru, 309<br />
Negrea Marţian, 120<br />
Negri Costache, 145, 259, 315<br />
Negri Romalo Iosefina, 259<br />
Negruzzi Costache, 482<br />
Negruzzi Iacob, 102, 179<br />
Negruzzi L. C., 26<br />
Negruzzi Marie, 51<br />
Negulescu Paul, 114<br />
Negulescu P. P., 17<br />
Negulici I., 264<br />
Nei, familie, 313<br />
Nelson Gay K., 39<br />
Nemeş Vasile, 593<br />
Némethy Iuliu, 452<br />
Nenişor, 204<br />
Neni<strong>şi</strong>or Alexandra, 204<br />
Neni<strong>şi</strong>or Constantin, 204<br />
Neni<strong>şi</strong>or Elena, 204<br />
Neni<strong>şi</strong>or Erofolica, 204<br />
Neni<strong>şi</strong>or George, 204<br />
Neni<strong>şi</strong>or Gheorghe, 204<br />
Neni<strong>şi</strong>or Ion, 204<br />
Neni<strong>şi</strong>or Maria, 204<br />
Neni<strong>şi</strong>or Marise, 204<br />
Neni<strong>şi</strong>or Sergiu, 204<br />
Neniţescu , 220<br />
Neofit, mitropolit, 401<br />
Neri Francesco, 395<br />
Nerva Iercan, 380<br />
von Nesselrode Karl Robert, 122,<br />
124, 315<br />
Nestor b, 54<br />
Nestorescu Caterina, 205<br />
Nestorescu Jean, 205<br />
Neuman Mizes, 510<br />
Nicodim, episcop, 162<br />
Nicolae, mare duce, 108<br />
Nicolae, mitropolit, 314<br />
Nicolae, prinţ, 42, 82, 155<br />
Nicolae Pătraşcu, 399<br />
Nicolae Moscu Pulcheria, 231<br />
Nicolaescu-Plopşor Constantin, 189<br />
Nicolau, familie, 532<br />
Nicolau George, 568<br />
Niculescu-Bassu G., 567<br />
Niculi I., 505<br />
Nielsoncol Carsten, 150<br />
Nijhoff R. M., 127<br />
Nistor Alexandru, 470, 476, 481,<br />
482, 485, 487, 491, 492, 499<br />
Nistor Ion, 112<br />
Nistor Petre, 206<br />
Nistor Pompiliu, 546<br />
Nitreanu Nicolae, 138, 207, 296<br />
Niţescu, familie, 208<br />
Niţescu Alexandru, 208<br />
Niţescu Ana, 208<br />
Niţescu Nicolae, 208<br />
Niţescu Paula, 283<br />
Nixon Richard, 250<br />
Nobik Iosif, 453<br />
Noica Constantin, 17<br />
Noica Dinu, 174<br />
Nottara Constantin, 47, 114, 140,<br />
198<br />
Novacovici Carolina, 594<br />
Novacovici Emilian, 594<br />
Novacovici Romulus, 594<br />
Nussbächer I., 478<br />
O<br />
Oancea Luca, 269<br />
Obedeanu, 209<br />
Obedeanu B. Constantin, 209<br />
Obolinschi Elena Olga, 513<br />
Obreja Constanţa, 309<br />
Obreja Ioan, 309<br />
Obrenović Miloš, 4, 122, 125, 210,<br />
286<br />
Odobescu, familia, 56, 397<br />
Odobescu Alexandru, 58, 140, 179<br />
Odobescu Ion, 124, 276
Odobescu Saşa, 58, 132, 179<br />
Olah Iosif, 422<br />
Olănescu Constantin, 176<br />
Olănescu C. Dumitru, 311<br />
Olănescu N., 180<br />
Oliver Loris, 139, 198<br />
Olteanu Ilie, 155<br />
Olteanu Radu, 547<br />
Omer-Paşa, 121<br />
Onciul Aurel, 112<br />
Onciul Dimitre, 180, 203, 265, 315,<br />
479, 482<br />
Oncu N., 376<br />
Onişor Victor, 219, 487<br />
Oniţiu Virgil, 520, 522, 548<br />
Onofri Giuseppe, 183<br />
Opran N., 290<br />
Oprea Mihai, 426<br />
Opriş Ştefan, 211<br />
Oprişanu, familie, 212<br />
Oprişanu Emil, 212<br />
Orczy-Vásárhelyi, 381<br />
Orghidan Emilia, 252<br />
Orghidan , 205<br />
Orleanu G. George, 179<br />
Orleanu Mihai, 274<br />
Orleanu Slăvescu V<strong>ale</strong>ntina, 274<br />
Ormos Ede, 158<br />
Oromolu Mihai, 204<br />
d’Ory Carlos Edmundo, 48<br />
Osman-Paşa, 231<br />
Oteteleşanu, familie, 10, 213<br />
Oteteleşanu Gheorghe, 10<br />
Oteteleşanu Ioan, 4, 213<br />
Othon, rege al Greciei, 124<br />
Oţetea Andrei, 169<br />
P<br />
Paciurea Nathaly, 86<br />
Pahoaţă Theodor, 223<br />
Pál, din Brateş, familie, 619<br />
Pallady Georgeta, 52<br />
Pallady Maria, 52<br />
Pallady Theodor, 52<br />
Pálffi, din Tălceşti, 719<br />
Palihovici Liviu, 331, 333, 338, 340,<br />
341<br />
343<br />
Pallady Theodor, 306<br />
Palmerston Temple, 122<br />
Panaitescu Emil, 214<br />
Panaitescu Gheorghe, 40<br />
Panaitescu P. P., 17, 191, 265<br />
Panaitescu Boteanu Zoe, 40<br />
Pangal Ioan, 131<br />
Pangică D. Nicolae, 215<br />
Pangrati Ermil, 179, 180<br />
Panopol, 216<br />
Panopol Ecaterina, 216<br />
Panopol (Panopulo) Leonida, 216<br />
Pantazi Em., 268<br />
Panu A., 276<br />
Panu Anastasie, 290<br />
Panu Gheorghe, 42, 198<br />
Papacostea Alexandru, 179<br />
Papacostea G. Petre, 42, 217<br />
Papadat, familie, 116<br />
Papadat-Bengescu Hortensia, 26,<br />
254, 308<br />
Papadima Ovidiu, 557<br />
Papadopol-Callimachi Alexandru,<br />
290<br />
Papahagi V<strong>ale</strong>riu, 48<br />
Papamihailopol, 153<br />
Papiniu, 218<br />
Papiniu Emil, 218<br />
Papiniu Eugen, 218<br />
Papiniu I., 285<br />
Papiniu-Ioachimescu N. Ioan, 218<br />
Papiu-Ilarian Alexandru, 66<br />
Papu Edgar, 17<br />
Paraschivescu George, 219<br />
Paraschivescu Miron Radu, 563<br />
Parhon Constantin, fiu, 220<br />
Parhon Constantin I., 16, 180, 220,<br />
400<br />
Parhon Constanţa, 220<br />
Parhon Florica, 220<br />
Parhon Ionica, 220<br />
Pas Ion, 85<br />
Pascu Ştefan, 154<br />
Pastia, 67<br />
Pastia Elena, 27<br />
Pavelcu Vasile, 17
344<br />
Pavelescu Alice, 127<br />
Pavelescu Cincinat, 114, 127, 150,<br />
254, 315<br />
Păcăţian Teodor, 252<br />
Păcăţianu V. Teodor, 545<br />
Păduraru Teodor, 221<br />
Păscăluţă I., 138<br />
Pâclianu Elena, 222<br />
Pâclişanu Zenovie, 162, 177<br />
Pântea Gherman, 223<br />
Pârâianu Maria, 170<br />
Pârvan Vasile, 155, 162<br />
Pârşcoveanu Maria, 51<br />
Peki Laurenţiu, 633<br />
Pelivan Ion, 68, 138, 169, 207, 224,<br />
300<br />
Pelivan Maria, 52<br />
von Pelkhorn, baron, 272<br />
Pella V. Vespasian, 52, 112<br />
Penescu D. C., 268<br />
Perieţeanu, familie, 511, 584<br />
Perieţeanu Gheorghe Iorgu, 511<br />
Perieţeanu Ion Gheorghe, 511<br />
Perieţeanu I. Grigore, 225, 282<br />
Perieţeanu Lucia, 511<br />
Perieţeanu Margareta Coralia, 511<br />
Perieţeanu Maria Medelena, 511<br />
Perieţeanu Vasile Alexandru, 226<br />
Perieţeanu-Buzău S., 252<br />
Perlea Florica, 566<br />
Perlea Ionel, 397<br />
Perpessicius (Dimitrie S. Panaitescu),<br />
19, 65, 229<br />
Perticari Ioana, 204<br />
Perticari Jean, 397<br />
Petala Nicolae, 155, 180, 198, 227<br />
Pétain Henri Philippe, 8<br />
Petke, din Ilieni, 720<br />
Petki, familie, 609<br />
Petra-Petrescu Horia, 120, 368, 538<br />
Petraşcu George, 9<br />
Petraşcu Miliţa, 14<br />
Petraşcu Nicolae, 311, 395<br />
Petre A. Petre, 454<br />
Petrescu Alexandru, 228<br />
Petrescu Alina, 231<br />
Petrescu Camil, 127, 162, 229, 245,<br />
308<br />
Petrescu Cezar, 65, 78, 154, 292,<br />
313, 598<br />
Petrescu George, 231<br />
Petrescu I. D., 98<br />
Petrescu Maria, 231<br />
Petrescu Nica, 2311<br />
Petrescu Olga, 231<br />
Petrescu Paul, 230<br />
Petrescu Sarah, 228<br />
Petrescu Ştefania, 598<br />
Petrescu Victoria, 231<br />
Petrescu Zaharia, 231<br />
Petri Vasile, 470, 488<br />
Petrovici G., 286<br />
Petrini Paul, 518<br />
Petrino Eufrosina, 145<br />
Petrino Petru, 145<br />
Petrovici, familie, 145<br />
Petrovici Ion, 17<br />
Petru Rareş, 413, 609<br />
Petru Şchiopul, 58<br />
Peytavain Frederik, 51<br />
Pherekyde D., 289<br />
Pherekyde Elena, 176, 233<br />
Pherekyde Ch. Elena, 49<br />
Pherekyde M., 112<br />
Philipide Alexandru, 265<br />
Picard Charles Émile, 139, 167<br />
Pigeard Paul, 190<br />
Pillat Ion, 114, 225<br />
Pintilie Petre, 575<br />
Pistrucci B., 183<br />
Place Charles, 232<br />
Place Victor, 51, 84, 232<br />
Plagino, familie, 79<br />
Plagino Aglae, 199, 201<br />
Plagino Al. George, 79<br />
Platanitis P., 286<br />
Pleşa Ioan, 331, 333, 338, 340, 341<br />
Pleşoianu Iancu, 233<br />
Pleşoianu Ioan (Jean), 233<br />
Pleşoianu Nicolae, 290<br />
Pleşoianu I. Ştefan, 233
Podăreanu Crisanta, 12, 45, 58, 80,<br />
89, 97, 131, 141, 183, 211, 265,<br />
277, 283, 293, 300<br />
Podea Ion, 234, 549<br />
Podea Octavian, 234<br />
Podea Ontario, 234<br />
Podoleanu, familie, 423<br />
Poenaru Petrache, 10<br />
Pogor Vasile, 18<br />
Poienariu Goian Aurel, 595<br />
Poincaré Henri, 139<br />
Poincaré Raymond, 89<br />
Polieni Costea, 432<br />
Poni Petru, 42, 180, 285, 291<br />
Ponici, 235<br />
Ponici Iancu, 235<br />
Ponici Ilinca, 235<br />
Ponici Petre, 235<br />
Ponici I. Radu, 235<br />
Pop Aurel, 127, 265, 494, 551<br />
Pop Aurelia, 368<br />
Pop Dotea, 455<br />
Pop Elisabeta, 455<br />
Pop Emil, 120<br />
Pop Gheorghe, 300<br />
Pop Ghiţă, 179, 479<br />
Pop Iosif, 455<br />
Pop Macedon, 141<br />
Pop Margareta, 455<br />
Pop Sigismund, 455<br />
Pop Simion, 499<br />
Pop Ştefan, 300, 342<br />
Pop V<strong>ale</strong>riu, 138, 162, 169<br />
Pop Vasile, 455<br />
Pop de Băseşti Gheorghe, 13, 252,<br />
341<br />
Pop Hagi Constantin, 10, 533<br />
Pop-Poienariu Titus, 489<br />
Pop Reteganul Ion, 470, 479, 492<br />
Pop de Şomcuta-Mare, familie, 455<br />
Popa Augustin, 236<br />
Popa Dumitru, 674<br />
Popa Gheorghe, din Teiuş, 382<br />
Popa Gheorghe, 423<br />
Popa Nae, 32<br />
Popa Victor Ion, 85, 98<br />
345<br />
Popa Lisseanu, 492, 544<br />
Popa-Lisseanu Gheorghe, 725<br />
Popan Vasile, 49<br />
Popasu C., 102<br />
Popea Elena, 544<br />
Popea I., 550<br />
Popea Virgil, 545<br />
Popeagă I. Vasile, 383<br />
Popescu Candiano, 161<br />
Popescu C. Ana, 323<br />
Popescu Dionisie, 237<br />
Popescu Eufrosina, 170<br />
Popescu Gheorghe, 601<br />
Popescu Ion, 195<br />
Popescu Marcu, 524<br />
Popescu N., 333<br />
Popescu Paulina, 601<br />
Popescu Polixenia, 195<br />
Popescu Romeo, 205<br />
Popescu Stelian, 8, 168, 281<br />
Popescu Ştefan, 313<br />
Popescu-Mehedinţi I. V., 3<br />
Popiţan Vasile, 490<br />
Popovici C. Aurel, 252<br />
Popovici Dimitrie, 238<br />
Popovici Dionisius, 194<br />
Popovici G. C., 218<br />
Popovici Gh., 158<br />
Popovici Mihai, 173, 300<br />
Popovici Mitiţa, 280<br />
Popovici Moise, 456<br />
Popovici Niki, 555<br />
Popovici Vasile, 380<br />
Popovici Virgil, 343<br />
Popovici Bănăţeanu Ion, 520<br />
Popovici-Taşcă, 239<br />
Popovici-Taşcă Albert, 239<br />
Popovici-Taşcă Constantin, 239<br />
Popovici-Taşcă Ionel, 239<br />
de Popp Basiliu Ladislau, baron,<br />
499<br />
Popp Dănilă, 494<br />
Popp Felix, 240<br />
Popp George, 194<br />
Popp Gheorghe, 158, 283, 520<br />
Popp Ghiţă, 138, 241
346<br />
Popp Ioan, 169, 194<br />
Popp Ladislau, 340<br />
Popp Vasile, 340<br />
Porcia, 384<br />
de Porcia Ludovic, 384<br />
de Porcia Sforza Ioan, 384<br />
Porcius Florian, 491, 499<br />
Pordea Augustin, 242<br />
Pordea Barbu-Bubu, 242<br />
Pordea Iuliu, 96<br />
Pordea Litzei, 242<br />
Pordea Mimi, 242<br />
Poroineanu Constantin, 243<br />
Poroineanu Elena, 243<br />
Poroineanu Eufrosina, 243<br />
Poroineanu Sache, 243<br />
Posa Lajos, 158<br />
Potârcă Virgil, 274<br />
Potra George, 271<br />
Potsa, familie, 708, 763<br />
Potsa, din Hătuica, familie, 641, 721<br />
Potsa Iosif, 721<br />
Poujade Petraş Eugen, 304<br />
Poumay C., 286<br />
Powel Howard Hare, 244<br />
Precup Aurel, 551<br />
Precup Emil, 151, 492<br />
Precup Gavril, 227, 492<br />
Preda George, 245<br />
Predescu Lucian, 563<br />
Prejbeanu Elena, 132<br />
Prezan Constantin, 8, 89, 198, 204<br />
Prisăceanu, familie, 33<br />
Procopiu Aurel, 119<br />
Procopiu Irina, 229<br />
Prodan, 246<br />
Prodan Iuliu, 491, 499<br />
Protopopescu-Pache Emmanuel, 247<br />
Publius Ovidius Naso, 364<br />
Puhner, baron, 529<br />
Puiu Victor, 248<br />
Puiu Visarion, 138, 248<br />
Pumnul Aron, 145<br />
Pünkösti, din Ozun, 722<br />
Puşcariu Ioan, 333<br />
Puşcariu Sextil, 42, 162, 169, 177,<br />
200, 202, 283, 481, 499<br />
Puşkin Alexandr Sergheevici, 503<br />
Q<br />
Quinet Edgar, 20, 42, 276<br />
Quinet Maria, 20<br />
R<br />
Racolţea Alexandru, 309<br />
Racotă Simona, 249<br />
Racoviţă, familie, 88, 253, 397<br />
Racoviţă Felicia, 397<br />
Racoviţă G., 107<br />
Racoviţă Mihai, 180, 268, 533<br />
Racoviţă Davila Anica, 88, 397<br />
Racoviţă Suţu Ruxandra, 286<br />
Racovschi Cristian, 313<br />
Radocea Cornel, 250<br />
Radocea Gheorghe, 251<br />
Radowitz I., 60<br />
Radu Elie, 157<br />
Radu Mihnea, 213, 318, 396, 653<br />
Radu Şerban, 481<br />
Radulea Alimpiu, 593<br />
Rafai, din Arcuş, 723<br />
Rafael, 183<br />
Raicevic, consul austriac, 533<br />
Rakoczi Francisc II, 652, 695<br />
Rakoczi Gheorghe I, 537, 606, 609,<br />
619, 677, 705, 708, 750<br />
Rakoczi Gheorghe II, 609, 675, 677,<br />
746<br />
Rakoczi Sigismund, 609, 640<br />
Rákosi, familie, 641<br />
Rákosi, din Cernatul de Sus, 724<br />
R<strong>ale</strong>a Mihail, 189, 274<br />
Rallet Maria, 262<br />
Rallet R., 201<br />
Rallet Slătineanu Ana, 170<br />
Ranetti G., 315<br />
Rapolti, familie, 721<br />
Raszynski R., 98<br />
Raţiu Aurel, 252<br />
Raţiu Emilia, 252, 492<br />
Raţiu Felicia, 252<br />
Raţiu Iancu, 252
Raţiu Ioan, 252, 341, 482, 520, 544,<br />
553<br />
Raţiu Victor, 86, 253, 261, 311<br />
Raţiu Coroianu Dorina, 252<br />
Raţ Tiberiu, 158<br />
Rădulescu Constanţiu, 602<br />
Rădulescu Ecaterina, 254<br />
Rădulescu Jean, 254<br />
Rădulescu Nicolae, 254<br />
Rădulescu Savel, 39, 204, 254, 274,<br />
283, 292, 293<br />
Rădulescu Smaranda, 602<br />
Rădulescu Tudor, 183<br />
Rădulescu-Motru Constantin, 17,<br />
220, 308, 315<br />
Răşcanu Ioan, 217<br />
Răutu Leonte, 65, 321<br />
Răuţescu-Dragoslavele Ion, 401<br />
Râfoveanu Anca, 56<br />
Râmneanţu N., 177<br />
Râmneanţu Petru, 255<br />
Râmniceanu M., 264<br />
Râpeanu V<strong>ale</strong>riu, 19<br />
Rebhuhn Fritz, 256<br />
Rebreanu Fanny, 48<br />
Rebreanu Liviu, 149, 292, 470, 552,<br />
598<br />
Rebreanu Vasile, 470<br />
Regleanu Mihai, 166, 171, 265, 271<br />
Rédáy, familie, 434<br />
Reichman Adolf (Dominic<br />
Alexandru), 170<br />
Renoldy Andrei, 459<br />
Renoldy Johan, 459<br />
Ressu Camil, 198<br />
Re<strong>şi</strong>d-Paşa, 121, 122, 289<br />
Rety, familie, 537<br />
de Reus-Ianculescu Eugenia, 231<br />
Révai, familie, 633<br />
Rhorer Viktor, 158<br />
Rippert C., 281<br />
Rizescu Ion, 257<br />
Rizu, familie, 53<br />
Robert Leopold, 183<br />
Robescu C. F., 258<br />
Robescu C. F. Teodora, 258<br />
347<br />
Roedinger Ludovic, 725<br />
Rolland Ella, 322<br />
Romalo, 259<br />
Romalo Alexandru, 259<br />
Romalo Emanuel, 259<br />
Romalo Gheorghe (Iordache)<br />
Gregoriade, 259<br />
Romalo Grigore, 259<br />
Romalo Smărăndiţa, 259<br />
Romalo Vasile, 259<br />
Romalo Max Pulheria, 259<br />
Romalo Rosetti-Teţcanu Eufrosina,<br />
259<br />
Roman II, 533<br />
Roman Alexandru, 252, 341<br />
Roman Horia, 174<br />
Roman Visarion, 341<br />
Romanescu Aristiţa, 170, 198<br />
Romanescu Costache, 260<br />
Romanescu Lucia Elena, 260<br />
Romanescu Marcel, 260<br />
Romanescu Maria, 260<br />
Romanescu Nicolae, 260<br />
Romanescu P. Nicolae, 260<br />
Romanescu Petrache, 260<br />
Románi, familie, 609<br />
Romano Dionisie, 197<br />
Roques Mario, 395<br />
Rosenthal S., 261<br />
Roset Iordache, 259<br />
Roset Romalo Maria, 259<br />
Rosetti, familie, 327, 402<br />
Rosetti Alexandru, 17, 19, 30, 56,<br />
109, 262, 313<br />
Rosetti Constantin, 18<br />
Rosetti C. A., 20, 42, 67, 121, 123,<br />
140, 170, 263, 276, 290, 539<br />
Lascarache, 145<br />
Rosetti Lascăr, 145<br />
Rosetti C. A. Maria, 49, 263<br />
Rosetti Mircea, 263<br />
Rosetti C. Nicolae, 231<br />
Rosetti D. Noemi, 26<br />
Rosetti Radu, 150, 201, 225, 263, 265,<br />
285, 315, 566<br />
Rosetti Ştefan, 123
348<br />
Rosetti Vintilă, 263<br />
Rosetti Costache Florica, 75<br />
Rosetti Cuza Elena, 84<br />
Rosetti Bălănescu, 216<br />
Rosetti-Roznovanu, familie, 315<br />
Rosetti-Roznovanu Janna, 24<br />
Rosetti-Tescanu Alice, 322<br />
Rosetti-Tescanu Constantin, 322<br />
Rosetti-Tescanu Costache, 259<br />
Roşca D. D., 17, 169<br />
Roşca Iuliu, 42, 600<br />
Roznovanu, familie, 145<br />
Roznovanu G., 66, 176<br />
Roznovanu N., 107, 145<br />
Rozsnay M., 365<br />
Rucăreanu, 264<br />
Rucăreanu Dimitrie, 264<br />
Rucăreanu Mihail, 264<br />
Rucăreanu Nicolae, 264<br />
Rudeanu, familie, 42, 79<br />
Rudorov, 520<br />
Ruson Abrudeanul Ioan, 522<br />
Russo Alecu, 131, 145<br />
Rusu, familie, 142<br />
Rusu Ion, 482, 499<br />
Rusu Liviu, 17<br />
Rusu Octavian, 368<br />
Rusu Preda, 368<br />
Rusu-Sărăţeanu Ion, 470, 476, 481,<br />
482, 485, 487, 491, 492, 499<br />
Russu Victor, 494<br />
Russu-Şirianu Ioan, 252, 376<br />
S<br />
Sacerdoţeanu Aurelian, 265<br />
Sachelarie Hristofor, 210<br />
Sadoveanu Ion Marin, 245, 292, 313,<br />
575<br />
Sadova Marietta, 1, 313<br />
Sadoveanu Mihail, 16, 65, 162, 180,<br />
265, 283, 315, 320, 503, 578<br />
Sadoveanu Vasile, 578<br />
Safta, prinţesă, 122<br />
de Saint Lienard Belloy, 317<br />
Saint Saëns Camille, 322<br />
Saligny Angel, 42, 56<br />
de la Salle, conte, 205<br />
Sangeţiu Octav, 598<br />
San-Giorgiu Ion, 313<br />
Sándor, din Dealul, 726<br />
Sándor, din Forţeni, 727<br />
Sándor Gavril, 728<br />
Savet-Paşa, 122<br />
Savin Gheorghe, 424<br />
Savinescu Ramiro, 510<br />
Savu Ilie, 553<br />
Săbău Ion, 266<br />
Săhleanu Victor, 267<br />
Sărăţeanu Constantin, 268<br />
Sărăţeanu Dumitrache, 268<br />
Săvulescu Traian, 189<br />
Sânjoanu N., 554<br />
Sârbuţ Iosif, 385<br />
Sbârcea George, 120<br />
Sbiera Radu, 217, 397<br />
Scaramanga George, 123<br />
Scarlat Teodor, 598<br />
Scăunaş Nicolae, 598<br />
Schampion Honoré, 395<br />
Schelle G., 198<br />
Schenk, 364<br />
Schmidt-Faur Ion, 269, 482<br />
Schmitt Florent, 322<br />
Schnetz Victor, 183<br />
Schröder R., 203<br />
Schube Theodor, 491<br />
Scriban Eugenia, 180<br />
Scriban Iuliu, 512<br />
Scridon Gavril, 493<br />
Scurtu Vasile, 494<br />
Sebastian Mihail, 65, 567<br />
Sebestyen, din Bezid, 729<br />
Secan Gh. Constantin, 576<br />
Secăreanu Lucia, 577<br />
Seethal, din Micloşoara, familie, 719<br />
Seethal, din Micloşoara <strong>şi</strong><br />
Sântionlunca, 730<br />
Seiler, 386<br />
Seni V<strong>ale</strong>r, 492<br />
Sera, din Ilieni, familie, 675<br />
Serescu Alexandru, 578<br />
Serghiad A., 213<br />
Seton Watson R. W., 544
Seulescu Mihail, 97<br />
Sevastos Ecaterina, 304<br />
Sever Axente, 333<br />
Sidorovici Alexandru, 505<br />
Sigismund Cristofor, 675<br />
Sigismund Ioan, 675<br />
Sihleanu, 86<br />
Sihleanu Alexandru, 2<br />
Sikö <strong>şi</strong> Kandal, din Belin, 731<br />
Sila<strong>şi</strong> Grigore, 485, 495<br />
Silberman Roman Sacha, 270<br />
Silvester, din Comandău, 732<br />
Silvester Anton, din Comandău, 732<br />
Silvestri Constantin, 322, 329<br />
Simache N. Ion, 154<br />
Simion I., 425<br />
Simionescu H. Alexandru, 512<br />
Simionescu Gheorghe, 512<br />
Simionescu Ion, 482<br />
Simonis George, 322<br />
Simony, familie, 609<br />
Simu, 330<br />
Simu Anastasie, 330<br />
Simu Elena, 330<br />
Simu Petre, 330<br />
Simu Vladimir, 330<br />
Sina, familie, 393<br />
Sina Gheorghe, baron, 387<br />
Siomănescu S., 213<br />
Sion George, 145<br />
Sion M. F., 233<br />
Siruni Hagop Djolonian, 271<br />
de Skinas Constantin, 107, 124, 272<br />
Skinas Constantin Eustache, 272<br />
Skinas Michail, 272<br />
Slavici Ioan, 102, 140, 248, 252,<br />
380, 520<br />
Slătineanu, familie, 79, 397<br />
Slătineanu Alexandru, 79<br />
Slătineanu Al. Alexandru, 79<br />
Slătineanu Barbu, 273<br />
Slătineanu Al. Barbu, 79<br />
Slătineanu Filitti Elena, 273<br />
Slătineanu Iordache, 79<br />
Slătineanu Al. Nicolae, 79<br />
Slătineanu Smaranda, 79<br />
349<br />
Slătineanu Zoe, 53<br />
Slăvescu Mircea, 274<br />
Slăvescu Victor, 265, 274<br />
Smara (Smaranda Gheorghiu), 593<br />
Smarandache Florentin (Ovidiu<br />
Florentin), 275<br />
Smigelski Octavian, 317<br />
Smith Lois H., 54<br />
Smochină Alexandru, 276<br />
Smochină Nichita, 276<br />
Socec Alexandru, 200, 277<br />
Socor Elize, 313<br />
Socec V. Ioan, 277<br />
Socec Smaranda, 277<br />
Sofia de Albania, principesă, 253<br />
Sofian Nicolae, 513<br />
Sofonea Solomon, 40<br />
Solacolu, 278<br />
Solacolu Dimitrie, 177, 278<br />
Solacolu Ion, 278<br />
Solacolu Nicolae, 278<br />
Soltescu Anastasia, 603<br />
Soltescu (Soltis) Ion, 603<br />
Soltescu Virgia, 603<br />
Somogzi de Gyöngyös Elena, 194<br />
Sordony C., 218, 233<br />
Soreanu N., 198<br />
Sormani Edgar J., 127<br />
Soveja Maria, 18, 20, 27, 30, 39, 42,<br />
49, 51, 59, 60, 61, 66, 67, 84, 86,<br />
99, 102, 107, 114, 121, 129, 136,<br />
139, 140, 145, 150, 153, 155, 157-<br />
159, 169, 171, 175, 176, 180, 183,<br />
187, 190, 194, 198-203, 233, 263,<br />
268, 272, 280, 285-288<br />
Spahi Despina, 279<br />
Spahi Panaiot, 279<br />
Spineanu I. D., 201<br />
Stahl Henri, 265, 397<br />
Stalin I. V., 138, 141<br />
Stamatiad Alexandru, 170<br />
Stanciu Ivanciu Iordan, 603<br />
Stanciu I. Ovidiu, 603<br />
Stancu Zaharia, 19, 296<br />
Stavri, familie, 514<br />
Stăncescu, 264
350<br />
Stâlpeanu I., 286<br />
Stârcea, familie, 280, 397<br />
Stârcea Bertie (Vizmeş), 280<br />
Stârcea Eugen, baron, 280<br />
Stârcea I. Ionel, 280<br />
Stârcea Mina, 280<br />
Stârcea Traian, 219<br />
Stârcea V. Ion (Zizin), 280<br />
Stârcea Victor, baron, 178, 280<br />
Stârcea Mocsonyi Ioan, 194, 219<br />
Stăinar Virginia, 204<br />
Stăniloaia Dumitru, 120<br />
Steege I., 123<br />
Steege Ludovic, 290<br />
Stelian Toma, 198<br />
Stere Constantin, 97, 138<br />
Stinghe Sterie, 555<br />
Stoeanovici, 281<br />
Stoeanovici Constantin, 281<br />
Stoeanovici C. Maria, 281<br />
Stoian Alice, 282<br />
Stoian G. Ion, 282<br />
Stoica D., 283<br />
Stoica Nicolae, 333<br />
Stoica Vasile, 156, 248, 283, 293, 520<br />
Storck Frederic, 141, 395<br />
Storin M., 187<br />
Strafford Thomas Wentworth, 175<br />
Strat George, 284<br />
Strauss Achille Levy, 176<br />
Străinul Mircea, 229<br />
Strâmbeanu, familie, 33<br />
Strindberg August, 58<br />
Stroganov, baron, 315<br />
Sturdza, familie, 285, 306, 402<br />
Sturdza Alexandru, 285<br />
Sturdza Alice, 55<br />
Sturdza Ana-Maria, 285<br />
Sturdza Catinca, 18<br />
Sturdza Constantin, 402<br />
Sturdza Dimitrie, 42, 51, 66, 285,<br />
544<br />
Sturdza Dimitrie A., 150, 153, 155,<br />
285, 518<br />
Sturdza Dimitrie C., 145<br />
Sturdza Elisabeta, 145<br />
Sturdza Gr. Gagarin, prinţ, 53<br />
Sturdza Ileana, 402<br />
Sturdza Ioan, 285, 402<br />
Sturdza Ion Sandu, 145, 285, 412,<br />
423, 533<br />
Sturdza Irina, 402<br />
Sturdza Lisetta, 285<br />
Sturdza G. Maria, 285<br />
Sturdza Maria Irina, 402<br />
Sturdza Mihai, 55, 124, 276, 285,<br />
412, 418, 421, 423, 424, 532<br />
Sturdza Petrache, 403<br />
Sturdza Smaranda, 18<br />
Sturdza Vasile, 201, 415<br />
Sturdza Zoe, 285<br />
Sturdza-Bulandra Lucia, 198, 204<br />
Sturdza-Săuceşti Marcel, 163<br />
Suciu Eugen, 388<br />
Suciu Ioan, 252, 376, 388<br />
Suciu Vasile, 236, 484<br />
Suciu Viorel, 388<br />
Suluţiu-Sterca Alexandru, 332, 333<br />
Suluţiu-Sterca Iosif, 252, 499 553<br />
Surianu Horia, 48<br />
Suţu, familie, 10, 286, 397<br />
Suţu Alexandrina, 26<br />
Suţu Alexandru, 268<br />
Suţu Constantin, 286, 397<br />
Suţu Elena, 286<br />
Suţu C. Grigore, 286<br />
Suţu C. Ion, 132<br />
Suţu Irina, 286<br />
Suţu M., 84, 286<br />
Suţu Maria, 51, 286<br />
Suţu Mihai, 49, 53, 84, 145, 213,<br />
235, 286, 334, 533<br />
Suţu Nicolae, 286<br />
Suţu Sevastiţa, 53<br />
Suţu Sofia, 285<br />
Szabadi, familie, 605<br />
Szabo, din Aita Medie, 733<br />
Szabo, din Chilieni, 734<br />
Szabo, din Ozun, 735<br />
Szabo, din Sânmartin Ciuc, 736<br />
Szabó, din Zetea, 737<br />
Szabo <strong>şi</strong> Nagy, din Biborţeni, 738
Szabolcska Mihai, 372<br />
Szalay, 389<br />
Szalay Pétar, 158<br />
Szaniszló Francisc, 457<br />
Szaraz, din Sâncrai, 739<br />
Szasz, din Sfântu Gheorghe, 740<br />
Szasz Zsombor, 158<br />
de Szathmari Carol Pop, 132<br />
Szekely, familie, 609, 715<br />
Szekely, din Dalnic, 741<br />
Székely Betzö, din Icafalău, 742<br />
de Szentgyorgy <strong>şi</strong> Bozin Petru, 639<br />
Szentivanyi, din Sântionlunca, 743<br />
Szentivanyi Samuilă, 743<br />
Szentkereszty Ana, 744<br />
Szentkereszty Bela, baron, 744<br />
Szentkereszty Sigismund, 744<br />
Szentkereszty de Zagon, din Arcuş,<br />
744<br />
Szepsy Zoltan, 390<br />
Szighethy Adolf, 136<br />
Szigligeti, 136<br />
Szilárd Emil, 391<br />
Szorcsei Vincenţiu, 746<br />
Szöcs, din Dalnic, 745<br />
Szöts, din Covasna, 747<br />
Szöts, din Zagon, 748<br />
Ş<br />
Şaguna Andrei, 98, 145, 194, 332,<br />
359, 529, 545<br />
Şeineanu Lazăr, 140<br />
Şerban, familie, 122<br />
Şerban Ioan, 496<br />
Şerban Ionel, 497<br />
Şerban Nicolae, 158<br />
Şerbănescu Mircea, 597<br />
Şesan Dragoş, 112<br />
Şincai Gheorghe, 269<br />
Şmelţ, 514<br />
Şmelţ Alexandru, 514<br />
Şmelţ Franciscus Nicolaus, 514<br />
Şmelţ, Nicolae, 514<br />
Şmelţ Radu, 514<br />
Şoimescu, 33<br />
Şoldea Anchidim, 498<br />
Şotropa Virgil, 252, 482, 499<br />
351<br />
Ştefan II, 533<br />
Ştefan Gyerd, 98<br />
Ştefan cel Mare, 235, 420, 533<br />
Ştefan Rigler Lucia, 281<br />
Ştefanovici Smaranda, 323<br />
Ştefănescu, 287<br />
Ştefănescu Constantin, 287<br />
Ştefănescu-Amza Constantin, 288<br />
Ştefănescu Florica, 287<br />
Ştefănescu I. D., 248, 598<br />
Ştefănescu Radu, 287<br />
Ştefănescu Ştefan, 287<br />
Ştefulescu Alexandru, 140<br />
Ştirbei, 289<br />
Ştirbei Alexandru, 123<br />
Ştirbei Barbu, 89, 140,176, 289<br />
Ştirbei Barbu Dimitrie, 192, 289<br />
Ştirbei Dimitrie, 304<br />
Ştirbei Elica, 66<br />
Ştirbei Eliza, 66<br />
Ştirbei George, 123<br />
Ştirbei B. George, 107<br />
Ştirbei Maria, 233<br />
Ştirbei Boxhall Elisabeta, 289<br />
Ştirbei Blome Martha, 285<br />
Ştirbei Nagèje, soţie, 112, 180, 289<br />
Ştirbei Nagèje, fiică, 289<br />
Ştirbei Nicolae, 289<br />
Ştirbei Hiott Ecaterina, 289<br />
Şuica, familie, 42<br />
T<br />
Tabără Ioan, 145<br />
Tafrali Orest, 157, 233, 248, 265,<br />
566<br />
Tanco Simion, 500<br />
Tanco Teodor, 460, 467, 469, 471,<br />
472, 474, 475, 479, 483, 487, 488,<br />
489, 492, 494, 495, 500<br />
Tanoviceanu I., 86, 138<br />
Tassaly, familie, 537<br />
Tastu Eugen, 124<br />
Taubes A., 176<br />
Tănase Victor, 188<br />
Tănăsescu Vasile, 426<br />
Tăslăuanu Octavian, 162
352<br />
Tătărescu Gheorghe, 42, 89, 98,<br />
173, 217, 274, 278, 283<br />
Teclu Dumitru, 140<br />
Teclu Nicolae, 482, 484<br />
Telegdi, familie, 459<br />
Teleki, familie, 337, 609<br />
Teleki, din Dalnic, 749<br />
Teleki Adam, 717<br />
Teleki Lászlo, 158<br />
Tell, familie, 397<br />
Tell Cristian, 181, 290<br />
Temeliescu Ion Temelie (Gogu), 579<br />
Teodorescu Cicerone, 14<br />
Teodorescu G. Dem (Ghedem), 291<br />
Teodoreanu Ionel, 156<br />
Teodorescu Maria, 427<br />
Teodorescu Nistor, 580<br />
Teodoreanu Păstorel, 155<br />
Teodorescu-Sion Ion, 574<br />
Theodorian M., 285<br />
Thierman Iosephina, 231<br />
Thoroczkay, 344, 609<br />
Thouvenel Eduard, 84<br />
Thököly Emeric I, 746<br />
Thury, familie, 537<br />
Thury, din Tamaşfalău, 750<br />
Tican Rumano Mihai, 292<br />
Tiganov, 601<br />
Tigveanu, familie, 33<br />
Tigveanu Anastasia, 42<br />
Tillea Viorel V., 50, 146, 283, 292,<br />
300<br />
Timbus Mircea, 388<br />
Timoni, 533<br />
Titeanu, familie, 116<br />
Titulescu Cornelia, 293<br />
Titulescu Ecaterina, 293, 254, 306<br />
Titulescu Ion, 293<br />
Titulescu Maria, 204, 293<br />
Titulescu Nicolae, 7-9, 39, 42, 89,<br />
97, 138, 162, 173, 224, 241, 254,<br />
274, 283, 293, 539<br />
Titulescu Paula, 293<br />
Titulescu Neni<strong>şi</strong>or Cornelia, 204<br />
Tocilescu George, 140, 395<br />
Tocilescu Grigore, 66, 114, 183, 285<br />
Todiraşcu N., 212<br />
Tohăneanu Marin, 428<br />
Tohăneanu Vasile, 428<br />
Tokes, familie, 605<br />
Tököli, familie, 609<br />
Toldalaghy, familie, 609<br />
Toldalaghy, din Toldal, familie, 695<br />
Toldi, familie, 721<br />
Toldi Samuel, conte, 674<br />
Tollea Gr. I., 315<br />
Tolu Ion, 169<br />
Tomescu Constantin, 294<br />
Tomescu George, 295<br />
Tomescu Ion, 429<br />
Tomori, familie, 537<br />
Tompa, familie, 653<br />
Tompa, din Boroşneu Mic, 751<br />
Tonitza Nicolae, 162, 174, 180, 182,<br />
283<br />
Tordai Erdody, familie, 684<br />
Tornielli G., 66<br />
de Tour, prinţ, 272<br />
de Tour, prinţesă, 272<br />
Török, din Zagon, 752<br />
Török Ioan, 361<br />
Török Iuliu, 361<br />
Tosi A., cardinal, 183<br />
Trancu-Ia<strong>şi</strong> L. Grigore, 12, 180<br />
Trandafirescu Natalia, 10<br />
Treleczky Iosif, 458<br />
Trippenbach J., 107<br />
Trofin Virgil, 321<br />
Tudor Iorgu, 296<br />
Tudorică Mioara, 139<br />
Tulbure George, 233<br />
Tulbure Pleşoianu Elisa, 233<br />
Turcă, familie, 544<br />
Turcu Constantin, 32, 265<br />
Turoczi, din Târgu Secuiesc, 753<br />
Tusa, din Mărtineni, familie, 641<br />
Tuszon Ioan, 754<br />
Tutunaru Alexandru, 297<br />
de Tuvo Vincenzo, 17<br />
Tzigara-Samurcaş Alexandru, 83,<br />
180, 397, 499
353<br />
Ţ<br />
Van Bellingen F., 54<br />
Ţane, 581<br />
Varjassi, 394<br />
Ţane Elena Aurora P., 581 Varjassy Iosif, 394<br />
Ţane Nicolae, 581<br />
Varlaam Gh. M., 145<br />
Ţane Sficiu, 581<br />
Varnovics, familie, 394<br />
Ţeposu Emil, 298<br />
Vartic, familie, 271<br />
Ţeposu Gheorghe, 298<br />
Vas Ioan, 346<br />
Ţeposu Ioan, 298<br />
Vas, din Ojdula, familie, 688<br />
Ţarălungă Paul, 430<br />
Vasarhflyi, din Sfântu Gheorghe,<br />
Ţărcuş Gheorghe, 392<br />
759<br />
Ţiucra, 392<br />
Vásári, familie, 459<br />
U<br />
Vascan Gheorghe, 431<br />
Ubicini U., 213<br />
Vascan Nicolae, 432<br />
Ugray-Bölönyi, , 459<br />
Vasile Lupu, 481<br />
Ugron, din Covasna, familie, 678 Vasiliu-Răşcanu Constantin, 98, 302,<br />
Uhrinovschi Stoeanovici Tinareta, 303<br />
281<br />
Vasiliu Ion, 301<br />
Ulrich Fr., 482<br />
Văcărescu, familie, 10<br />
Ungureanu Gheorghe, 212, 265 Văcărescu Alecu, 24<br />
Urban Hubert, 16<br />
Văcărescu Elena, 85, 86, 89, 114,<br />
Urban-Jarnik Ioan, 500<br />
254, 283, 289, 292, 293<br />
Urdăreanu Ernest, 162<br />
Văcărescu Iancu, 243<br />
Urechia Ana V. A., 170<br />
Văcărescu T., 101<br />
Urechia V. A., 49, 140, 170, 201, Văduva Geo, 433<br />
252, 305, 315<br />
Văitoianu Arthur, 89, 303<br />
Ürményi, din Săvâr<strong>şi</strong>n, 393 Vărtosu George, 233<br />
Ürményi Paul, 393<br />
Vâlcovici V., 229<br />
Urs de Marginea, baron, 340 Vârnav-Liteanu Alexandru, 177<br />
Urziceanu Gheorghe, 299<br />
Vârnav-Liteanu Gheorghe, 42, 285<br />
Utö Bela, 345<br />
Vârnav-Liteanu Maria, 63<br />
V<br />
Vârtosu Emil, 85, 265<br />
Vaida-Voevod Alexandru, 12, 73, Vârtosu Ion, 575<br />
146, 188, 252, 268, 283, 300, 380, Vechi George, 309<br />
544<br />
Vedenischi Pantelimon, 574<br />
Vaillant I. A., 122<br />
Veisa Elena, 304<br />
Vajna, familie, 678<br />
Veisa Iacovachi, 304<br />
Vajna, din Catalina, 647<br />
Veisa Mihail, 304<br />
Vajna, din Covasna, 755<br />
Veisa Petrache, 304<br />
Vajna Mihai, din Covasna, 755 Veisa Teodor, 304<br />
Vajna, din Pava, 756<br />
Velichi Constantin, 154<br />
Vajna Toma, din Pava, 756 Veliciu Mihai, 167, 252, 380, 388<br />
Vajna, din Simeria, 757<br />
Velicu Ştefan, 376<br />
Valady Filep Ladislau, 758 Velovan Ana, 305, 596<br />
Valaori Iuliu, 169<br />
Velovan Ştefan, 305, 596<br />
V<strong>ale</strong>a Lucian, 479<br />
Veniamin Costache, 18<br />
Vámos Henrik, 158<br />
Venizelos Eleutherios, 176
354<br />
Ventura Maria, 97<br />
Veres, din Aita Medie, 760<br />
Veres, din Albiş, familie, 665<br />
Veréss Andrei, 481<br />
Veres <strong>şi</strong> Lörincz, din Dalnic, 761<br />
Vermont Nicolae, 142, 149<br />
Vernescu, 268<br />
Verona Arthur, 195<br />
Veţeleanu Vasile, 95<br />
Vianu Tudor, 17, 52, 170, 544<br />
Vicol Dragoş, 597<br />
Vida Ioan, 593<br />
Vidis Gabriela, 557-560, 564, 566-<br />
568, 574, 578, 581<br />
Vidraşcu Pascal, 306<br />
Vieru I., 121<br />
Viets Henry, 16<br />
Vigh Aurel, 358<br />
Vilara, familie, 326<br />
Vilara Alexandru, 4, 10, 243<br />
Vincent Clovis, 16<br />
Vineş Ion, 216<br />
Vintilă Horia, 48<br />
Vintilă Iancu, 403<br />
Vintilă Petru, 19, 597<br />
Viraj Ioan, 470, 476, 481, 482, 485,<br />
487, 491, 492, 499<br />
Vişoianu Costel, 254<br />
Vitáalyos, din Ghidfalău, familie,<br />
754<br />
Vitan Ion, 2<br />
Vlad Aurel, 252, 307, 523<br />
Vlad Călugăru, 22<br />
Vladislav III, 675<br />
Vlădescu-Răcoasa, 574<br />
Vlădescu-Tigveanu, familie, 42<br />
Vlădoianu, general, 49<br />
Vlahuţă Alexandru, 198, 315, 473<br />
Vlahuţă-Slătineanu Iorgu, 132<br />
Vlahuţă-Slătineanu Zoe, 281<br />
Vlaicu Aurel, 139, 167<br />
Vlaicu Ion, 167<br />
Vlădăreanu George, 333<br />
Vlădescu Stanca, 398<br />
Vlădescu-Răcoasa Gheorghe, 189<br />
Vlădoianu Catinca, 129<br />
Vogel C., 51<br />
Vogoride Conachi, 122, 145<br />
Vogoride , 145<br />
Voiculescu Marioara, 198<br />
Voinea Dumitru, 556<br />
Voinov N., 66<br />
Volonts, din Turia de Sus, 762<br />
Vopicka Ch., 176<br />
Voronca Ilarie, 65, 198<br />
Vrabie George, 557<br />
Vrioni Aida, 308<br />
Vrioni Ştefan, 308<br />
Vuculescu, 392<br />
Vuia Traian, 37, 167, 283, 300<br />
Vulcan Ioan, 341<br />
Vulcan Iosif, 140<br />
Vulcănescu Romulus, 189<br />
Vulpe Radu, 309<br />
Vulpescu, 309<br />
Vulpescu Constantin, 309<br />
Vulpescu Mihail, 309, 598<br />
Vulpescu Stela, 309<br />
W<br />
Wachman, 326<br />
Wagner Hannes, 160<br />
Wagner Irina, 160<br />
de Walmar V<strong>ale</strong>ntin, 254<br />
Wardener, general, 529<br />
Weigand G., 520<br />
Wesselenyi, familie, 609<br />
Weygand M., 288<br />
Wilmos Mety, 169<br />
Wilson Thomas Woodrow, 150<br />
Y<br />
d’Yrsch, conte, 272<br />
X<br />
Xeni Constantin, 310<br />
Xenopol A. D., 83, 102, 139, 140, 155<br />
Xenopol Nicolae, 218, 395, 520<br />
Xenopol Thyra, 233<br />
Z<br />
Zadurovici, 502<br />
Zambaccian Krikor, 271<br />
Zambler, din Cernatul de Jos, 763<br />
Zamfirescu Alexandru, 588
Zamfirescu Duiliu, 92, 170, 218,<br />
268, 311, 503<br />
Zamfirescu Lascăr, 311<br />
Zamfirescu Ramiro, 312<br />
Zamphiropol Dall, 198<br />
Zapolya Ioan, 609, 675, 677<br />
Zarifopol, 313<br />
Zarifopol Elena, 313<br />
Zarifopol Iorgu, 313<br />
Zarifopol Koki, 313<br />
Zarifopol Paul, fiu, 313<br />
Zarifopol Paul, tată, 313<br />
Zarifopol Sonia, 313<br />
Zarifopol Ştefan, 313<br />
Zathureczky, 642, 764<br />
Zayzon Francisc, 765<br />
Zelea Codreanu Corneliu, 42, 83,<br />
105, 127<br />
Ziegler Johann, 142<br />
Zigre Lucia, 314<br />
Zigre Nicolae, 314, 368<br />
Zikeli Ernest, 501<br />
Zimmeter Albert, 491<br />
Zissu Anastasia, 119<br />
Zissu A. T., 539<br />
Zöld, din Sântioara, 766<br />
Zombory D., 233<br />
Zotta, familie, 504<br />
Zotta Caterina, 51<br />
Zotta Catinca, 507<br />
Zotta Elena, 315<br />
Zotta Ioan (Iancu), 315<br />
Zotta Margareta, 315<br />
Zotta N., 51<br />
Zotta Octavian, 315<br />
Zotta Paul, 233<br />
Zotta Sever, 112, 268, 280, 315<br />
Znagoveanu Ioasaf, 290<br />
Zurescu Ion, 233<br />
355
356<br />
A<br />
Adâncata, 170<br />
Africa, 310<br />
Agriş, 355<br />
Aita Mare, 684<br />
Aita Medie, 733, 750, 760<br />
Aiud, 77, 169, 624, 635<br />
Alba, 331, 333, 338, 340, 341, 347, 354<br />
Alba Inferioară, comitat, 352<br />
Alba Iulia, 52, 138, 141, 172, 196,<br />
241, 314, 380, 388,486, 490, 617,<br />
675, 710<br />
Alba de Jos, comitat, 338, 744<br />
Alba de Sus, comitat, 609, 633, 713,<br />
750<br />
Albania, 121, 253, 283<br />
Albiş, 613, 665<br />
Aldeşti, 347<br />
Alexeni, mo<strong>şi</strong>e, 257<br />
Alungeni, 641, 674, 678<br />
Aluniş, 605<br />
America (S.U.A.), 54, 176, 177, 205,<br />
232, 234, 244, 248, 250, 254, 255,<br />
271, 283, 409, 473<br />
Ampoiţa, 337<br />
Andreieşti, 274<br />
Angheluş, 666, 725, 758<br />
Anglia, 125, 176, 256, 329, 349, 577<br />
Aninoasa, 665, 711<br />
Apuseni, munţi, 331<br />
Araci, 672, 715, 750<br />
Arad, comitat, judeţ, oraş, 167, 348-<br />
351, 355-357, 359, 364, 366-369,<br />
371, 373-376, 378, 381, 383, 385,<br />
387-390, 392, 456, 674, 765<br />
Arcuş, 675, 723, 744<br />
Ardealul de Nord, 141<br />
Argentina, 271<br />
Argeş, judeţ, 59, 64, 75, 88, 188, 248,<br />
274, 285, 312, 396-399, 401, 402,<br />
539<br />
Armăşeşti, 198, 574<br />
Armenia Sovietică, 271<br />
INDICE TOPONIMIC<br />
Ariuşd, 750<br />
Armăşeni, 428<br />
Asiria, 232<br />
Atena, 10, 92, 166, 212, 272, 293, 311<br />
Austria, 107, 125, 150, 176, 227, 460,<br />
481, 491, 537, 572<br />
Austro-Ungaria, 20, 129, 162, 252,<br />
254, 280, 375, 489<br />
Avrămeni, mo<strong>şi</strong>e, 525<br />
Avrig, 283<br />
B<br />
Bacău, judeţ, oraş, ţinut, 14, 28, 90,<br />
96, 165, 403, 405-408, 412, 414-<br />
419, 421-424, 431-433<br />
Baia de Aramă, 320<br />
Baia de Arieş, 346<br />
Balaki, 41<br />
Balta Albă, 578<br />
Balvanyos, 609<br />
Banat, 122, 151, 188, 194, 320, 354,<br />
359, 363, 366, 422, 589, 594, 596,<br />
652<br />
Baraolt, 637<br />
Barcelona, 292<br />
Basarabia, 36, 39, 45, 70, 117, 131,<br />
138, 144, 146, 156, 172, 176, 207,<br />
211, 224, 241, 248, 253, 276, 294<br />
Batani Mari, 614<br />
Batani Mici, 629<br />
Bavaria, 504, 508<br />
Băbeanca, mo<strong>şi</strong>e, 15<br />
Băbeni, 213<br />
Băcăiuţi, 763<br />
Băile Herculane, 373<br />
Băile Tuşnad, 661<br />
Băiţa, 346<br />
Bălăceanca, mo<strong>şi</strong>e, 585<br />
Bălileşti, 400<br />
Bălţaţi, mo<strong>şi</strong>e, 304<br />
Bălţăteşti, 426<br />
Bălţi, judeţ, 12, 138, 188, 223, 248<br />
Băluşeni, mo<strong>şi</strong>e, 513<br />
Băneasa, 54, 277
Bănia, 593<br />
Bărăgan, 134<br />
Bărcuţ, 674<br />
Băseşti, 423<br />
Bârlad, 89, 111, 195, 476<br />
Bârnova, 506<br />
Bedeleu, 344<br />
Bega-Timiş, canal, 391<br />
Beiuş, 521<br />
Belgia, 59, 106, 183, 260, 531, 544<br />
Belgrad, 51, 92, 212, 218, 278<br />
Belin, 731, 750<br />
Beneşti, 213<br />
Bengeşti, 26<br />
Berbiceni, 433<br />
Bereşti, 418<br />
Berevoeşti, 292<br />
Berlin, 20, 58, 60, 73, 92, 113, 126,<br />
131, 137, 147, 161, 169, 179, 180,<br />
491, 518, 520<br />
Berna, 49<br />
Beşeneu, 611, 696, 702<br />
Bezid, 729<br />
Bibireşti, 403<br />
Biborţeni, 616, 738<br />
Bihor, comitat, judeţ, 188, 314, 388,<br />
451, 455, 688<br />
Bisericani, 681<br />
Bistriţa, 423, 460, 463, 467, 469, 471,<br />
472, 474-479, 481, 483, 484, 487-<br />
489, 492, 495, 496, 500, 501, 719<br />
Bistriţa, mănăstire, 403<br />
Bistriţa-Năsăud, 151, 473, 475, 476,<br />
479, 494, 552<br />
Bita, 665<br />
Bitolia, 16, 218<br />
Bivol, 502<br />
Blaj, 236, 252, 317, 331, 333, 341, 524<br />
Blăjel, 337<br />
Bocsig, 347<br />
Bodoc, 715<br />
Boemia, 410<br />
Bogata, 450<br />
Bologna, 649<br />
Borca, 575<br />
Bord, mo<strong>şi</strong>e, 337<br />
357<br />
Bordeaux, 251<br />
Bordeni, mo<strong>şi</strong>e, 53<br />
Borlova, 591<br />
Borod, 451<br />
Boroşneu Mare, 619-621, 652, 698<br />
Boroşneu Mic, 751<br />
Bosfor, 30<br />
Boteni, 40<br />
Boteşti, 431<br />
Botoşani, 102, 155, 226, 427, 429,<br />
502, 504, 507-510, 512-514, 534,<br />
547, 568<br />
Bournemounth, 329<br />
Bozieni, 409<br />
Bozin, 639<br />
Bozovici, 593<br />
Bragadiru, 277<br />
Braşov, judeţ, oraş, 31, 59, 125, 162,166,<br />
200, 234, 252, 481, 516, 517, 519,<br />
520, 526, 528, 533, 542, 543, 545-<br />
548, 551-553, 649, 647, 676<br />
Brăteş, 606, 619, 620, 644, 665, 765<br />
Bratislava, 100, 293, 445<br />
Brazilia, 183, 219<br />
Brădiceni, 366<br />
Brăgăreşti, 213<br />
Brăieşti, 222<br />
Brăila, 27, 86, 87, 92, 139, 164, 330,<br />
557-560, 562-570, 572-575, 578-<br />
579, 581<br />
Brăneşti, 147<br />
Brăniştari, 324<br />
Brâncoveneşti, 338, 652, 675<br />
Breaza, 320<br />
Brebu, 589<br />
Brehneşti, 412<br />
Brehueşti-Vlădeni, 512<br />
Bresslau, 491<br />
Bretei, 524<br />
Breţcu, 676, 668, 689<br />
Broşteni, 186<br />
Brustureşti, 355<br />
Bruxelles, 50, 92, 129, 198, 311<br />
Bucegi, ţinut, 5<br />
Bucovina, 73, 112, 138, 145, 188, 248,<br />
280, 294, 315, 502
358<br />
Bucure<strong>şi</strong>, 4, 6-9, 18-20, 27, 30, 32, 33,<br />
39-42, 45, 48, 49, 51, 54-56, 59-61,<br />
66, 67, 77, 78, 84, 86, 87, 90, 96,<br />
98, 99, 102, 103, 106, 107, 109,<br />
113-115, 120-123, 125, 127, 129,<br />
135-137, 139, 140, 150, 151, 153,<br />
155, 157, 158, 165, 166, 169-171,<br />
174-176, 180, 182, 183, 187, 189,<br />
190, 194-196, 198-203, 208, 211,<br />
216, 220, 225, 229, 231, 233, 247,<br />
248, 250, 256, 262, 263, 265, 267-<br />
270, 272, 276, 277, 280, 283, 285-<br />
288, 291, 305, 308-312, 314, 315,<br />
317, 319, 321, 324, 327, 331, 333,<br />
338, 340, 341, 393, 402, 470, 476,<br />
481, 482, 485, 487, 491, 492, 499,<br />
503, 509, 533, 542, 557-560, 564,<br />
565, 567, 568, 572, 574, 575, 578,<br />
581, 589, 591, 592, 594, 596, 599,<br />
600, 602<br />
Buda, mo<strong>şi</strong>e, 513<br />
Budapesta, 104, 110, 120, 158, 169,<br />
172, 177, 187, 194, 218, 219, 241,<br />
252, 314, 341, 361, 368, 388, 439,<br />
448, 455, 470, 476, 485, 520, 522,<br />
591, 594, 695<br />
Budeşti, 584<br />
Buftea, 289<br />
Bug, 41<br />
Buhalniţa, mănăstire, 178<br />
Bulgaria, 12, 166, 191, 193, 271, 276,<br />
283, 512<br />
Buteneşti, 10<br />
Buteşti, 36<br />
Buzău, judeţ, oraş, 4, 15, 34, 53, 61,<br />
84, 154, 182, 197, 212, 222, 226,<br />
268, 511, 582, 585, 586<br />
C<br />
Cadrilater, 224<br />
Cahul, 12, 563<br />
Cairo, 231, 368<br />
Calafat, 231<br />
Calcutta, 232<br />
California, 54<br />
Calnic, 623<br />
Cambridge, 59, 121<br />
Canada, 90, 271, 283<br />
Cannes, 187, 372<br />
Canta, 713<br />
Capetown, 55<br />
Caransebeş, 31, 80, 194, 305, 383,<br />
590-592, 596<br />
Caraş, 594<br />
Caraş-Severin, 31, 305, 589, 591,<br />
592, 594, 596<br />
Caratna, 696, 705<br />
Ca<strong>şi</strong>nul Mic, 609<br />
Catalina, 647, 675<br />
Caucaz, 561<br />
Cavana, 355<br />
Căciulaţi-Paşcani, 327<br />
Călan, 11<br />
Călăra<strong>şi</strong>, 598, 599<br />
Călimăneşti, mo<strong>şi</strong>e, 2<br />
Călineşti, mo<strong>şi</strong>e, 10, 53, 61<br />
Călmăţui, 578<br />
Călugăreni, 324<br />
Cămăra<strong>şi</strong>, 338<br />
Căpeni, 660<br />
Cătina, mo<strong>şi</strong>e, 53<br />
Căutişani, 433<br />
Căzăneşti, mo<strong>şi</strong>e, 53<br />
Câmpeni, 406, 423<br />
Câmpulung, mănăstire, 22<br />
Câmpulung Moldovenesc, 580<br />
Câmpulung Muscel, 188, 220, 292,<br />
305, 596<br />
Cândeşti, 222<br />
Cârligi, 313<br />
Ceadâr-Lunga, 135<br />
Cehia, 154, 269<br />
Cehoslovacia, 561<br />
Cenad, 158, 388<br />
Cepari, 472<br />
Cernatul de Jos, 337, 626, 632, 648,<br />
653, 665, 754, 758, 763<br />
Cernatul Săcele, 544<br />
Cernatul de Sus, 625, 641, 724, 754<br />
Cernăuţi, 5, 23, 112, 129, 135, 163,<br />
177, 294, 328, 502, 557<br />
Cernica, 54<br />
Cermei, 381
Cetatea Albă, 12, 146, 581<br />
Cezieni, 318<br />
Chartres, 265<br />
Chelmac, 357<br />
Chesler, 537<br />
Chiciud, 333<br />
Chilieni, 638<br />
China, 447<br />
Chiojdeni, 582<br />
Chisălău, 315<br />
Chiselet, 213<br />
Chitila, 30<br />
Chitila-Mogoşoaia, mo<strong>şi</strong>e, 30<br />
Chi<strong>şi</strong>nău, 35, 38, 45, 77, 117, 120,<br />
131,138, 144, 223, 224, 248, 294, 503<br />
Chi<strong>şi</strong>neu-Criş, 388<br />
Ciocăneşti, 98<br />
Ciocârdia, 559<br />
Cişmigiu, parc, 256<br />
Ciuc, judeţ, scaun, 353, 428, 537, 640,<br />
691<br />
Ciulniţa, 320<br />
Ciuma<strong>şi</strong>, 408<br />
Ciupa, mo<strong>şi</strong>e, 64<br />
Clăbucetul Baiului, 320<br />
Cleja de Jos, 415, 421<br />
Cleja de Sus, 415, 421<br />
Cleveland, 205<br />
Clinciu, 213,<br />
Cluj, comitat, judeţ, oraş, 13, 50, 59,<br />
120, 136, 141, 148, 151, 155, 162,<br />
169, 172, 175, 177, 202, 214, 241,<br />
246, 252, 255, 269, 298, 300, 331-<br />
333, 337, 338, 340, 341, 361, 444,<br />
452, 467, 473, 475, 479, 481, 487,<br />
491, 492, 494, 495, 544, 546, 649,<br />
688, 743<br />
Cochirleanca, mo<strong>şi</strong>e, 585<br />
Cocora, 320<br />
Codlea, 527<br />
Cojocna, 388<br />
Colţeşti-Trascău, 344<br />
Comandău, 732<br />
Comăneşti, 414<br />
Constantinopol, 60, 79, 104, 106, 125,<br />
171,175, 218, 259, 279<br />
359<br />
Constanţa, 1, 319, 600, 601<br />
Copăceni, 95<br />
Corbeanca, mo<strong>şi</strong>e, 53<br />
Corbeil, 232<br />
Cornu, 320<br />
Cornuţel, 589<br />
Corod, 239<br />
Corun, 765<br />
Costeşti, 265<br />
Coşeni, 634, 716<br />
Coşula, 178<br />
Coteşti, 274<br />
Covasna, judeţ, oraş, 444, 614, 629,<br />
640, 641, 656, 675, 678, 684, 696,<br />
701, 703, 712, 714, 719, 725, 744,<br />
747, 755, 755<br />
Covurlui, 568<br />
Craiova, 59, 91, 108, 112, 164, 189,<br />
192, 209, 213, 243, 260, 293, 305,<br />
366, 494, 530, 596<br />
Crăieşti, 408<br />
Cricău, 333<br />
Crimeea, 28, 53, 108, 199, 506, 609<br />
Cristian, 527<br />
Crişana, 320<br />
Crişul Alb, 392<br />
Crişul Repede, v<strong>ale</strong>, 434<br />
Croaţia, 730<br />
Crocna, 347<br />
Crucea de Jos, 409<br />
Crucea de Piatră, 324<br />
Crucea de Sus, 409<br />
Cubolta, 138<br />
Cucuruzu, 10<br />
Cucuteni, mo<strong>şi</strong>e, 18, 320<br />
Culiceni, mo<strong>şi</strong>e, 502<br />
Curteni, 182<br />
D<br />
Dacia, 400<br />
Dalnic, 604, 640, 647, 665, 741, 745,<br />
749, 758, 761<br />
Darniţa, 546<br />
Darva, 391<br />
Davideni, 315<br />
Dămineşti, 408<br />
Dărăşti, 327
360<br />
Dâlgeni, 508<br />
Dâmboviţa, judeţ, 4, 52, 602<br />
Dealul, 681, 726<br />
Dealul, mănăstire, 277<br />
Debreţin, 447<br />
Dej, 481<br />
Delta Dunării, 321<br />
Deva, 340<br />
Deta, 389<br />
Dieci, 347<br />
Dobâca, 657, 719, 736<br />
Dobeni, 681<br />
Dobolii de Jos, 612, 634, 750<br />
Doboşeni, 700<br />
Dobrogea, 277, 303, 476, 600<br />
Dolj, 9, 97, 128, 170, 171<br />
Dorobanţu, 506<br />
Dorohoi, 65, 132, 139, 476, 502, 505,<br />
507, 508, 513, 521, 525, 557<br />
Dorpet, 138, 224<br />
Dragoslavele, 396, 401<br />
Dragosloveni, mo<strong>şi</strong>e, 588<br />
Drăguşeni, 409<br />
Dresda, 58<br />
Dulcele, 355<br />
Dumbrava, 337<br />
Dumbrăveni, 507, 568, 674<br />
Dumitra, 472, 501<br />
Dunăre, 59, 84, 391, 599, 609<br />
Dunăre-Marea Neagră, canal, 240<br />
Dunărea de Jos, ţinut, 98<br />
E<br />
Edera, 51<br />
Egipt, 82, 271<br />
Elveţia, 56, 73, 256, 397, 572<br />
Epir, 129, 286<br />
Eresteghin, 661<br />
Etfalău, 650, 685, 686<br />
Europa, 501, 530<br />
F<br />
Fanar, cartier, 259<br />
Faraoanele, 246<br />
Făgăraş, scaun, localitate, 388, 695,<br />
677<br />
Făget, 537<br />
Fălciu, 16, 184<br />
Fălcoi, 105<br />
Fărăgău, 719<br />
Fântânele, mo<strong>şi</strong>e, 53<br />
Fichiteşti, 431<br />
Filipeşti, 327, 419<br />
Filipişul Mare, 719<br />
Flămânda, 277<br />
Floceşti, 213<br />
Floreşti, 285<br />
Focşani, 10, 120, 199, 206, 254, 427<br />
Foen, 194<br />
Forseni, 700<br />
Forţeni, 727<br />
Fotos, 615, 687<br />
Franţa, 17, 49, 59, 65, 66, 84, 88, 89,<br />
97, 122, 125, 150, 175, 176, 181,<br />
183, 216, 232, 244, 247, 256, 260,<br />
271, 276, 304, 310, 397, 544, 572,<br />
585, 600<br />
Freiburg, 126<br />
Fulga, mo<strong>şi</strong>e, 53<br />
Fundata, 396, 401<br />
Fundătura, 28<br />
Fundeni, judeţul Bacău, 406<br />
Frunteşti, 411<br />
G<br />
Gaiul Mic, 255<br />
Galaţi, judeţ, oraş, 44, 67, 87, 226,<br />
237, 427, 476, 568, 576, 600<br />
Galbeni, 408<br />
Gant (Gent), 59<br />
Găioasa, 414<br />
Găleşti, 664<br />
Gârtan, 418<br />
Găşteni, 96<br />
Gârla, 213<br />
Geneva, 224, 247<br />
Genova, 574<br />
Gerend, 338<br />
Gergeni, 213<br />
Germania, 52, 127, 149, 160, 214,<br />
256, 274, 303, 313, 410, 422, 577<br />
Ghelniţa, 651, 652<br />
Gherla, 138, 479, 492<br />
Ghidfalău, 673, 754, 758<br />
Ghimbav, 527
Ghimeş, 428<br />
Giurgiu, judeţ, oraş, 10, 41, 77, 195,<br />
226, 324, 603<br />
Glada de Jos, 338<br />
Glodurile, 408<br />
Godineşti, 411<br />
Gogan Varolea, 750<br />
Goleşti, 397, 400<br />
Gorj, 26, 168, 366<br />
Gotha, 305<br />
Graz, 460<br />
Grădiştea, 81<br />
Grăjdaru, 154<br />
Grâmeţi, 502<br />
Grecia, 10, 58, 124, 166, 175, 176,<br />
191, 272, 319, 600<br />
Griviţa (Bulgaria), 40<br />
Griviţa, 598<br />
Grosu, mo<strong>şi</strong>e, 61<br />
Gura Humorului, 23, 267<br />
Gura Vadului, mo<strong>şi</strong>e, 67<br />
Gurghiu, scaun, 537<br />
Guruieni, mo<strong>şi</strong>e, 61<br />
H<br />
Haga, 58, 218, 312, 518<br />
Haiti, 232<br />
Halle, 10, 274, 313<br />
Hamburg, 247<br />
Hanovra, 58<br />
Harghita, 719<br />
Harvard, 54, 322<br />
Haţeg, 359<br />
Havârna, mo<strong>şi</strong>e, 513<br />
Hăghig, 715<br />
Hălăuceşti, 187<br />
Hălmagiu, 377, 392<br />
Hăneşti, 502<br />
Hătuica, 641, 721<br />
Hârşova, 269<br />
Hehustedt, lagăr, 52<br />
Heidelberg, 54, 63<br />
Helsinki, 39, 306<br />
Hilib, 669<br />
Hosasău, 681<br />
Hordou, 473<br />
Horezu, mănăstire, 22<br />
361<br />
Hotin, 12, 248<br />
Hudeşti, mo<strong>şi</strong>e, 507<br />
Hunedoara, comitat, oraş, 393, 763<br />
Hurezul Mare, 338<br />
Hu<strong>şi</strong>, judeţ, oraş, 182, 302<br />
I<br />
Iacobeni, 508<br />
Ialomiţa, judeţ, 27, 52, 119, 186, 226,<br />
243, 257, 309, 320, 574, 598, 599<br />
Ia<strong>şi</strong>, judeţ, oraş, 14, 15, 27, 32, 39, 44,<br />
98, 122, 129, 138, 144, 155, 156,<br />
165, 178, 180, 187, 202, 206, 212,<br />
216, 232, 259, 264, 268, 269, 276,<br />
277, 285, 294, 299, 304, 313, 315,<br />
320, 354, 427, 476, 502, 504, 505,<br />
507, 533, 572<br />
Icafalău, 657, 675, 678, 728, 742<br />
Ieruaslim, 354<br />
lfov, judeţ, 4, 52-54, 98, 147, 184, 213,<br />
225, 268, 324, 327<br />
Ilieni, 624, 634, 659, 675, 695, 720,<br />
750<br />
Ilinois, 322<br />
Ilva Mică, 470<br />
Ipoteşti, 505<br />
Irak, 232<br />
Islaz, 25, 67<br />
Ismail, 303, 600<br />
Istanbul, 54<br />
Italia, 106, 122, 150, 157, 176, 183,<br />
214, 227, 271, 384, 397, 422, 603<br />
Iugoslavia, 106, 191, 255, 300, 593<br />
Izvoru, 397<br />
Î<br />
Întorsura Buzăului, 690, 751<br />
J<br />
Jena, 120<br />
Josenii Bârgăului, 719<br />
Jupâneşti, 398<br />
K<br />
Kabold, 594<br />
Kamensk, 402<br />
Kesdi, scaun, 537, 647, 756<br />
Kiev, 70, 248, 276<br />
Kufstein, 356
362<br />
L<br />
Lazi, 347<br />
Lăleşti, 413<br />
Leipzig, 178, 277, 313, 520<br />
Letonia, 283<br />
Leţ, 537, 639, 665, 676, 692, 699<br />
Liban, 271<br />
Liège, 260, 602<br />
Lille, 89, 251<br />
Lion, 251<br />
Lipova, 354<br />
Lisabona, 41<br />
Lisnău, 618, 688, 758<br />
Lituania, 283<br />
Liveni, mo<strong>şi</strong>e, 166, 513<br />
Lodroman, 750<br />
Lom-Palanka, 231<br />
Londra, 55, 58, 92, 224, 242, 270,<br />
293, 491<br />
Lotru, 321<br />
Lozana, mo<strong>şi</strong>e, 513<br />
Luda<strong>şi</strong>, 423<br />
Lugoj, 359, 530<br />
Lunca Calnicului, 750<br />
Lunca de Jos, 428<br />
Lunca Mare, 421<br />
Lunca de Mijloc, 428<br />
Lunca de Sus, 428<br />
Luncani, 695<br />
Lunga, 704<br />
Lupeni, 663, 681<br />
Lupşani, 309<br />
M<br />
Macedonia, 16, 166, 218, 224<br />
Madrid, 41, 48, 114, 292<br />
Mahala, 276<br />
Maieru, 151, 477<br />
Malaja Belosjorka, 41<br />
Malnaş, 710, 715<br />
Maramureş, comitat, judeţ, 320, 483,<br />
641<br />
Marea Neagră, 565<br />
Marila, 506<br />
Maroc, 271, 275<br />
Marsilia, 232<br />
Matei Basarab, 277<br />
Mavrodin, mo<strong>şi</strong>e, 210<br />
Mădăraş, 337, 640<br />
Măgheruş, 605<br />
Măgireşti, 405, 416<br />
Măgura, mo<strong>şi</strong>e, 61<br />
Măgurele, 213, 327<br />
Măgureni, mo<strong>şi</strong>e, 51<br />
Măieruş, 547<br />
Măldăreşti, 233<br />
Mărăşeşti, 45, 52, 303, 592<br />
Mărăţei, mo<strong>şi</strong>e, 534<br />
Mărăşti, 419<br />
Mărcuş, 665<br />
Mărgineni, mo<strong>şi</strong>e, 53<br />
Mărtineni, 622, 640, 641, 701<br />
Mânăstireni, 338<br />
Mediaş, 537<br />
Mehadia, 519<br />
Mehedinţi, 104, 213, 226<br />
Mereni, 675<br />
Mesentea, 338<br />
Micăsasa, 98, 537<br />
Miceşti, mo<strong>şi</strong>e, 67<br />
Micloşoara, scaun, 674, 719, 730, 750<br />
Micola, 641<br />
Miercurea Ciuc, 353, 598, 756<br />
Mihai Vodă, mănăstire, 54<br />
Mihăileni, 521<br />
Milano, 493<br />
Mileşti, 403, 431<br />
Mioveni, 401<br />
Mississippi, 373<br />
Mişca, 382, 434<br />
Moacşa, 607, 677, 707<br />
Mocod, 488<br />
Modruzeşti, 409<br />
Mohorâţi, 408<br />
Moineşti, 423<br />
Moldova, 10, 18, 38, 51, 63, 66, 118,<br />
121, 122, 124, 125, 129, 144, 145,<br />
175, 207, 211, 232, 259, 277, 280,<br />
285, 286, 294, 304, 313, 412, 424,<br />
427, 430, 514, 522, 677<br />
Monor, 500<br />
Moscova, 271, 283, 397<br />
Mosul, 232
Moşteni, 324<br />
Movila, mo<strong>şi</strong>e, 534<br />
Movila Turcului, mo<strong>şi</strong>e, 67<br />
Movileni, mo<strong>şi</strong>e, 534<br />
Mugureni, mo<strong>şi</strong>e, 53<br />
München, 272, 514<br />
Muntele Mic, 609<br />
Mureş, comitat, judeţ, scaun, 632, 644,<br />
680, 719, 729, 730, 736, 743<br />
Mureş, râu, 391, 450<br />
Muscel, 10, 22, 40, 53, 61, 264, 292,<br />
401<br />
N<br />
Nades, 763<br />
Nadişa, 418<br />
Nădlac, 674<br />
Nădrag, 11<br />
Nămăeşti, mo<strong>şi</strong>e, 264<br />
Năneşti, 431, 432<br />
Năsăud, 460, 463, 465, 466, 468, 470,<br />
471, 474, 476, 479, 481-483, 485-<br />
488, 490-493, 499<br />
Neamţ, 33, 202, 315, 423, 426, 534, 575<br />
Neguşeni, 433<br />
Nemira, 678<br />
New York, 55, 127, 219, 232<br />
Nicopole, 67<br />
Nicoreşti, 580<br />
Ninive, 232<br />
Nistru, 207<br />
Noşlac, 675<br />
O<br />
Obâr<strong>şi</strong>a, 413<br />
Ocna Mureş, 334<br />
Ocna Sibiului, 652, 744<br />
Odessa, 131, 191, 223, 255, 397, 569<br />
Odobeşti, 406<br />
Odorhei, localitate, scaun, 188, 599, 719,<br />
726<br />
Odorheiu Secuiesc, 607, 617<br />
Odvoş, 374<br />
Ogra, 337<br />
Ohio, 409<br />
Oituz, 303, 419<br />
Ojdula, 688<br />
Olanda, 276, 283<br />
363<br />
Olpret, 300<br />
Olt, 49, 226, 293, 318<br />
Olteni, 715<br />
Oltenia, 9, 26, 30, 171, 209, 348, 591<br />
Olteneşti, 182<br />
Onuca, 719<br />
Oradea, 59, 127, 314, 357, 380, 439,<br />
449, 452, 455, 677<br />
Oraviţa, 597<br />
Orăşeni, 671<br />
Orăştie, 307<br />
Orbai, scaun, 537, 640, 756<br />
Orbeni, 408, 409<br />
Orhei, 12<br />
Ormeniş, 632, 695, 713<br />
Oroftiana, 505<br />
Ostrov, 603<br />
Otetelişu, 213<br />
Oţeleşti, 412<br />
Ozun, 627, 640, 694, 722, 735, 755<br />
Oxford, 319<br />
P<br />
Pachia, 654<br />
P<strong>ale</strong>rmo, 25<br />
Panciu, 409<br />
Paraipan, 10<br />
Parincea, 431, 432<br />
Paris, 6, 9, 16, 24, 27, 41, 48, 50, 52,<br />
55, 57, 58, 63, 74, 79, 86, 89, 95,<br />
101, 105, 106, 114, 115, 122, 129,<br />
138, 139, 141, 148, 150, 153, 157,<br />
162, 164, 165, 167, 174, 176, 179,<br />
190, 193, 212, 218, 224, 232, 242,<br />
251, 254, 262, 265, 276, 281, 283,<br />
284, 293, 300, 304, 306, 309, 313,<br />
317, 319, 322, 325, 351, 354, 452,<br />
544, 565<br />
Parva, 409, 424, 494<br />
Paşcani, 122<br />
Pava, 628, 656, 686, 756<br />
Pădureni, 409, 412<br />
Părul Rotund, mo<strong>şi</strong>e, 61<br />
Pătârlagele, mo<strong>şi</strong>e, 53<br />
Păteşti, 409<br />
Păuliş, 373<br />
Periş, 324
364<br />
Pescena, 400<br />
Petersburg, 38<br />
Petreanu, 274<br />
Petriceni, 713<br />
Piatra Neamţ, 134, 429<br />
Pilipăuţi, mo<strong>şi</strong>e, 513<br />
Piscani, 401<br />
Piteasca, mo<strong>şi</strong>e, 53<br />
Piteşti, 8, 277, 312<br />
Plăie<strong>şi</strong>i de Sus, 609<br />
Plăineşti, 311<br />
Pleiţa, 128<br />
Plevna, 67, 175, 231<br />
Ploieşti, 106, 195, 308<br />
Plopii Ierculeşti, mo<strong>şi</strong>e, 584<br />
Plopii Vechi, mo<strong>şi</strong>e, 587<br />
Plop-Ştiubei, 207<br />
Plosca de Jos, 61<br />
Poiana Ilvei, 489<br />
Poiana Sărată, 241<br />
Poenari, 324<br />
Poian, 713<br />
Poiana, 418<br />
Poiana Oancei, 420<br />
Pogăceaua, 719<br />
Polonia, 63, 98, 585<br />
Pometeşti, 170<br />
Popăuţi, 619, 693<br />
Popeşti, 321<br />
Popeşti-Leordeni, 321<br />
Portugalia, 106<br />
Poznan, 600<br />
Praga, 73, 154, 482, 500, 546<br />
Prahova, 4, 51-53, 56, 101, 106, 107,<br />
253, 285, 320, 602<br />
Prăjeşti, 430<br />
Precista, mănăstire, 418<br />
Predeal, 8, 196<br />
Prejmer, 627<br />
Principatele Române, 20<br />
Prundu-Bârgăului, 468<br />
Prusia, 20<br />
Prut, 59, 207<br />
Purcăreni, mo<strong>şi</strong>e, 67, 638<br />
Putna, judeţ, ţinut, 178, 419, 424<br />
Putna, judeţul Bacău, 409, 419<br />
R<br />
Racova, 338<br />
Racoviţa, 318<br />
Racşa, 338<br />
Radomireşti, 165<br />
Rapoltul Mare, 393<br />
Răcăciuni, 424<br />
Răcăjdia, 594<br />
Răchitoasa, mănăstire, 412<br />
Răcoasa, 419<br />
Rădăuţi, 163<br />
Răpsif, 378<br />
Răzeni, 224<br />
Râfov, mo<strong>şi</strong>e, 56<br />
Râmnicu Sărat, judeţ, oraş, 139, 188,<br />
243, 246, 254, 274, 311, 397, 578,<br />
583, 584, 586-588<br />
Râmnicu Vâlcea, 114, 171, 208<br />
Râureni, 171<br />
Rebrişoara, 480<br />
Reci, 662, 670, 675, 706, 709, 750<br />
Rehetiş, 347<br />
Republica Moldova, 36<br />
Re<strong>şi</strong>ţa, 11<br />
Reştirata, 347<br />
Riciu, 337<br />
Ripiceni, 9<br />
Ritişor, 593<br />
Roandola, 674<br />
Rodna, 470, 489<br />
Roma, 39, 79, 92, 183, 214, 237, 266,<br />
311<br />
Roman, localitate, ţinut, 27, 45, 313,<br />
407, 409, 420, 433<br />
Romanaţi, 105, 243, 317, 318<br />
România, 6, 11, 16, 20, 29, 44, 51, 52,<br />
59, 60, 65-67, 70, 73, 76, 79, 84,<br />
85, 89, 92, 97, 100, 104, 106, 110,<br />
112, 117, 118, 125, 131, 134, 138,<br />
141, 147, 148, 150, 153-155, 166,<br />
169, 175, 176, 179, 183, 188, 190,<br />
193, 207, 209, 212, 214, 218, 219,<br />
224-226, 231, 250, 254, 256, 260,<br />
265, 269, 271, 276, 278, 281, 283,<br />
284, 292, 298, 300, 306, 308, 362,<br />
368, 380, 383, 397, 429, 455, 476,
481, 482, 487, 533, 539, 541, 546,<br />
560, 596, 600, 721<br />
Romuli, comună, 461<br />
Ro<strong>şi</strong>a, 347<br />
Ro<strong>şi</strong>a Montană, 305<br />
Ro<strong>şi</strong>eşti, 16<br />
Ro<strong>şi</strong>ori, 2<br />
Rucăr, 274<br />
Rudăria, 593<br />
Ruginoasa, mo<strong>şi</strong>e, 67<br />
Ruseni, 678<br />
Rusia, (U.R.S.S.), 84, 124, 131, 138,<br />
183, 254, 276, 402, 505, 539, 546,<br />
744<br />
S<br />
Saac, judeţ, 213<br />
Saciova, 675<br />
Saigon, 55<br />
Saint Louis, 373<br />
Salonic, 52, 218<br />
Salonta, 459<br />
San Francisco, 600<br />
Sarajevo, 481<br />
Satu Mare, comitat, judeţ, oraş, 59,<br />
338, 388, 494, 538, 641<br />
Sava, 391<br />
Săband, 341<br />
Săcădat, 234<br />
Săcăleni, 409<br />
Sălaj, comitat, 439<br />
Sălişte, 120, 169<br />
Sărata, mo<strong>şi</strong>e, 268<br />
Săvâr<strong>şi</strong>n, 367<br />
Sâmbăteni, 376, 765<br />
Sâncrai, 612, 681, 739<br />
Sâncrai, mănăstire, 695<br />
Sâncrăieni, 634<br />
Sândominic, 428<br />
Sângeorz Băi, 500<br />
Sâniob, 455<br />
Sânmartin, 428, 683<br />
Sânmartin Ciuc, 736<br />
Sânmartinul de Câmpie, 719<br />
Sânnicolaul Mare, 167<br />
Sânpaul, 337<br />
Sânsimion, 428<br />
365<br />
Sântioana, 766<br />
Sântion, 712<br />
Sântionlunca, 694, 719, 730, 743<br />
Sânzieni, 609, 612, 696<br />
Schemnitz, 331, 340<br />
Scurta, 408<br />
Sebeş, râu, 591<br />
Schiş, 347<br />
Secuieni, 406, 407<br />
Seghedin, 252, 383<br />
Serboieni, 397<br />
Sepsi, scaun, 537, 750, 751, 756<br />
Serbia, 52, 209, 210, 539<br />
Sevastopol, 28, 38<br />
Sfântu Gheorghe, 206, 639, 642, 675,<br />
697, 716, 717, 40, 759<br />
Siberia, 138, 614<br />
Sibiu, comitat, judeţ, oraş, 10, 98, 120,<br />
145, 169, 283, 294, 300, 317, 331,<br />
333, 337, 340, 359, 380, 481, 485,<br />
529, 533, 546, 596, 608, 674, 695<br />
, 350<br />
Siculeni, 428<br />
Siena, 322<br />
Sighetu Marmaţiei (Sighet), 9, 27, 42,<br />
162, 169, 172, 173, 224, 307, 314,<br />
354, 455<br />
Sighişoara, 535<br />
Silistra, 210<br />
Simeria, 643, 679, 757<br />
Sinteşti, 213<br />
Sion, 121<br />
Sitani, 438<br />
Skoplje, 212<br />
Slatina, 596<br />
Slănic Prahova, 301<br />
Slătineanca, mo<strong>şi</strong>e, 61<br />
Slobozia, 303, 402<br />
Slovacia, 154<br />
Smârdan, 105<br />
Smirna, 290<br />
Socrujeni, 508<br />
Sofia, 92, 147, 218, 518<br />
Sofian, mo<strong>şi</strong>e, 513<br />
Soholeţul, 420<br />
Solnocul Inferior, comitat 337
366<br />
Sopron, 357, 379<br />
Sorbona, 155, 265, 291<br />
Soroca, 12, 120, 156<br />
Soveja, 178<br />
Spania, 157, 292<br />
Stăneşti, 405, 416, 508<br />
Stăniceşti, 408<br />
Stockholm, 58, 312<br />
Stoeneşti, 396, 401<br />
Strasbourg, 98, 120, 483, 502<br />
Strejnic, 155<br />
Stremţ, 338<br />
Steyer, 491<br />
Stroeşti, 418, 746<br />
Strunga, băi, 173<br />
Stuttgart, 585<br />
Suceava, 2, 5, 23, 129, 155<br />
Suedia, 58, 276<br />
Surcea, 658<br />
Suslăneşti, 264<br />
Ş<br />
Şerbăneşti, 403<br />
Şerbeşti, 408<br />
Şimand, 382<br />
Şimleu Silvaniei, 172<br />
Şincai, 337<br />
Şiria, 347, 356, 364<br />
Şoimoş, 371<br />
Ştefăneşti, 420<br />
T<br />
Tamaşfalău, 750<br />
Taming (China), 447<br />
Tarmak, 41<br />
Tatra, munţi, 426<br />
Tălceşti, 719<br />
Tălişoara, 630<br />
Tălpălcei, 420<br />
Tămăşeşti, 398<br />
Tămeşti, 431<br />
Tăoşti, mo<strong>şi</strong>e, 304<br />
Tămădău, 210<br />
Tăngujei, 232<br />
Târgovişte, 243<br />
Târgu Jiu, 159, 482<br />
Târgu Mureş, 206, 269, 331, 609,<br />
680, 695, 698, 754<br />
Târgu Ocna, 303, 418<br />
Târgu Secuiesc, 665, 667, 706, 718,<br />
753<br />
Târlişua, 552<br />
Târnava, comitat, 337, 609, 691, 750,<br />
763<br />
Târnava-Mare, judeţ, 188<br />
Tecuci, judeţ, oraş, 142, 239, 411<br />
Teioasa, mo<strong>şi</strong>e, 507<br />
Teiuş, 339<br />
Teleorman, 49, 54, 61, 200, 243, 253,<br />
506<br />
Tesalia, 129<br />
Teşcureni, 508<br />
Tighina, 135, 207<br />
Timiş, 389<br />
Timiş-Cerna, 591<br />
Timiş-Torontal, 167, 188<br />
Timişoara, 59, 159, 167, 229, 343,<br />
354, 361, 391<br />
Timoc, 224<br />
Tinoasa, 713<br />
Tisa, 391, 516<br />
Tismana, mănăstire, 22, 149<br />
Titan, 11<br />
Tokio, 219<br />
Toldal, 695<br />
Toledo, 48<br />
Topliţa, 96<br />
Topoloveni, 188<br />
Tormac, 387<br />
Toulouse, 89, 251<br />
Transilvania (Ardeal), 13, 129, 150,<br />
151, 169, 172, 177, 188, 190, 194,<br />
207, 234, 277, 283, 297, 300, 307,<br />
314, 320, 331, 332, 337, 338, 340,<br />
359, 375, 380, 422, 427, 449, 464,<br />
472, 479, 481, 483, 485-487, 492,<br />
516, 529, 537, 538, 546, 594, 609,<br />
651, 695, 708, 744, 764<br />
Transnistria, 5, 248, 276, 563<br />
Trei Scaune, comitat, judeţ, scaun,<br />
184, 241, 604-607, 610-613, 615,<br />
618-626, 628, 630-632, 634, 636,<br />
638, 639, 644, 646-655, 657-663,<br />
665, 668-673, 676, 678, 680, 681,
683, 685-690, 692-695, 698, 699,<br />
702, 704-711, 713, 715, 716, 720-<br />
724, 727, 728, 731-735, 737, 739,<br />
741-743, 745, 748-752, 754, 756,<br />
758, 760-764, 766<br />
Trianon, 493<br />
Triest, 481<br />
Turcia (Poarta Otomană), 58, 84, 106,<br />
122, 124, 176, 181, 271, 283<br />
Turda, comitat, oraş, 252, 338, 609,<br />
645, 695, 736, 744<br />
Turia de Jos, 609, 631, 675<br />
Turia de Sus, 762<br />
Turnu, 376<br />
Turnu Severin, 591<br />
Turtucaia, 397<br />
Tuşnad, băi, 428, 744<br />
Tutova, judeţ, ţinut, 2, 413<br />
Tübingen, 544<br />
Ţ<br />
Ţara Oaşului, 483<br />
Ţara Românească (Muntenia,<br />
Valahia), 10, 24, 40, 51, 58, 79, 88,<br />
120, 121, 122, 124, 125, 129, 132,<br />
175, 191, 210, 213, 259, 286, 289,<br />
290, 316, 317, 397, 522, 555, 714,<br />
746<br />
Ţara Ungurească, 464<br />
Ţara Zarandului, 392<br />
U<br />
Ucraina, 211, 315<br />
Ugra, 337<br />
Uleşti, 186<br />
Ulm, 400<br />
Ungaria, 65, 158, 188, 194, 211, 300,<br />
331, 357, 379, 384, 393, 410, 441,<br />
450, 493, 522, 594, 609, 705<br />
Ungureni, 352<br />
Urziceni, judeţul Botoşani, 156<br />
Uzun, 387<br />
V<br />
Vacz, 252<br />
Vad, 337<br />
Val, 393<br />
V<strong>ale</strong>a, mănăstire, 401<br />
V<strong>ale</strong>a Almăjului, 593<br />
367<br />
V<strong>ale</strong>a-Anilor, 213<br />
V<strong>ale</strong>a Crişului, 691<br />
V<strong>ale</strong>a Jiului, 591<br />
V<strong>ale</strong>a Mare, 264, 713<br />
V<strong>ale</strong>a Rece, 428<br />
V<strong>ale</strong>a Zălanului, 730<br />
Varşovia, 73, 98, 147, 260<br />
Vaslui, judeţ, oraş, ţinut, 27, 78, 227,<br />
232, 304, 420<br />
Vatican, 214<br />
Vădurele, 202<br />
Văleni, 399, 403, 431, 674<br />
Vălenii de Munte, 155, 265, 562<br />
Vâlcea, 51, 81, 95, 213, 233, 265, 400<br />
Vâlcele, 397, 673<br />
Vânăta, 168<br />
Vârghiş, 633, 655, 764, 765<br />
Vârlazi, 274<br />
Veneţia, 155, 195<br />
Vidin, 67, 175, 231<br />
Viena, 11, 23, 31, 39, 52, 54, 79, 95,<br />
112, 123, 129, 131, 141, 165, 171,<br />
172, 180, 187, 194, 241, 247, 272,<br />
277, 280, 305, 315, 331, 333, 336,<br />
340, 368, 435, 455, 485, 486, 514,<br />
530, 619, 695<br />
Vieroşu, mănăstire, 401<br />
Viişoara, 675<br />
Vinga, 366<br />
Vizejdia, 363<br />
Vlaşca, 4, 61, 287<br />
Vlădaia, 213<br />
Vlăsineşti, 505<br />
Voineşti, 652<br />
Voivodeni, 719<br />
Vrabia, 428<br />
Vrancea, 580, 588<br />
Vurpăr, 338, 608<br />
W<br />
Washington, 88, 92, 575<br />
Y<br />
Youngtown, 409<br />
Z<br />
Zagon, 652, 665, 690, 706, 748, 752<br />
Zahoreni, 508<br />
Zara, 41
368<br />
Zarand, 382<br />
Zăbala, 646, 652, 714<br />
Zălan, 630, 715<br />
Zărneşti, 530<br />
Zăvoeni, 95<br />
Zetea, 636, 737<br />
Zlatna, 346<br />
Zlătari, 431<br />
Zimbru, 355<br />
Znaim (Moravia), 269<br />
Zoltan, 650<br />
Zugău, 347