You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
IIIIMONONNowno<br />
in t..-17,5<br />
GRIGOilE G. PEUC jJ<br />
Director politiE<br />
-- _.<br />
ABONA:Vr<br />
HE >Jl'I.<br />
Nu. 3.- --Plata Episcopiei.Ku. .<br />
T!<br />
1 U $ANI NUMIRUL<br />
1111,01t'E1,E MI111111,11<br />
CONFLICTU ECONOMIC AUSTRO-ROMAN<br />
11TRIlIIIE 1 DI, lEltl<br />
REGELE TESALIEI<br />
FOi,OItIEI;E RE6I11C11I<br />
Un govern réü ca ccl actual poate<br />
si el sé'si aibâ foioasele sale.<br />
Rétil ce l'a facut ferii regitnul Bratianu<br />
poate in parte fi t'eparat, mai<br />
intêiù, dacà o era de coruptiune ca<br />
cea de azi poate da nastere unei ere<br />
de independent& si de prosperitate, si<br />
al doilea, loch experienta trecutului<br />
ne va sluji într'atât in eta së facem<br />
imposibila intoarcerea until asemenea<br />
regim.<br />
Mai fntaiù nu este de lue imposibil<br />
ca dupà o era care s'a distins prin<br />
injosirea caracterolor sé vie o erà de<br />
independentä si de mhrire.<br />
Alte téri aft treeut si ele prin perioade<br />
tot atilt de triste, tut atilt de<br />
decisive ca si cele prin care trecem,<br />
si vitalitatea, energia, onestitatea aù<br />
triumfat la urma urmelor.<br />
In Anglia, regimul lui Walpole,<br />
ne aminteste muli regianul actual.<br />
Aceasi ignoranth, acelas cinism, aceasi<br />
coruptiun.e, accasi aviditate<br />
bolniavicioash de putere, acelas servilism<br />
din partea corpurilor legiuitoare.<br />
Walpole a guvernat Anglia timp<br />
de 20 de ani cu aceste mijloace. Gare<br />
a fost lush resultatul? Ori -ce element<br />
bun, sànàtos si onest sé reträsese de<br />
pe lttngà dî'nsul. Când el ciàzu de la<br />
putere, sé numérail in rangurile opositieï<br />
oameni ca Pulteney, Carteret,<br />
Townshend, Sandy, Wyndham,<br />
William Pitt, Henry Fox, George<br />
Grenville. Acesti 20 de ani produseserä<br />
poporului engles efectul care'!<br />
producea copiilor din Sparta Ilotii<br />
beli. Si dupä acest guvern de coruptiune<br />
începu era cea mai straincab.<br />
pentru Anglia, era marelor ministere<br />
de la sfirsitul secolului al<br />
XVIII -lea.<br />
Aceste fapte trebue sé ne serve de<br />
exernplu. Sé ne aducem aminte ca<br />
chiar guvernul col mai Ca poate<br />
face bine unsi turi, dace prin resistenta<br />
insusï care i se opune se nase<br />
oameni de stat si se desvoltä consti -<br />
inta publica.<br />
Trebue in al doilea rènd ca dup.&<br />
ce d. Bràtianu va fi résturnat, sé facem<br />
imposibilà intoarcerea unui Bràtianu<br />
la cârma afacerilor.<br />
Pentru aceasta trebue sé analisäm<br />
mai iute causele care at fäcut posi<br />
bil un asemenea regim, în timp de 10<br />
ani, si pe urma sé cercetäm care e<br />
sistemul cel mai nemerit pentru a departa<br />
nuoï editiuni a regimului colectivist.<br />
Vom discuta acest punt intr'un<br />
viitor articol.<br />
iIEIlE,CE :V1:1 I'll;l HMS"<br />
self ,_'OMartie.Stirea data de+..1urna:<br />
a,. H. l'etersbourgo, care spune ea<br />
mante poteri vor contìrmaarangiamentul<br />
turco - bulgara produs ace omultumire<br />
generala, frind ca ministrul afacerilor<br />
streine, D. TsanotT a asigurat ca nu niai<br />
exista alt arangiament ! Litre Poarta si<br />
Bulgaria de cât acela de la i Februarie.<br />
Constlntinopol, 20 Martie. Se<br />
discuta pe la ambasade cestiunea sanctiunil<br />
ce trebuie data arangiamentulul<br />
turco - bulgar, tara a se preocupa de dificultatile<br />
ridicate de printul Bulgariel,<br />
care refusa de a ceda asupra cestiunil<br />
numirií pe 5 ant, cu tonte staruintele representantilor<br />
streiní.<br />
Berlin, 20 Martie. Iert seara, o Intrunire<br />
socialista, ln care Bebel a luat<br />
cuvtantul, a fost lmpraastiata de politie,<br />
care a respins multimea si a risipit adunttrile.<br />
S'ala facut mai multe arestari.<br />
S'a aruncat zapata asupra 2 otiterl<br />
de politic).<br />
Berlin, 20 Martie. Canoera deputa -<br />
tilor.D. de Puttkamer, resputizênd la<br />
o interpelare, declara ca nu cunoaste<br />
pretinsele misuri, cari dupe interpelatorul<br />
sea, sunt luate de guvernul '1'arulu'<br />
In contra germanilor stabiliti In<br />
Rusia. Dupla spusele ministruluí, raporturile<br />
amicale ce exista Intre Rusia<br />
ai Prusia, permit se afirme ca aceasta<br />
aire colportata ie diverse ziare, este o<br />
curata niiscocire..<br />
Paris, 20 Martie.Camera 'a autorisat<br />
ca ora, ul Paris se emita un tmprumut<br />
de 250 milioane.<br />
Sofia., 21 Martie. t?tirea venita din<br />
Paris, care spune cif Printul Alexandra<br />
ar f consimtit se semneze conventiunea<br />
turco - bulgara modificate., e lipsita<br />
de temeiù.<br />
Printul insista pentru a'face se; sé ratifce<br />
numirea sa .de guvernator general<br />
al Rumeliel, fiara fxarea termenulut<br />
pentru durata puterilor sale, ast -fel<br />
precum e stipulat intr'un mod explicit<br />
In conventiune.<br />
Bruxelles, 21 Martie. Anarchistir,<br />
aú provocat nudi turburarl la Bruxelles<br />
si la Liege. Sail Intâmplat tncaierau'í Intre<br />
dânsií si politie.<br />
C0\11,1111 1, E(a01011IC<br />
AUSTISO -ROMAN<br />
Itea'uloandatll atentiunei 1nblice<br />
urruaítorul articol care ne -a fast semnalat<br />
pria depesà si a aparut in caput<br />
ziaruluï Neue Freie Presse. El<br />
este privitor la conflictul econorr ic<br />
intre Austro Ungaria si Romania.<br />
Ne rezervàm ca, intr'un articol special,<br />
sé facem observatiunile noastre<br />
asupra insemnatei lucräri a ziarului<br />
vienez :<br />
Una din misiunile cele mal urgente ale<br />
ecfului de sectiune Pusswald, tnarcinat cu<br />
dirigerei ministerulul de comercie, va<br />
consista tn a incepo cu Itomflnia, cat se<br />
poate mat curend, negocierile privitoare<br />
laoonventiuueacomercial&. ConvenIiunea<br />
actual& expirai pe la tìnele lui \laie, si nu<br />
este nici de cum contra intereselor austriace,<br />
daca ne facem ecoul faptului pretutindeiea<br />
cunoscut, ca reïnoirea conventiunel<br />
trebue sé alba cea mai mare valoare<br />
pentru Monarchic. Din stetislicele comerciate<br />
rees tese, ça si Romania are lot iute -<br />
resul, d'a dori o legatura conventional& eu<br />
Austria. Dupe dolete statisticel result& ça<br />
tn anul 1884 exportul românesc In Austria<br />
se ridica la numai purin de cat 33.4/10 milioane<br />
fiorini, pe cat& vreme importul austriac<br />
in Romluia era tntr'adever mat cou -<br />
siderabil de oare-ce atinse cifra 45.4/10<br />
milioane fiorini. \'aloareamateriijor brute<br />
romaâaesci importate In Austria abrase nu<br />
mai purin de cât 31.3/10 milioane forino,<br />
dit care 22.3/10 milioane pentru cereale,<br />
2.3/10 milioane pentru vite ai 3.7/10 milioane<br />
pentru Lina. In fata acestor cifre, se<br />
poate aprecia tnsemn&tatea, ce térgurile<br />
austriace an pentru Romania, tocmai intr'un<br />
timp,càtd Incele mat multe state ale<br />
Europei debitul de matent brute este legai<br />
cu dificultati enorme. Cu toute acestea,<br />
= s'a ivit In Romania o agitatiuse via contra<br />
A DOUA EDITIUNE<br />
C<br />
APARE IN TOATE ZILELE<br />
retnoirei conventiunei eu Austria, xi nu se<br />
poate nega, ea part ediu agita+thine se daturexte<br />
politicel Iomercialea monarchici<br />
noast re.<br />
Romenit se tugrijesc eu drept cue Lit,<br />
ca favorisarea import Ulm cerealelor, stipulat<br />
tu conveutiunea actuate, li se va<br />
retrace In tratatul eel noi+ din partea Aussriei.<br />
Deja deputati! din Galicia tmping pe<br />
govern in aceasta cale; deja s'a facut o<br />
interpelare privitoare to parlament, si<br />
este Indoios +lac& ministerut austriac va<br />
posed, destala energie, spec a resista acestui<br />
curent. Cea mal mare auimositate<br />
inset s'a produs In Romania prin modul<br />
cum'am tratat cestii importului vitelo<br />
Arum cimici ani, Itomflnia a importat tu<br />
Austria nu mai latin de cat 17.00(1 vite; lu<br />
rimi 1883 s'a importai tì boi si to ta;aí uni<br />
singur boo, care intr'adovir merita sr' devie<br />
o celebritate comercial- politica. Asa<br />
dar, grafie teu+linlelor agrnuomilor nostri,<br />
ara ajuns a puuc un term comercial,<br />
uncle exportani nomai pr'oduse de fabrics<br />
pentru 33.8 lo milioane (intent, in cea mal<br />
violenta opusitiune contra Auspici, prnvocend<br />
inca pericolul, d'a perde si ;west<br />
târg.<br />
'i pericolul nu e miel Cultura, care se<br />
tmpr &scie peste toot& lumea, a atius xi pe<br />
Romania. Existâ tendinta d'a Introduce cu<br />
or -co pret o industria indigena tmtr'u lair,,<br />
a caret productiuue agricola se gasesce<br />
inch, to fasele desvoltarei si care n'are Inca<br />
mici -o idee de exigeutele moderne ale agriculture!<br />
; tntocnral dupe mudelul Austriei<br />
s'a format un tarif autonom, care confine<br />
cele mat ridicule ilrepturl vamale, ei<br />
cele-orlata posiliuni tarifare, care tngreuneaza<br />
importul pane la 1000 /O a valoarel.<br />
S'a supus camere[ o lege, care confine<br />
prime asa de insemnate pentru industria<br />
indigena, in cat Romania air trebui se so<br />
ruineze pe calca fuanciare, dace aceasta<br />
lege ar tucope se-el arate efectele. Cu tonte<br />
aceatea si din neferjcire exists temerea ca<br />
guvernul romeo is to serios amenintarea<br />
sa. D -nu Ferikide , ntiuistrul afacerilor<br />
straine, find interpelat acu de curflnrl lit<br />
parlament despre starea negocierilor conventiunel,<br />
réspunse : ++Nu este adeverat,<br />
ca s'a tnceput cu Austria pourparlers, spre<br />
a oh fine o Imtelegere privitoare la conventiuuea<br />
cornerciata. Singurul puuct, care<br />
este actualmente to discutiwie, se refer&<br />
la locul, uncle negocierile vor trebui sci<br />
alba loc. Guvernul are iutentiuuea, d'a aplica<br />
tariful autonom tut olor statelor, cat<br />
cari n'avem couventiuni comerciale, sali<br />
ale ettror traiate aïi expirat. Ministerul<br />
tris& ar dori, ca pe timpul duratel nego -<br />
ciarilor sé i se reserve deplina libertate<br />
de actiune....»<br />
Acest limbagilt deja arata ca d. Puss -<br />
wald are tot motivul, d'a lumina situatiunea<br />
cat se pout"; de curând. Austria<br />
trebue sb stie, daca trelnie sly se pregateaser',<br />
pentru un iesbel vamal politic cu<br />
Runaânia, sae ca exista vr'u perspectiva<br />
d'a obtine pacca cu acest slat vecin. Daca<br />
Romania se opuue unei stan provizorie,<br />
ai pure pret, pe tuceperea de iodata a negocierile<br />
definitive, nu exista pentru monarchia<br />
noastra nice un motiv, d'a nu cores -<br />
punde aceslel cererl. Dar, or cat deridicol<br />
este atitudinea soviuistilor romans, trebue<br />
se precisa.m pe de alta parte cu toata energia,<br />
c& n'ar ti alt -ceva de cat orbire,<br />
daca guvernul austriac n'ar aprecia situa -<br />
tiunea dilicila a cabiuetulul roman, daca<br />
n'ar lace Itumaluiei avansurl privitoare la<br />
importul cerealelor si vitelor, daca n'ar<br />
pure WWI in miscare, pentru a evita o<br />
turburare a relatiunilot' noastre politice<br />
cu ltomenia priute.° intelegere economical<br />
si de a pastra activitatet noastre Industriale<br />
acest debueeû.<br />
Carl to împrejurarile act uale, unde<br />
am putea gasi sé'I fulocuim? Ni se pare<br />
ra sistemul 'amai protectionist a lovit indestui<br />
de greia pe Austria, ai o politica represivii<br />
nu oauseaz& mat putin daune aceluia<br />
care o aplica, de cat aceluia contra<br />
caruia este tndreptata.<br />
Romania se va gflndi foarte mull, ivaiute<br />
d'a se decide la o politicä vamala, care<br />
ar insuma resbelul economic. Austria a<br />
fost primul stat, care a tncheiat un tra -<br />
tat de comerciü cu România suzeraua; la<br />
conferinta din Berlin a intervenir pentru<br />
neatàrnarea acestui stat vecin, ai n'ar<br />
trebui se se uite nidi astazi in Bucuresti,<br />
ca actuala conventiune represintai col mai<br />
mare succes politic al principelul Carol<br />
d'atuncea. Start ins& motive decisive. earl<br />
vorbesc pentru cedarea guveru ulut roman.<br />
In aceast& lupta economica arar area<br />
a face numal cu Austria.<br />
Deja Romania a devenit inamic& cu<br />
Franta, tariful autonom amenintà si Ru-<br />
sia, si este foarte periculos I,e.ntlu un<br />
stat de mi,jloe din Europa, d'asi Iustraina<br />
siml)allile Dilutor pulerilor rocinal<br />
tttr'un moment, carat lie -care zi parte<br />
s.. educa cumplical,iuul maul in llrieut,<br />
uncle el iuteresele rwmenesli ar putea se<br />
vie In cestiune. InVelegent iudispositianea<br />
parlament Win roniàn : arata tocmai<br />
reversul teudintel r agraril, daca to [to. -<br />
mania pretil carnet a scazut intr'attta, cä<br />
o jumatate Kilogram se ponte obtine ru<br />
zece creita't, pe cita vreme lu bate cele<br />
alto trae se ridic plengete contra scuinpirei<br />
ucestui aliment important. Cu toute<br />
aceste, este de datoria cabinet ulte, d'a<br />
pone u stavilit soviuisntulut. La ce ar<br />
ser'vi excludetea pruductelor austriaco,<br />
clara couventiurea germarua- tontaina expira<br />
tocmai peste case ant? Romeniltear<br />
putea at irige seepul lot, d'a crea o indust<br />
rie indigene, de mire ce aceasta conventiune<br />
confine In taufte paid tarife ci mal<br />
reduse, de cat era austriaca, el nu se<br />
!wale a,lmile to Met un cas, rl ara contra<br />
slat unit noslru merge axt de departe,<br />
to rIt s+l inspire liunînilur clot iota d'a<br />
imparta fabricate germane In brut celar<br />
austriace.<br />
Intr'un rebel vaned cu cele anal multe<br />
din Puterile niat'i, Itumtnia va trebui sF<br />
sucombe, fiu'a ca ìnainlea exliriuei con -<br />
ven f iuuel comérciale cu Germania sal poat a<br />
inchide cu desalyt i' ire granitele sale, el<br />
re.ultalul aceslel tunear fi manna docadel+ta<br />
financiara si economic[ as uuutstat,<br />
care are dreltul si: aspire la situafiuna<br />
din cele mat fruuaoase.<br />
'Ibtul va depilate de atitudinea In1,eteaplú<br />
si prudentes a cabinetulul Braliauu. Miuistrul-<br />
Prescdiute nu prea este strain niiscítrfl<br />
actuate contra Austriel, dar stie, ca in<br />
aceasta miscare, a intrat astati eleniente,<br />
a caror activifate nu se datoreste nutria!<br />
tutor motive ecoragtirice., cut. itilctvin tji uam<br />
nil, cocí urnitresc si scopurl politice,<br />
tneuite a provoca coined mare pericol pentru<br />
ltomalnia.<br />
Deja mamat aceasta siugura tmprejurato<br />
trebue see oblige pe cabiucLul Br'atianu la<br />
cea mal mare prude uta. Roumania are pitlngeri<br />
justifica Le contra .Austriei, si fe care<br />
amical industriel si iomerciulul ar trebuj<br />
st doreascit, ea se li se tie coat de aceste<br />
plùngrrl. Este Limp d'a rupe o data cu sis -<br />
temul incltipuit al vdnuei protecIioniste,<br />
si de a recunoaste ca lie -care atac are de<br />
couseciutia o aparare, ca excluderca vitelor<br />
xi cerealelor, is peinea din gura acetir<br />
lucratori, cari suet lulrebuintati la fabricatiunea<br />
de zah &r, store de taima sae tmbrücaminte.<br />
Echilibrul hnareprotectionistit<br />
agrarl xi industrial' nu se poate nentine,<br />
dovada pentru aceasta estetngrijireaprudusa<br />
grin stratele depärtate ale populatiuuei<br />
din causa netnfelegerel eu Itomflnia.<br />
Este vorba d'a aparo tin export anual ile<br />
46 milioane fiorini, suet& tusemnata intro<br />
'reine, caud Coale pottile suet iucbise exportului.<br />
Este vorba de past carea unir relatiunl<br />
amicale cu Romania, de conservarea<br />
sirupatiilor unei natiuuí, care for -<br />
meaz& o batiera contra crexterei curentului<br />
sla'. Dcstiuul a voit ca d -nu Pusswald<br />
priutr'uu fapl nisemnat, së faca remarcabit<br />
provisoratul, care este legat co numele<br />
see. Speram cía va se fie la tualtimea<br />
misiunei sale.<br />
I NTRU N I REA DE ERI<br />
incinte (le iniruuirt'<br />
Pc càud publicul dirige, nunieros,<br />
spre Sala Irije, toataa politia e In picioare.<br />
Prefectul politiei e postat la sectia<br />
18 din strada Acadomieí. vIini trii suet<br />
Intrunitf In Cousiliú. O multinie de<br />
sergenti sunt conceutratf.la sectia 18.<br />
lnspectorii politienestí se plimb In fata<br />
stabilimentuluf Ioje si unit se sue in<br />
sala de Intrunire.<br />
Tonte capeteniile batti usilor surit la<br />
posturiie for : Toboc, Ulmeanu,Lipieru,<br />
Hengheru etc.<br />
De asta -data prefectul politiel inventase<br />
ceva non. Un mare numcr de agenti<br />
politienesti an fest Imbracati In<br />
costura teranesc.<br />
Din ajun se arestase de politic un<br />
mare numér de (lament ca se nu poata<br />
veni la Intrunire.<br />
La sosirea diferitilor leader' ai opositiei,<br />
sala isbucneste In aplause.<br />
Pe estrada suet dd. Al. Lahovarv,<br />
Gen. Manu. G. Vernescu, Dim. Braatianu,<br />
Gen. Florescu, Costice. Boerescu,<br />
Petre Graadisteanu, etc. etc.<br />
;+I,illl,';:i<br />
\1ARTi í t MART1E 1RR6.<br />
N. tie. FILIPESCU<br />
Proprietor<br />
ANLr;CI!!f;I:<br />
<strong>t\</strong><br />
1 C) RANI NUM:F{UL<br />
Ilesthitltrta tic tlintti<br />
Publicul proclama prin aclamajiuml<br />
ca presedinte pe d. D. 1;ratiunu.<br />
D. D. B,'ntiau,, multumr;le peutru<br />
repetata onoare ce 'i se face de a fi prt tclamat<br />
presedinte al adunarit si arata<br />
regretele ca dd. Lascar Catargiu, G.<br />
Ata`Iraescu si Ioan Docan n'ali putut lua<br />
parte la Intrunire, adaogaînd ca d. Marzescu<br />
care fagaduise ca va vorbi In aceistta<br />
lntrunire, promite ce. 'st va pltiti<br />
d,i ,r a cu dobânda. Dupe aceasta da<br />
r,r% ,,ittul d-lui F.tfl. Propopescu Nolte.<br />
i)i,turtiul 11 -Imi Prulopopeseu<br />
l'arlae.<br />
Burile socoteli tac pe brani' amici,<br />
-.ice d. Protopopescu, lucru ce guvernul<br />
nu 'oeste sr; ni'I lnlesneasca, adicit ne<br />
refuso dreptul d'a sta la socoteala eu<br />
fattele sale. aducet' aminte acurn<br />
doni au(, când ani discutat aceste cifri,<br />
ru ce argumente con viugaatoare ne a<br />
convins guvernul. D'asta data lucrad nu<br />
stil tot ast -fel. Polititi a Intrebuintat un<br />
alt mijloc ln contra noastra: a ingrijit<br />
d'ut acstu unii din partizanit nostri,<br />
ca sr, nu vie lume la lntrurlire.<br />
S trecem la socotelí. Guvernul presentârid<br />
ultima situatiuse a tesaurulul<br />
public, n'a facut o dare ele seama pentru<br />
poporul contribuitor ci o polemica<br />
de jurual.<br />
EI 'si -a pus singar ciste lntrebari<br />
faraa sir, la care 'si -a respuns singur, acusând<br />
ca de obicerù, ca daca n'ac'e<br />
haul azí, vina este a conscrvatorilor!<br />
cacilde la el s'ali mostenit deficitul. Eú<br />
nu am fost conservator pâua la 1870,<br />
nu pot li dar de cât impar'tial, lu aceasta<br />
Ceslitiue.<br />
Inaiute d'a intra ln aman unte dati -'ulí<br />
vae se ve arai Cum guvernul se lauda<br />
ca are credit. Asa o f? In aceleasi con -<br />
ditii politice se ge.seste tara ca la 6 ?<br />
Nu! Atunci cram aproape sub tutela.<br />
Se stie ce sacrifici' a facut tara pâna ce<br />
a lnclieiat o conventie de comert eu<br />
Austro Ungari&. Dar nu vedete ca tnlesuirca<br />
cu care ni se da batí, nu e de<br />
cât scîtudura ce ni se Inliude ca se ne<br />
duca la peire ? Dovada este ca toute statole<br />
carea progresat s'au fenit de lulprumuluri<br />
si n'atí afectat ca mor jumatate<br />
din veniturile térei la plata unuitatilor.<br />
Franta,cel mai bogat Stat, n'are afectat<br />
la plata anuitatilor de cât 1/3 din<br />
veniturl, ea n'a tndrasnit se trt'ca peste<br />
aceasta cifra. Austria a le caret finance<br />
ereaù atât de refe, tot n'a ajuns a trece<br />
de aceiasi limitaca si Franta. Rusia n'aro<br />
afectat la acest scop, de cât 1/3 dia veniturile<br />
sale si asa mai departe.<br />
Noi avem afectate pentru anuitati 57<br />
mitloane dlntr'un venit brut de 115<br />
miliouue, saú tocmai jumatate din veniturf.<br />
N'ar ti bine oare së ascultam sfaturile<br />
ce ne da presa germane. d'a astupa<br />
oala cu Imprumuturl, ca se n'ajungem<br />
ca Egiptul sè avem armate streine<br />
se ne esecute? (aplause).<br />
Ce mat tntelepti econ omiso nu apro -<br />
ba lmprumuturile de cat In cazuri de<br />
forca majoraä ca resbelele.<br />
i)1n practica (lid tot#te kilgle , stln.tèti<br />
convinsi ca e mai bine sâ lucrati` bani<br />
proprif de cat cu bani lmprumutati ?<br />
D -tia Jofrin a zis ca economia este baza<br />
prudente( si a tntelepciuneí.<br />
Dar sé lasam actea, se veden daca<br />
col putind. I. Bratianua lost conseciute<br />
cu cl Insusf. Unde sunt banii albi pentru<br />
zile negre ai d -luï care a pus se i<br />
se voteze la lutuuerecul noptit 155 milioane.<br />
Dar streinatatea 'i -aü pus putin<br />
frâú, caci nu 'i a dat de cât putin cate<br />
putin.<br />
Oratorul arata cu cifre, rând pe rand,<br />
diferitele sume Incasate de acest guvern<br />
prin vânzare de renta ln streinatate.<br />
Mat arala proportia In care an<br />
crescut veniturile Statulu!, osebit feluritele<br />
imposite unele sporite la maximum<br />
si altele create si sporite acum<br />
In urma.<br />
D -sa demonstreaza cum guvernul'si -a<br />
creat un venit de aproape o jumatate<br />
milion din amenz(le judiciare. Aci aplausele<br />
cetaatenilor isbucnesc din toa -<br />
te partile.
Vorn da ac.sle tifrP dupa nolele s1P`nog<br />
raftce.I). Protopopcscu, sf:ïrsesle<br />
Yn aplausele unanime a le pullicului.<br />
D. preaedinte atcorda cuvante' d lui<br />
C. linere-cu.<br />
Ili,cursul 41 -l1ii ittrereseu<br />
'Cite aceia care Ii iint ln Romitni.t<br />
¡nitint cal SII 1111411 Ilrtbusiti de libelladr<br />
care ne hucur:int sul, _averm!<br />
d -Iati I. tratianu. aplause<br />
tntr(h;t ,Ir sig ur. car( e paletea<br />
aceslul unta'<br />
Tilt emineult si palrinti eu<br />
tare a \rt(it I;i pulire I : +n paeasn.<br />
t'i1(lr suit ali,ilil s i de I;1 ¡ia? .Sis<br />
mal ;fa sese priilre rru(lnrile sale :'<br />
t'idea Co_alniceanu. D. Ralliant], reposatu<br />
Epureanu, \'ertiescu. si chiar<br />
ti -nia Carp si Majorescu? Tolu l'ali paresit.<br />
Daea secretul putereí sale nu'I gasim<br />
tri persoanele cc 'I Inctni_iu13, este el<br />
ln cunoatintele sale ? Nu vorbesc de<br />
cele istorice::... ;aplause sgomotoise . -<br />
Finaticiar:' Risipa ai ruina, sent restatatele<br />
acestor cunnslinte. Pli :(te patrintismu<br />
?-- A gonit 4 Itonrìut din tara for:<br />
;¡plauso prelun_iute .<br />
l'ade e dar sécrétai. :'<br />
ln aveste doue cuvinte d -Inr: cot uptie<br />
si intimidare !<br />
Are latro mi'inù hicitil si in cea -I -alta<br />
punga. Dal'. la parte c;ltt -va coleraivist<br />
a onesti care au renuntal la usagiul<br />
facultrttilor for, si veti vadea ça titi cella!!!<br />
tnconjuarl guvernul sali de 1rica<br />
suit Je interes.<br />
Priviti ce se petrece: Colegiele electo'ale<br />
care ar trebui se fie o scoala de<br />
patriotism ail devenit un loe de prostitutiune<br />
politica. l ulamentele?----1'arlamenttle<br />
tu care ar trebui sa. se formeze<br />
caracterele,aü ajuns un fel de tara.- unde<br />
setrafica constiintele. Luati tentplul jus -<br />
D. C. Boerescu. Bravii din vechiul<br />
regat al Napoleï Cacea tot ast -fea, aceia<br />
1sí 1.uceaù cruce când omora un om<br />
zic:iud ca'1 pentru maid precista.<br />
Sa nu vo mirai, de aprnpiereacetac<br />
hit ri. bravi ,i priniul ntitlistru.Ct11'{1ridica<br />
vixta uant.n¡!nr la palele<br />
eel d'4aldn¡'a;. itralvr-leevr3ctrr.<br />
Ir 18"p.ilPlt± 1113Jirit;ttilil ,Ile.<br />
III-ii tlu 11I;1i all 111c1 e,'1 111:11 11;+1,1.<br />
\u P irge cât d, ¡nlanlìa, Caro nu<br />
th, volatil.<br />
lstoria ;cestai tinte va fi o 1;18¡na<br />
alba tncatJrtt;í ìn riPlru. 'i'irarüet=aub<br />
cart. _emteml este aise, ea se ,.seuu.le<br />
suit ìucrrl¡turi!e une' cnustilul¡t s.iretttuite<br />
si caro a lncel;lt (le inuit !<br />
Sc lauda culeclia içl¡' cu resl,eiva, cu<br />
iudepemdeula
PARTEA ESTERIOARA<br />
\nliat. Lmutra, 19 Martie.<br />
Toate tt'atarile dinire Gladstone si<br />
Chamberlain ata rateas pina acum tara<br />
resultat. Chamberlain respinge atat<br />
bitul agra'iu, c.4t si garantiste lui Glad-<br />
stone pentru asigurarea capitalului de<br />
espropri din partea guvernului si<br />
rlirt.,mentului irlaidez.<br />
Minisirii demisionari amâna a'si<br />
face cunoscuta oncial iesirea din cabinet,<br />
pentru ca Gladstone sa'st presinte<br />
mas tuteiu nn parfument proectele sale<br />
irlandeze si art -fel sty nu lit silit.t pina<br />
atutci a'si espune ìn parlament motivele<br />
plecarit for din minister.<br />
x<br />
Turein si Bu1r;aria. Coustatetinopol,<br />
19 \larlie. Atitudinea recenta<br />
a printulut Alexandru se considera<br />
aici a li fost produsa de dispositiunea<br />
din Bulgaria Rumelia orientala<br />
si prin inlluinta lui Karawe-<br />
1ow. in sferele turcesti se crede si<br />
In influinte panslaviste indirecte, ce<br />
tind a lmpiedica o intelegere. 1)e alta<br />
parte Mn cercurile rusestf se banuesc<br />
intrige engleze, ce a li Imbofdind ambi(iunea<br />
priutuiuï Alexandru apre a'I<br />
Impinge tot mai departe In curentul<br />
anti-rusesc,<br />
Conslanlhaopol, 20 Martie. La<br />
ambasatla franceza s'a primit ieri din<br />
Sofia o stire, ca printul Alexandruar<br />
fi dispus se cedeze. La o lntrebare<br />
directa a Portií In Sofia, acea stire<br />
favorabila nu s'a contirmat. Printul Alexandru<br />
persista in resisteuta sa contra<br />
aranjamenluluï modilicat. 1)e alta<br />
parle I'oarla st considera legata de aces!.<br />
aranjatnent prin intelegere;t eicu<br />
puterile.<br />
In sferele diplotnatice se discuta<br />
cestiunea, daca n'ar ti bine se se sarictioneze<br />
unirea bulgara Cu conditiu'ile<br />
conventiunii modificate fard a se lua<br />
In seama obiectiunea printului Alexandru.<br />
x<br />
Bclia. Bruxela, 19 Martie.<br />
lu urma turburarilor de ieri dio Liège<br />
s'an arestat 51 persoane, antre cari un<br />
fruntas al turl)uratorilor, care purta<br />
steagul rosu. Un birtas din Herstal<br />
dedese semnalul de jefuire. Dac& politia<br />
era pregatiti, turburarile si jafurile<br />
n'ar fi putut tua ara dimensiuni.<br />
Garda civici a putut lì congediata<br />
numai la -4 ore dimineata. Cet arestat)<br />
ata Post interogatt deja azi diminea(a.<br />
Sunt temer) ça turburari :e se vor repeta<br />
si se nude, ça lucratorii grevisti<br />
din Seraing si Iemappes vor se vie la<br />
Liège. deseara. O proclamatie a primarulul<br />
declara, ça turburutori: vor<br />
fi Intempinati cu mare energie ; osti<br />
rea e consemnata nn casarme.<br />
Litige, 19 Martie. Aglomerarile<br />
de mai muet de cinti persoane suit inti<br />
riise de la 8 ore seara ln sus. De la<br />
tt ore seara toata garda civici sta surit<br />
arnie. In piala Lambert se gramadeste<br />
multa lume; se zaresc multi indivizi<br />
suspect!, cari ali luat parte la jafurile<br />
clin noaptea trecuta. 'l'emerile pentru<br />
noaptea viitoare ali scazut, de oare ce<br />
s'ai) luat mesuri energico.<br />
Capii anarhistilor de aici cauta se<br />
provoace greve !titre lucratorii din toate<br />
mincie de la Liège.<br />
S'a trimes jandarmerie la Jemeppelez-<br />
Liège, spre a tine ln frai pe lucra<br />
torii grevisti de acolo. Alci !n Linge<br />
armata pazeste podurile ca se nu vie<br />
oameuií din jurul orasuluí si se mareasca<br />
numerul turburatorilor.<br />
(:recia. Aleua, 20 Martie. Un<br />
mare numer de voluntari din Tracia,<br />
Rumelia si Macedonia se Inroleaza Mn<br />
batalioanele de vânatorr.<br />
tribe Elassoua si Zarizena staü 47<br />
batalioane turcesti.<br />
Guvernul grec a cumparat inca un<br />
Monitor In Anglia, care a si sosit la<br />
Salamis.<br />
Se prepara un decret, prim care vor<br />
fi chemate sub drape) patru clase de<br />
reservists.<br />
Atena, 19 Martie. Dispositia devine<br />
tot mai resboinica In poporatiune. Se<br />
trimet din noit multe arme la granita<br />
si se lucreaza la fortiuiicatiunile din Tesalia.<br />
Loude'd 19 Martie. Stirile private,<br />
sosit aie! din Constantinopol, confin amünunte<br />
Ingrijitoare asupra cresterii<br />
continue a agitatiuni! din Albania si<br />
Macedonia si se pretinde chier ca ar<br />
fi si isbucnit turburari In Albania de<br />
sus.<br />
DECRETE<br />
S'a trecut in dispouibilitale Locol. Cornescu<br />
Costantin din Reg. 7 linie si l:olescu<br />
Constantin din al 1-lea de finie.<br />
Surit tnaintatl In reserva cu gr e.lu sublocot.<br />
bacahtureati: Bratasanu Alevutdru,<br />
:Uexandru Teodor Apostul si CaLu_iu<br />
Pavel.<br />
Se apruhA bugetele drumurilur diujtidetele:<br />
'I'e.cucira, 13acait, Buzect, (: rj, lidomita,<br />
Muscel, Pulna, Romanati, Roman,<br />
Suceava, \'!asra, \'aslul, Praltuva, Constanta,<br />
Ilfov si \'álcia cu modilicarile Meute.<br />
Sunl numil1 in serviciul ferate:<br />
D. Zaharia \'a
CASA DE SCHIN111<br />
I. M. FERMO<br />
27.--ST1t \DA 1.11ls1: 1.<br />
IL' H S U I. 11 U U I 11 V.<br />
/0 .<br />
D,nt .<br />
poroetirt . .<br />
irlilig. de st.41<br />
doig. .1.4,r<br />
' I - 1.<br />
5. I die !I noultdon ci ni'<br />
11*. I ; ! .3 el !! 1 1 II<br />
lune tim ti t u .<br />
Natodiala<br />
Credit iiinliihar .<br />
. Constructioni. . .<br />
r de liartiti<br />
Ari contra air<br />
Biletei de Ranci' tiontraaur.<br />
Florin austriari<br />
CURSI:l. Dl\ VIEN.%<br />
Napoloonul<br />
Inicatul<br />
Losci nioliecirs .....<br />
( I Us( L DI \ BERLIN<br />
lt: \:tiort.<br />
Oui t<br />
» 5%<br />
Rulda barbe<br />
CEIRSEL DE PARIS<br />
Renta 110mIn<br />
Lose otomana<br />
Schimh<br />
Paris 3 Inn!<br />
la vedere<br />
Londra 3 vedere<br />
Berlin 3 lunt<br />
Viena la vedere<br />
1 I 1 ':?<br />
u t '2<br />
D.90<br />
20,20<br />
125.15<br />
96 On<br />
1.00.:40<br />
106.25<br />
102.46<br />
203.95<br />
:1004<br />
25 40<br />
123 1 2<br />
s (' 1<br />
.771, '4,-7.11I I A'.<br />
p.<br />
1<<br />
1<br />
o et.<br />
14.1<br />
N. p..... ',m...<br />
.<br />
I I NIARTIE<br />
.. loomb.<br />
T1POGRAFIA<br />
'1"J Yg.j If( !PT} 17( TIF=11,<br />
"man. som.. .. Nomm. won.<br />
Ir/17 Ir.711/<br />
'r 1 71 l' 71<br />
L JJFESCI, STRADA EPISCOPIEl. F3UC RESCi<br />
:Iit:i It s m t !<br />
1. k<br />
I A. FI<br />
'1(1 rEI<br />
I A It ¡ )TA<br />
IN CUI \CTERF.<br />
l'E 11(111E11 %TE<br />
DE V E N Z A R E 1\ aunriT cl.:1<br />
dill 11011\ 1111c Su lollo Il<br />
prin lieitakie de buna-voe, titflìfìotivie<br />
:<br />
1. Casa iin strada Lipscani No. 58 ce<br />
resiunde si lit strada Galoroveld ;<br />
2. Pravaliile ,2. iliti strada Lipsean1<br />
N. 4.<br />
oliii slrada LipiAcittil No. 11.<br />
I n I IC in strada Bat t ea No. 25 Ce<br />
ln St viola Bi<br />
liellatitinea Ai, N il line iii zion (le 12<br />
Ilartie la ora 12 din zi, la hittronl il it<br />
str.i.la 1.ipsani Ni'. 49, un(le se Igoall' Illa<br />
11111 011J,rinaktun1 relaliv la aceste<br />
nil il ii I.<br />
rt((!rsci'li<br />
DE 1.k\L1RE jd.,".Zp'idee,ia.asseei adresa<br />
la d. E. Reimer, administrator la proprietatea<br />
Pascant din judetni Ilfov.--Tot<br />
la aceasta mosie sunt de \Imam berbeci<br />
i oi de rasa riterinos.<br />
oUNTFIAG- ENTIÈREMENT TERMINÉ<br />
k. ESSAI COMPARÉ<br />
SUR<br />
cis INSTITUTIONS r? LBS LUIS<br />
DEPUIS LES<br />
DE LA<br />
ROUMANIE<br />
TEMPS LES PLUS RECULES JUSQU'A NOS JOURS<br />
DAR<br />
MLEIFILfr.TIT!./.!.,<br />
UN VOLUND: 1.:\VIlioN 500 PAGES, f.:DITIuN DE LUXE<br />
l'A pli 1; CARACTERES ELZEVIRS.<br />
PRIX 20 FRANCSTIRAGE LIMITE<br />
On peut souscrire par/ú' du i/I,I,janrier dans les bureaux du<br />
«Peuple Roumain » et chez tous les libraires de Bucarest.<br />
.C73-Pr7'<br />
CASE DE INCHIRIAT<br />
Doua apartamente lii unciul eel mai<br />
central al orasulu1, In dosul Bulevardulul,<br />
alaturl eu Creditul Urban i vis-a-vis de<br />
Poste si Telegraf, strada Veste! No. 13.<br />
Apartamenttil dYntiii commis,<br />
ln sus de 8 talai de stapedi eu 4 metri<br />
In&lkime, i salon tbarte spatios.<br />
In jos 3 odal, 2 bucatarii, 2 pivile, 2<br />
odiii de vizitin si hamuri, grajd, sopron,<br />
[minbar de ort, put,u In curte si 2 gredinitt<br />
Apartarnentul al douilea corn pus.<br />
In sus 8 odA.1, si 5 la mansarde.<br />
In jos 8 0(1111, si un fel de salon, I pivnitA.<br />
i curte spacios a. Cu grilaj de fer.<br />
Unul din aceste apartamente se poate<br />
Inchiria chiar de acum.<br />
A se adresa lá proprietar ce le locuesc.<br />
o casa mare eu doua etage, ineapatoare<br />
pentru doui, famili1, avi.inl 20 camere, 2<br />
bucatarii, 2 pivnite, 2 grajduri, sopron de<br />
3 tritsuri, curte spakioasii,<br />
Asemenea de vauzare uu loe de casa., avénd<br />
17 tnelrl fittrt, fund.<br />
A se adresa strada Biserica Amzel, 6.<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
U<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
X<br />
X<br />
X<br />
_________ ;- z<br />
X<br />
DEPOSIT GEN1FtAL<br />
IPSOS ROMAN<br />
E<br />
Doritorii sà<br />
st<br />
CIMENT ENGLES DE PORTLAND<br />
MARCA URSUL ALBASTRU"<br />
se adreseze la sectia comercial& a Bancei Prevederea,<br />
T_JCIUFIEST I<br />
No 15, STRADA DOAMNEI, 15.<br />
DE VANZARE SAU DE 1NCHIRIA1'<br />
De la Sfiintli Gheurgh.,,u casa asezatApe<br />
strada Dorobantitor No. 40; 20 odtil eu'<br />
curte si gradina.. A se adresa la proprietatea<br />
care locueste intrtinsa.<br />
FT<br />
bc<br />
MI I I.I.1 11 I I 111,1 I I yceala<br />
di reste inedita min sau dom elevi in<br />
schinibul unei pensium stin a locuintet<br />
tI miincare.<br />
A se adresa la administratia acestm<br />
ziar.<br />
eTunurr doreste a preda lec<br />
tl U111.1 tiuni pentru Clasele<br />
Primare., lit schimbul unet modeste<br />
A se adresa la administratia ziarulul.<br />
Ali (Mu din causa arendarit proprielatii.<br />
se vand. O locomobila<br />
10 cat putere si o marina de<br />
treierat din fahrica Ranson sistemul<br />
eel mai perfeetionat ambele In perfecta<br />
stare. Doritort le pot vedea la proprietateal?dscanl<br />
judetul Ilfov, adres1nduse<br />
la d. E. Reimer administratorui.<br />
MOSIIDE tREMT<br />
Chiar de acum mosia Podu Gros<br />
din districtul Mehedinti, :16iid 14cute<br />
semhnhturile de 'Damna.<br />
Doritorii se pot adresa in Bitonresti,<br />
strada Brezoianu Nu. 51 in<br />
te zilele pînà la amiazi.<br />
:11 BERARIA GAMBRINUS<br />
a pus in consumatie<br />
:BEIIE<br />
fabricatiunea OPPLER<br />
7 ;1<br />
- - .<br />
r<br />
N<br />
IVT11111 I, I C11,<br />
6, STRADA VESTEI, 6.<br />
Sectia medicala<br />
1, liplrotherapia-2. Electrizare-3. -ni<br />
thopedie itimnastica medicala-5. -JO<br />
halat1-6. 'Masajia sistematic-7. Serviciid<br />
la doinicilifi 8. Consultakii medicale.<br />
Sectia higienica<br />
I the abat.<br />
3<br />
de put ina Cu si tara duce . 2.50<br />
m...licamente<br />
1.<br />
d [1: emat ica . . 1.50<br />
BAI DE ABUR SI DE PUTINA<br />
Nutil I Itaile de abur surit deschise in<br />
toute zilele de la 7 ore dimineaka pilla la 7<br />
ore seara. 2. Pentru dame tlisà balle de<br />
almr, o-data pe srldiumina Vinerea de la<br />
7 ore dimineaka pinta la 2 post-meridiane.<br />
Prekurile la ses-sit' medicalit contorni<br />
prospeetulul. Dipectittneu.<br />
INST1TUL METEOROLOGIC<br />
Inn<br />
BUCURESTI<br />
'Bittetinnit atanosforie<br />
ST<br />
Mien re,,.ei<br />
Balota<br />
Slatina<br />
(uiurgin<br />
oinstanta<br />
&oit?.<br />
Brai! t<br />
Roniari<br />
Craiova<br />
!taro II 1 '1.01111Z<br />
76'1.41 1.<br />
765.1i 3.4<br />
ît13.6<br />
741t>,'<br />
761.1'<br />
71t).-;<br />
76:1.1<br />
762.5<br />
'746.S<br />
de ta 2a 31,ta.tie Isst;<br />
V,nt.<br />
E '2<br />
Starry<br />
f. son.<br />
p. net.<br />
_R.0 I f. sen<br />
»<br />
5.5,¢11".<br />
--4-i N. 4<br />
0.6 NNE 4<br />
0.5 2<br />
NEN 6 p. !loi.<br />
Si 1101 .<br />
3.1 f.senin<br />
1) ,Ylorul Instilla allai, St. Ilepites.<br />
s; troa marei la Cor slants Iiiib.tltt la Sunna<br />
ploie JO zapada<br />
LOWIll DE VEVIRE<br />
Locul din strada Dionisie No. 20<br />
i strada Crinului No. 5. Acest loe<br />
are fata pre strada Dionisie 37 metri,<br />
pre strada Crinului 40 metri adttncime<br />
de 41 metri. Se vinde In total<br />
sad In loturi, de cute o a patra parte.<br />
Doritori se pot adresa la proprietarul<br />
lui, D. Gr. G. Nucescu, str.<br />
Clementi No. 2.<br />
Sh arenteazh, o mode de 3,000 pogoane<br />
injudeul Ilfov.<br />
Doritorti sé se adreseze la red actia<br />
ziarulul «Epoca».<br />
PROPRIETATEA SIL1SEASCA din<br />
judetnl Telciwili:iii--Garit la 5 minute<br />
dephrtare.A se adresa la d-na<br />
Elisa Chronidi. strada Intrarea Itosetti.<br />
Nr 5.<br />
PRIMA IMPERIALA REGALA PRIVILIGIATA<br />
SOUHAITA DE 1.11.16.1TDE a UNAU PE Ift11,11r<br />
ITINERARIU<br />
Valabil (le la '28.9 lanuarie 1886 /dm?" altii dispogillune<br />
NIL ((vole de plerare mai jos arr.tale sont a se inkelege aproximativ si se schimlIA<br />
dup eireonslantele timptiliii si apelor: In Met un eaz histt vapoarele nu vol .<br />
iilecit de la statitini niai Mande le iteli ittulmeutte iii ;tees!.<br />
N'aimaelor ih! la aVea hoc 41111)ï orologiurile agenkiilor.<br />
Orsova<br />
Severin<br />
ca lut luit<br />
Vidin<br />
lompalanca<br />
ltliva<br />
Bechet<br />
combla<br />
Nicopol<br />
Magurele<br />
Sistov<br />
iimnicea<br />
in Itusciuc<br />
de la Ituseiac<br />
Giurgifi<br />
Turtucaia<br />
Oltenika<br />
Si I ist ria<br />
Ost rov<br />
.111 Braila<br />
iii Galati<br />
CURSELE VAPOARELOR DE POSTA<br />
Placare in jos, de la<br />
',uni Jo ll 3<br />
Marti Viner! 5<br />
10,10<br />
10,35<br />
12,40<br />
3.15<br />
3,30<br />
r),30<br />
7<br />
7,20<br />
9,10<br />
9.25<br />
___ ___. 11,30<br />
Merc. Salut). 6<br />
-- 10<br />
12,15<br />
12.2(1<br />
2,45<br />
:1,15<br />
Joi llumineca dunineatit<br />
Vehruarili st. tu. 1856.<br />
y s,40 "lb/ -49 VIA", VOI %,,,e1,1424 %os. tV1V Coj' 41ArV rs4+C.Arbj,%,<br />
XXXXXX X XXX 'sariteriletirtg,mfrs.rtar4,4-4...rqbirtioNst-toNelkrt .4i.e.",e4,ibbNamete..rt"it'isa rit<br />
t .1 LA ri.' E<br />
ZIARULUI EPOCA"<br />
Strada Episcopiei, No. 3.<br />
X<br />
X<br />
ANUNCIURI SI RECLAME<br />
X<br />
X<br />
X anunciuri pe pagina a IV, linia 30 bani, anunciuri t.:49<br />
si reclame<br />
641<br />
1.41<br />
pe pagina III 2 lei 1Mia.<br />
X<br />
X<br />
XXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXX<br />
"OP<br />
o Do¡i\is()Illt<br />
n.Thiuritate", sé (Abrita<br />
da lectiuni, In N-re-o Familie pentru cursul<br />
VIS-A-VIS DE<br />
primar san secondar.<br />
PALATIJL REGAL<br />
In special pentru limba francesa, matematici<br />
si stiintele lisico-naturale.<br />
A s adresa la redactiuni.<br />
NIOIA VAUX'. districtul0 01w.<br />
piasa Serbaneti, fusta parte a d-lui A.<br />
Burke. A se mires.' la N;cu<br />
Moscu actuatul propretar Strada Minerva<br />
Nr. 12, bis.<br />
Aprilie<br />
IIE 1\11-11111.tT strada Academniel<br />
Nr. 29. A se adresa st rada Bat<br />
No. 11.<br />
ATELIER DE POLEITORIE<br />
I. CERNOK_<br />
1, Strada lifihai-Voda I.<br />
;isa-vis ile masilia de apa<br />
it,.corrindr, asortiment de<br />
oglin/.1 eu console ;imite i negre. Mese<br />
mari si mici, lot telui de galerii i pervazuri.<br />
Ineadramente de fotografi!, negre si<br />
aurite. Primeste ori-ce comande In meseria<br />
Bucuresci. Typografia « Le Peuple Roumain,» strada Episcopiei No. 3.<br />
p. m.<br />
a. m.<br />
p. m.<br />
I'lecare in sus, de la<br />
ûalal Mari Saint).<br />
Braila<br />
Ostrov<br />
Silistra<br />
Olten<br />
Turtucaia<br />
Iii Giurgiu Sui .<br />
de la Giurgifi<br />
nusehic<br />
Zimnicia<br />
Sis:tov<br />
Mttgurele<br />
Nicopol<br />
Corabia<br />
Bechet.<br />
Itatiova<br />
Lompal.<br />
Vidin<br />
Calalat<br />
lii Severin<br />
Mere. Dum.<br />
Jo1 Luiil<br />
de la Severin Viner) Mar1,1<br />
9 a. m<br />
10,25<br />
9,30<br />
10,30<br />
2 a. m.<br />
2,15<br />
5,30<br />
10<br />
11<br />
2.15 p. m.<br />
2,45<br />
5,10<br />
5,20<br />
7,10<br />
9.55<br />
10,10<br />
6 a. m.<br />
8,45<br />
9,15<br />
4,30 p. m.<br />
5 a. m.<br />
Ins Jectoratul Afrentiilor Dunarei de o<br />
INSII DE I MIRE T<br />
nA Rpl lEati N10, eUA rdmi nj de unea-<br />
I e or Ni t°nSal<br />
itlea. Moria are 200 stj. masa sad<br />
aproape 400 pogoane. Este de arendat<br />
a 200 galbeni si se intinde pànà<br />
In bàtàtura celei de a II-a statie a<br />
chi ferate Costesti-Turnu-Mhgurele.<br />
Doritoril se pot adresa la D. Gr.<br />
G. Péucescu, str. Clementei No. 2,<br />
unde vor vedea planul i vor lua<br />
ari-ce alte Ilimuriri.<br />
INSCIINTARE<br />
Celebra gimnastica rormina Matilda<br />
Petrescu, intorchndu-se din streinatate<br />
dupa o lipsa de 6 arn, In care timp 's1<br />
a perfectionat studiile, doresce a da<br />
lectiuni de gimnastica. In familii si In<br />
Institute de domnisoare.<br />
A se adresa la Clubu-Gimnastic str.<br />
Biserica Eni No. i.<br />
LMENIERIZNMINERfainalar<br />
MARELE MAGAZIN -------......,----..<br />
CA LEA<br />
'70 VICTORIEI 70<br />
-..._ ___,.....-----___.<br />
COLONIALE SI DELICATESE<br />
LA SPERANQA<br />
Se gase.ste asortat eu tot felul de articole pentru menagiul easel, asemenea<br />
Cogniacuri, Liquerur7 streine din cele mai renumite<br />
case. Ifinuri streine §i indigene. Articole de post. De 2 ori pe septatnana<br />
sosesc stridii proaspete.<br />
Icre proaspete de morun, homarzi, languiV. etc.<br />
Petrache loan.<br />
Alaff=mosiziamwimibb-71625111L..<br />
De venzare hartie maculatura<br />
t!'