Rev. Rom de STOMATOLOGIE nr.1 - 2007.p65 - medica.ro
Rev. Rom de STOMATOLOGIE nr.1 - 2007.p65 - medica.ro
Rev. Rom de STOMATOLOGIE nr.1 - 2007.p65 - medica.ro
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
REVISTA ROMÂNÅ DE <st<strong>ro</strong>ng>STOMATOLOGIE</st<strong>ro</strong>ng> – VOL. LIII, NR. 1, AN 2007<br />
Prezentare <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> caz<br />
Rep<strong>ro</strong>tezarea e<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>ntatului total este o p<strong>ro</strong>vocare<br />
<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> a evita gre¿elile vechii p<strong>ro</strong>tezåri ¿i, în acela¿i<br />
timp, <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> a specula la maxim atât caracteristicile<br />
anatomice ale câmpului p<strong>ro</strong>tetic cât ¿i poten¡ialul<br />
adaptativ al pacientului.<br />
În cazurile dificile p<strong>ro</strong>teticianul trebuie så dispunå<br />
atât <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> datele culese printr-un examen clinic<br />
minu¡ios cât ¿i <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> aportul examenelor paraclinice.<br />
Analiza cefalometricå a avut ini¡ial aplica¡ii<br />
clinice prepon<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>rent în ortodon¡ie, ulterior fiind<br />
utilizatå <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> unii autori în reconstruc¡ia p<strong>ro</strong>teticå a<br />
structurilor <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>ntare pierdute dar ¿i ca instrument<br />
<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> diagnostic ¿i evaluare a restaurårii p<strong>ro</strong>tetice. În<br />
cazul prezentat analiza cefalometricå a fost utilizatå<br />
pentru verificarea obiectivå a rezultatelor p<strong>ro</strong>tezårii.<br />
UTILIZAREA PROTEZEI DE DIAGNOSTIC ÎN<br />
EDENTAºIA PARºIALÅ<br />
P<strong>ro</strong>f. Univ. Dr. Mihaela Påuna,<br />
Asist. Univ. Dr. Oana-Cella Andrei,<br />
Asist. Univ. Dr. Gabriela Haghieac<br />
Facultatea <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> Medicinå Dentarå,<br />
Catedra <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> P<strong>ro</strong>teticå Dentarå Mobilå,<br />
UMF „Ca<strong>ro</strong>l Davila“, Bucure¿ti<br />
Prezentare <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> caz<br />
De¿i p<strong>ro</strong>tezele par¡iale acrilice sunt consi<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>rate<br />
<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> majoritatea autorilor „p<strong>ro</strong>teze sociale“, sunt nume<strong>ro</strong>ase<br />
situa¡iile clinice în care se impune o p<strong>ro</strong>tezare<br />
p<strong>ro</strong>vizorie atunci când se preconizeazå cå<br />
durata <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> via¡å a p<strong>ro</strong>tezei va fi relativ scurtå. În<br />
aceste condi¡ii nu se justificå utilizarea unei p<strong>ro</strong>teze<br />
par¡iale scheletate din cauza costurilor ridicate pe<br />
care le presupune realizarea structurii metalice.<br />
P<strong>ro</strong>teza acrilicå <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> diagnostic (p<strong>ro</strong>teza interim)<br />
este o p<strong>ro</strong>tezå cu ajutorul cåreia se poate stabili<br />
planul <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>finitiv <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> tratament în cazurile dificile.<br />
În cazul prezentat o astfel <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> p<strong>ro</strong>tezå a fost aplicatå<br />
pentru a testa dacå pacienta tolereazå o înål¡are<br />
<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> ocluzie necesarå restaurårii <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>finitive ¿i pentru<br />
a tatona posibilitå¡ile <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> utilizare a bre¿elor e<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>ntate<br />
prin reîmpår¡irea spa¡iului.<br />
POSIBILITźI DE UTILIZARE A ULTIMILOR<br />
DINºI RESTANºI ÎN EDENTAºIA SUBTOTALÅ<br />
Asist. Univ. Dr. Oana-Cella Andrei<br />
Catedra <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> P<strong>ro</strong>teticå Mobilå,<br />
UMF „Ca<strong>ro</strong>l Davila“, Bucure¿ti<br />
Tehn. Dent. Bogdan Dobrin<br />
Laborator privat<br />
13<br />
Rezumat<br />
Påstrarea ultimilor din¡i sånåto¿i ai pacien¡ilor<br />
e<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>nta¡i subtotal este o atitudine terapeuticå <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng><br />
elec¡ie având în ve<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>re dificultå¡ile <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> adaptare<br />
ale acestora cu p<strong>ro</strong>teza totalå. Chiar în situa¡ia în<br />
care ace¿ti din¡i nu sunt utiliza¡i pentru men¡inerea<br />
suprap<strong>ro</strong>tezei totale, pacientul beneficiazå <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> un<br />
volum osos aflat în jurul dintelui restant ¿i care<br />
este important în ceea ce prive¿te sprijinul ¿i stabilizarea<br />
acesteia.<br />
Din¡ii restan¡i pot fi utiliza¡i ¿i pentru a cre¿te<br />
men¡inerea suprap<strong>ro</strong>tezei totale, prin aplicarea diferitelor<br />
tipuri <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> sisteme speciale în func¡ie <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng><br />
situa¡ia clinicå a dintelui stâlp, <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> spa¡iul vertical<br />
¿i vestibulo-oral disponibil, <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> pregåtirea medicului<br />
¿i a tehnicianului ¿i <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> posibilitå¡ile financiare<br />
ale pacientului.<br />
RECONSTRUCºIA PROTETICÅ ORO-MAXILO-<br />
FACIALÅ<br />
Dr. Elena Latcan<br />
Centrul Medical Prain Bucure¿ti „Pentru<br />
redarea auzului ¿i înfå¡i¿årii normale“<br />
Lucrarea prezintå experien¡a p<strong>ro</strong>prie <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> reconstruc¡ie<br />
p<strong>ro</strong>teticå o<strong>ro</strong>-maxilo-facialå (epiteze ¿i<br />
endop<strong>ro</strong>teze din silicon) pe o perioadå <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> 9 ani<br />
(1997-2006) pe un lot <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> 315 <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> pacien¡i.<br />
Reconstruc¡ia p<strong>ro</strong>teticå o<strong>ro</strong>-maxilo-facialå, specialitate<br />
nouå în ¡ara noastrå, se adreseazå rezolvårii<br />
pier<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>rilor mari <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> substan¡å în caz <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> malforma¡ii<br />
congenitale, interven¡ii chirurgicale (tumori<br />
benigne, cancer), acci<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>nte, arsuri, colagenoze<br />
(sind<strong>ro</strong>m <st<strong>ro</strong>ng>Rom</st<strong>ro</strong>ng>berg, scle<strong>ro</strong><st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>rmie), paralizie facialå,<br />
când prin tratament chirurugical obi¿nuit –<br />
chirurgie generalå, chirurgie plasticå, o<strong>ro</strong>-maxilofacialå,<br />
ORL, nu pot fi rezolvate cu meto<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>le specifice<br />
ale acestora. Conform datelor ce le <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>¡inem<br />
<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> la Centrul Na¡ional <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> calcul ¿i statisticå <st<strong>ro</strong>ng>medica</st<strong>ro</strong>ng>lå,<br />
în anul 2006, s-au înregistrat, ca ¿i în literatura<br />
<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> specialitate interna¡ionalå:<br />
– 40% anomalii congenitale cranio-faciale ¿i<br />
malforma¡ii ale urechii,<br />
– 35% tumori cranio-faciale – buza, cavitate<br />
bucalå, faringe, ochi ¿i anexe, piramida nazalå,<br />
maxilar mandibulå, urechi ¿i creier,<br />
oase ale masivului facial ¿i articula¡ii, piele<br />
¿i ¡esuturi moi, dintr-un total <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> 28.485 tumori<br />
maligne sau 37.829 tumori ale întregului<br />
organism, maligne ¿i benigne.<br />
– Mutilåri ale fe¡ei prin acci<st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng>nte <st<strong>ro</strong>ng>de</st<strong>ro</strong>ng> circula¡ie,<br />
muncå ¿i casnice (agresiuni interumane),<br />
arsuri.