DIMITRIE CANTEM1R - upload.wikimedia....
DIMITRIE CANTEM1R - upload.wikimedia....
DIMITRIE CANTEM1R - upload.wikimedia....
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
OPERELE<br />
PRINCIPELUt<br />
<strong>DIMITRIE</strong> <strong>CANTEM1R</strong><br />
PUBLICATE DE ACADEMIA ROMANA<br />
TOMUL VIII
PRINCIPELE <strong>DIMITRIE</strong> CANTEMIR<br />
...<br />
HRONICUL<br />
VECHIMEI A<br />
ROMA\O-MOLDO-VLAHILOR<br />
PUBLICAT<br />
SUB AUSPICIILE ACADEMIEI ROMANE<br />
DE PRE<br />
OBIGINALUL MANUSCRIPT AL AUTORULUL PASTRAT !INT ARCHIVELE<br />
PRINCIPALE DIN MOSCVA ALE MINISTERULUT DE EXTERNE<br />
DE<br />
GR. G. TOCILESCU<br />
MEMBRII AL ACADEMIEI ROMANE.<br />
CU UN PORTRET $1 DOUR' FACSIMILE<br />
BUCURESCI<br />
INST. DE ARTE GRAFICE CAROL GOBL" STRADA DhINEI, 16<br />
s-BoR ION ST. RASIDESCU<br />
1901.
PR ECUVNTARE.<br />
§ 1.<br />
Una din cele d'intaiii si mai statornice preocupári ale<br />
Academiel Romane a fost adunarea i tiparirea operelor<br />
Principelui Dimitrie Cantemir.<br />
Inca din anul 1869, ilustril de fericita memorie Alexandru<br />
Hasdeil. (1) si Episcopul Melchisedec (2) atrageati atentiunea<br />
inveIatei companii: ca in biblioteca Academiei de Teologie<br />
din lavra Sf. Sergiil de langd Moscva se afla manuscriptul<br />
in limba latina al operei Descriptio Moldaviae a lui Dim.<br />
Cantemir. In anul urmator, Academia de Sciinte din St.<br />
Petersburg trimitea Consulatului rusesc din Bucuresci, dupa<br />
intervenirea Guvernului roman, douè manuscripte ale aceleial<br />
scrieri,<br />
dupa care in 1872 regretatul A. Papiu Ilarian<br />
publica primul torn al operelor lui Cantemir sub titlu : Descriptio<br />
Moldaviae (3). Tref ani dupd aceea aparea tomul<br />
al doilea cu traducerea in românesce a Descrierd Moldaviei<br />
fäcuta de re'posatul Dr. Iosif Hodosiu, dupa textul ori-<br />
(I) Annalele Societalii Academice Romane, seria I, tomul I, p. 203.<br />
(2) Operele Principelui Demetriu Cantemiru, tomu I, Descriptio Moldaviae, ed.<br />
A. Papiu llarianu, Bucuresci 1872, pag. VIII.<br />
(3) Vecri nota precedentl.
VI PRECOVINTARE<br />
ginal (1); apol in anil urmatorl: tomul al treilea 0 al patrulea<br />
cuprinlénd Istoria Imperiulid Otoman: partea I, crescerea<br />
partea II, scdcierea lid, tradusa dupà editiunile englesa,<br />
francesa i germana, de acel4 regretat membru al Aca-<br />
demiei nóstre (2); 0, in fine, tomul al cincilea, partea I<br />
Evenimentele Cantacuzenilor fi Brdncovenilor ; partea II,<br />
Divanul lumel, dat la luminä prin ingrijirea reposatului G.<br />
Sion (3).<br />
In §edinta de la 25 August 1877, Societatea Academia.<br />
Romana, dup5. propunerea Sectiunil sale Istorice, a decis<br />
a-mi<br />
incredinta o misiune in Rusia pentru cercetarea, de-<br />
copiarea i colationarea manuscriptelor Principelui Dim. Cantemir,<br />
i altor acte i manuscripte Inca necunoscute privitóre<br />
la istoria nationala (4). Acésta era prima misiune sciintifica<br />
in strainatate organisata de Academia nóstra, i m'am silit<br />
(1) Operele Principelui Demetria Canterairu, tomu II. Descriel ea Moldaviei, Bucuresci<br />
1875.<br />
(2) Istoria Imperiului ottomanu, crescerea si<br />
scadei ea lui, cu note jdrie instructive<br />
de .Demetriu Cantemiru, Principe de Moldavia, traducere rornana de Dr.<br />
Ios. Hodosiu, Bucuresci 1876.<br />
(3) Operele Principelui Demetriu Cantemiru, tiparite de Societatea Academica<br />
Romana, tomu V, Partea I. .Evenimentele Cantacuzinilor si .Brancovenilor.<br />
Partea II. Divanul, publicate si insotite cu ua prefatia si unti glossariu de G.<br />
Sion, Bucuresci 1878. Divanul, retiparit dupa prima editiune din lai, anul<br />
1698, s'a dat name in redactiune romanésca, iar nu i in textul grecesc. Transcriptiunea<br />
s'a facut cu ortOgrafia sari modul de scriere provisoria adoptat pe<br />
atund de Societatea Academia, cu sistema adica etimologica, in caractere lipsite<br />
de semne diacritice, ceea-ce, dup. cum recunosca editorul insui, ce cu<br />
neputinta ca o transcriptiune a se 136t . face exact i lectorul nu va puté ceti<br />
unele cuvinte dupl rostul original al operel.,<br />
(4) Annalele Socielatii Academice .Romane, torn. X, sect. I. p. 29 30, 40 ; tom.<br />
XI, p. 26, p. 43 : Instfruc/iunile date de Delegaliune d-lul Gr. G. Tocilescu<br />
pentru misiunea sa in .Rusia. Cf. Annalele Societatii Academice, t. IX, p.<br />
21, 25; t. X, p. 15-18.<br />
;
PRECEIViNTARE VII<br />
,<br />
a o indeplin1, timp de patru luni de (Jae, ast-fel cum mi-a<br />
stat prin putintà (I).<br />
Voiu aminti. acl numal resultatele obtinute cu privire la<br />
Cantemir.<br />
In Biblioleca Archivelor princifiale din Moscva ale Ministerulta<br />
de Externe am ga'sit sae manuscripte Cantemiriane.<br />
Din acestea, manuscriptul Hroniculul vechimet a Romano-<br />
Moldo-Vlahilor 1-am colationat cu editiunea tipAritá in Iasi<br />
la 1837 , manuscriptele lstoria Ieroglificd, 661 fol, si Cornpendiolum<br />
universae Logices inslitutiones, 88 fol, le-am copiat<br />
singur, primul chiar cu literele cirilice si cu semnele originalului,<br />
l'asAnd ca manuscriptele Curanus i Historia Moldo-Vialzica<br />
sa fie in urrnA copiate. Cel d'al séselea manuscript:<br />
Dell'acrescimento e decadendza del' Impero Othomano<br />
osia epitome dell' Istoria Turca, tradotta in Italiano da<br />
Antioco Principe Cantemir, figlio dell' autore, cu annotazioni<br />
la dinsa, este traductiunea in italienesce a originalului latinesc<br />
pgstrat in Biblioteca Mus'eului asiatic din St. Petersburg<br />
si intitulat : Demetrii Cantemiri lzistoria incrementorum<br />
ague decrementorum Aulae Othomanicae, cu annotationes<br />
(1) Despre resultatele cercearilor nOstre la Odessa, Kiew, Moscva cu imprejurimi<br />
8 St. Petersburg, a se vedé cele doue' raporturi ce am presentat Academiei<br />
in t. XI, 45-74. In acelasi torn, p. 5, raportul Delegatiunii : (Cu mulramire<br />
venirn a ye aduce la cunoscint'a ca d-1 Gr. Tocilescu. . . s'a intors de<br />
acolo (din Rusia), cu un succes ce a intrecut asteptdrile ndstre.2. Cf. Raport<br />
asupra activitilla Academie% Ronaine cu ocasiunea serbdrd de 25 anY a existen/et<br />
sale, 1866-1891, de D. A. Sturdza, Secrelarul general al Academia .Romane,<br />
in Serbarea oniversard de la II f; Aprilie z8pr, Bucuresci 1891, p. 33:<br />
gCercearile d-lui Tocilescu ad fost réspldtite cu cel mai deplin succes. D-sa<br />
a descoperit un num'èr insemnat de manuscripte autografe ale lui Cantemir,<br />
cuprinclênd scrieri cu totul necunoscute pang atunci si documente prepse<br />
despre vieta lui in Rusia. 0 parte din aceste descoperiri ad fost publicate in<br />
Operele lui Cantemir editate de Academied)
VIII PRECUVINTARE<br />
ad (incrementa el decrementa) Historiae othomanicae, sub<br />
Nr. 51, 52 si 53.<br />
In Biblioteca Acaderniel leolog-ice din lavra Sf Serga,<br />
am descoperit alte patru opere ale Principelui Dimitrie Cantemir.<br />
Din acestea: Loca obscura in Calechisi, guae ab Anonymo<br />
Authore slaveno idiomate edita et Pervoe ucenie otrokom<br />
intitulata est, dilucidata autore Principe Demetrio Cantemirth,<br />
un volum in-4°, sub Nr. 227/568, pagine 247, si Sacrosanctae<br />
scientiae indepingibilis imago, tomus primus, quo<br />
comprehenduntur Theologophysices principia sacra authore<br />
Demetrio Principe Moldavo, un vol. in-4° sub Nr. 256/569,<br />
pagine 338, le-am copiat in intregime. Din loannis Baplistae<br />
Van-Helmont physices universalis doctrina et Christianae<br />
fidei congrua, el necessaria philosophia, un vol. in-4°, pagine<br />
820, am reprodus numai partile propril ale autorului<br />
roman. Cel d'al patrulea manuscript : Institutio Logices,<br />
id est de philosophiae instrumentali arte habitus, un volum<br />
in-4°, sub Nr. 308/567, pagine 293, contine de la pag. 1-74<br />
textul aceluiasi mic tractat de logica al lui Cantemir, de<br />
care am vorbit mai sus; iar de la pag. 74 pand la fine,<br />
tractatul de logical al dascalului sal Ieremia Cacavella sub<br />
titlu : Institutio logices ad mentem neotericorum philosophorum,<br />
care a re'mas necopiat.<br />
In Biblioteca Museului Asiatic din Petersburg aflardm, pe<br />
langa manuscriptele deja amintite (Historia incrementorum<br />
atque decrementorum Aulae Othomanicae, i Descriptio Moldaviae),<br />
alte done' manuscripte Cantemiriane, pe earl le-am<br />
copiat: Vita Constantini Cantemirii cognomenlo senis Mold.<br />
P. P. autore Demetrio Cantemiro Principe Moldaviae, 179<br />
pag. in-folio, si Collectanea Orientalia sail Principis De-
PRECIIVINTARE IX<br />
metrii Cantemiri, Variae schedae et excerpta e aulographo<br />
descripta, 54 foi, in-4°.<br />
In fine, deosebit de alte mid scrieri compuse probahil<br />
ocasional de Cantemir, ca: Panegiricul lui Petru cel Mare,<br />
Panegiricul Sf. mucenic Dimitrie Thesaloniclzianul, deosebit<br />
Inca. de Planul Constantinopolulzd ridicat de acela0<br />
Principe, precum 0 de portretele familiel Cantemiresci, am<br />
descoperit qi copiat in Archive le Ministerului de Externe din<br />
Moscva i din Petersburg, precum 0 in Archive le Senatului<br />
§i Sf. Sinod din Petersburg, un numér insemnat de documente<br />
continénd corespondenta lui Dimitrie Cantemir<br />
alte acte privitóre la dinsul 0 la epoca lui (1).<br />
Dintr'acest material aà de pretios, pus in intregime la<br />
dispositiunea Academiei nóstre, mult regretatul Al. Odobescu<br />
a dat la lumina in a. 1883, sub titlu: Operele Primcipelui<br />
Demetrizt Cantemiru fiublicate de Academia Romana,<br />
tomul al VI, Istoria lerogliflca, opera originald inedita,<br />
scrisd in limba romanerscd la 1701. Tipárirea s'a fácut insA<br />
in transcriere cu litere latine i dupd ortografia de atunci<br />
a Academiei, ortografie provisorie i care nu puteà da o<br />
transcriptiune pe deplin exactA a textului original. De asemenea<br />
In ace14 torn s'a publicat : Compendiolum Universae<br />
Logices institutionis, auctore Principe Demetrio (antemirth<br />
i Encomiun in I. B. Pan-Helmont et viriutem plzysices<br />
universalis doctrinae eius.<br />
Tot in a. 1883 a aparut tomul al VII-lea: « kita Constantini<br />
Cantemyrii cognomento senis, Moldaviae Principis,<br />
auctore Demetrio Cantemiro Principe Moldavo, ex autographo<br />
(1) A se ved6 inventariul documentelor, manuscriptelor, facsimilelor qi cgrtilor<br />
depuse la Academie odat5. cu raportul despre misiunea inea in Rusia, in<br />
Annalele Societatii Acaclemice, t. XI, p. 65-74.
X PRECOVINTARE<br />
aucloris» i
MUT VINTA RE XI<br />
piele, cu scOrte gróse, avênd pe una din ele armele Principelui<br />
imprese in aur (1).<br />
Manuscriptul pórtd urmaorul titlu (fila I):<br />
HRONICUL<br />
VECHIMEI A<br />
ROMANO-MOLDO-VLAHILOR<br />
TNTlif PRE LIMBA LATINIASCA IZVODIT,<br />
'TARA ACMIJ PRE LIMBA ROMANIASCA SCOS<br />
CU TRUDA §I OSTENINTA LTA<br />
<strong>DIMITRIE</strong> CANTEM IR<br />
VOEVODUL §I DE MO§IE DOMN A MOLDOVIT,<br />
§I A SVINTET RossIETII INPARXTIi CNTAz<br />
Iu Sand Peterburg<br />
ANNUL 7225<br />
1717<br />
Acesta este probabil insusi titlu ce autorul voià ca opera<br />
sa sá porte, in casul când se va tiprI, i de aceea 1-a si<br />
dispus ca atare (2). Data ins5. de '7225/1717 nu póte fi decat<br />
anul cand s'a inceput traducerea Hronicului din latinesce<br />
in romanesce, iar nu anul când ea s'a finit i s'a<br />
prescris, pentru cA in textul Hronicului ne intimpin5, cum<br />
vom vedé mai la vale, indicatiuni posteriOre acelei date.<br />
(1) Vedi armele rcproduse in josul portretului Id Dim. Cantemir din fruntea<br />
cartii de fat5..<br />
(2) Pe pagina 1 se cetesce urnatórea insemnare in limba rusdsc 5. facutä de<br />
sigur mai tardiil de catre bibliotecarul Archivelor din Moscva : 4Xpomnia Mon-<br />
Aanin u BaJniaxin commenuan line3eary A. Iianrerdupows Era Monitanenonis if 313116 in,<br />
1717 rivy», adeca *Chronica Moldovei i Terii-Romanesci compusä de Principele<br />
Dimitrie Cantemir in limba romandscI in anul 1717.>. Apoi cu altä man5. qi tot<br />
rusesce se aratal cä manuscriptul a fost daruit de care Consilierul aulic Banti-Kamenski.
XII PRECIIVINTA RE<br />
In gprecuvantarea», care urméza «prolegornenelor», autorul<br />
arata mai intaiti motivele ce 1-aii indemnat de a cornpune<br />
acésta opera, ca 0 Destriptio Moldaviae, 0 pentru<br />
ce pe arnandou6 le-a scris el mai intaiii in limba latina (1).<br />
«Inteacesta chip si no l. fiff-am lasat Pragmatia (lucrare) aéasta,<br />
supt maT lungl tacére ; insa inpinsl, ,si poftiti find de la unit prila/int<br />
streint, si mai cu didins, de la insotiri noastrd car/ taste<br />
Academia stiintelor de Berolin, nu numat odatei sau de doaa ort, ce<br />
de multe ort indemnatt, si rugatt find, pentru ca de incepdtura, nefmul,<br />
si vechimé Moldovénilor, precdt adevdrul pojeteste, macar cat de<br />
prescurt, sd-t instiintdm. Asijderer de lucrurile, carile in vremile stdpdnitorilor,<br />
din descdlecatul tariii Moldovel, cel veclzia, pand la vremile<br />
noastre s'or fi tamplat, de stare' si pusul loculul el; de asezdmantul<br />
aendut, bisugul pdmantulul, ocolitul hotaralor, si de allele,<br />
carile spre folosul vietii omenesa cautd; si Inc& si obicerele, legé,<br />
terdmoniile politicesti si besericesttri de alte carile spre orandutala<br />
si cinstesila omeniscd stetruesc, pre cat in putinta slabel noastre<br />
stiinta va fi, sd-t adeverim. Cu a pomenitilor dard pritatint indemnare,<br />
si cu a Academia in inveildturt luminatd, zic, a Berolinului<br />
poftire, cautatu-nf au a plini pravila, si. invatätura lui Platon,<br />
care poruncéste : Non solum nobis, sed et Patriae et amicis vivendum,<br />
adeca : nu numai pentru folosul nostru, ce si pentru a Patriii<br />
ceva A. slujim, si pofta prilatinilor kos a lash, sä nu ne aratam*.<br />
Tot acolo mai departe Cantemir arata timpul cand a scris<br />
latinesce cele doué opere ale sale, i cand a inceput sa<br />
prefaca Hronicul din latinesce in românesce (2) :<br />
55Cu dui ani mal denainte, &Pala kotdrard /dr& Moldova, cu tabld<br />
gheograficd, cit catd osirdie si trudd s'au putut, de plin, precum<br />
ni sd pare, s'au siruit. kijdere in anul de euran(l treent, lirenicul<br />
vechimet nimulut Moldovenese (in cariles tot numele Vlahilor<br />
sa cuprinde), de la vremile hif Avgust ChesarT, si maT pre urma<br />
(1) Editiunea de fatk pag. 178-179.<br />
(2) Editiunea de fatä, pag. 179-180.
PRECUVINTARE XIII<br />
de la Traian panä la inturnaré lul Dragos Voda din Ardial, la locul<br />
si la mosiia sa, pre cat maim si vrémé ni-au dat, desdviltvit l-am<br />
istorisit. lard intr'acest an, puind nedéjde In Dumnezaiasca agiutorinta,<br />
cules-am hronicul Moldova de la pomenitul Dragof Vod,<br />
pand la domnia lie pfdnild Vod, feCorul lzd Vasilie Vod... .insd<br />
acisti ate, find de not in limba ldtinfascd scrise, ,Fi alcdtuite, socotit-am,<br />
cd cu strtimbdtate, incd si cu pdcat va fi, de lucrurile noastz e,<br />
decita innainte, mat mit streinif, de cid at nogri sd ;rile. De care<br />
lucru acmu de iznoavd ostenintd lueind, din limba ldtinlascd fard,s1<br />
pre cer a noasti d romileascd le prefacem.x.<br />
Prin «acmu» din frasa de mai sus credem ca autorul<br />
intelege anul 1717, cand de sigur el a inceput traducerea<br />
Hronicului din latinesce in romanesce, traducerea fdcênd-o<br />
in Petersburg.<br />
Cuvintele pe cari intemeiem aceste afirmari ale nóstre<br />
sunt cele urmdtóre:<br />
I). «Annul 17170 si «Sanct Peterburg» figuréza, cum yecluram<br />
mai sus, in titlu chiar al operel manuscripte a Hronicului.<br />
II). Aceeasl data 1717 resultà si din urmatorul pasagiii<br />
aflator in «pridoslovie» si in «praefatio» a carp:<br />
«Asijderé vor aräta, precum anii niamului lor, de cat a altor<br />
niamuri Evropesti, cu multul mai multi, si virsta lor, de cat a multora<br />
mai matora, si mai véche sä fie, ca ceita ce inceputul annilor kr taste<br />
de la acesta innapot, cu *o mie ,cerse sute fi slice annt (1).»<br />
Iar in textul latinesc (2):<br />
«Etenim declarabunt, Moldovlachicae nationis annos, reliquis<br />
multo numerosiores, et aetatem illius multo provectiorem, caeterisque<br />
antiquiorem esse: utpote guru epochae suae, ab hinc retro, supra<br />
milk sexcentis, decemque annis, initiurn agnoscatd><br />
(1) Editiunea de fat5, pag. 24-25.<br />
(2) Idem, pag. 46.
XIV PRECUVNTABE<br />
Cantemir punend colonisarea Daciel de cdtre imp'eratul<br />
Traian in anul 107 dupA Chr. (1), daa. la 107 addogim<br />
cei 1.610 ani de mai sus, avem 1717, adecg tocmai anul<br />
care figur6z6 in titlul matiuscriptului.<br />
III). Avem dovecli procurate de insu0 Cantemir, cà primul<br />
volum al Chronicului latinesc «desavir0t istorisit» el il cornpusese<br />
la Moscva, iar traducerea in ronAnesce o Meuse<br />
in Petersburg.<br />
Inteadev6r, iatà ce ne spune autorul la inceputul cap.<br />
IV din cartea IX:<br />
eMdrturisesc cititoriulu, cd cand scrilam Ilronicul nostru la Mose,<br />
unde cdrtile de trtabd incd tot sint rdri; afiandu-ne, pe Bonfin Istoricul<br />
(carile Intre totI scriitorii, pentru lucrurile UngurestI mai cu-<br />
rat, si maI credinéos sä are) la mânä a ave n'am putut ; ... Iard<br />
acmu and de iznoavd din Ldtinesc, in limba Romane'scd I am prefdcut,<br />
nu nurnd Bonfin, ce i altii cAtl-va Istorid la manA viindu-ne,<br />
IT-am InfAtosétu cu Hronologhiia 1u Rictiol, etc.» (2).<br />
Ast-fel Cantemir qicênd:
PRECUVINTARE XV<br />
nicul Romano-Moldo-Vlachilor a fost scris in limba romdndscd<br />
la inceputul anului 1'71'7 in Petersburg.<br />
Prin urmare admiténd eh traducerea in românesce a Hronicului<br />
a inceput a se face in a. 1717, urméza din pasagiul<br />
citat mai sus al lui Cantemir (1) : a) ca opera sa Descriptio<br />
Moldaviae, sail cum o numesce el «hotarn.rea taral Moldovii<br />
cu tabla gheografica», a fost scrisa de autor (
.<br />
XVI PRECIPANTARE<br />
§ 3.<br />
Daca insa traducerea Hronicului a inceput a se face in<br />
a. 1717, nu urméza ca tot in acest an ea a si fost terminata.<br />
Din contra, gasim dovedi chiar in Hronic ca autorul<br />
a lucrat la dinsa in curs de mai multi ani si a cornpletat-o<br />
cu note marginale pand la finele vietil sale.<br />
Ast-fel, in «Prolegomena» din cartea I, cap. III, cetim cele<br />
urmatóre : (1)<br />
a... In scurt atAta tall cuprinde Dachila mMuroasa, cat la anul<br />
trecut la pace Intre Nemti si Intre Turci la Pazarovti, fäcut5, au<br />
luat Chesarul, de la Sultanul turcesc v.<br />
Pacea de la Pasarovit incheiându-se la 21 Iu lie s. n. 1718,<br />
urméza ea pasagiul de mai sus n'a putut fi scris de Cantemir<br />
decat in anul 1719. Cel putin el nu figuréza in manuscript<br />
ca nota marginala, ci face parte din insusi cuprinsul<br />
textului. Acésta ne autorisa a admite ca diacul, transcriind<br />
conceptul sail izvodul lui Cantemir, a introdus chiar<br />
in text frasa mentionata, daca presupunem ca in acel concept<br />
ea figura ca insemnare marginald facutd in anul 1719,<br />
iar nu ca facea parte din insusi textul conceptului.<br />
Mai departe : Insciintarea «care cititoriu» ce vine imediat<br />
dupa «Praefatio» si inaintea «Catastihului istoricilor, gheografilor,<br />
poeticilor,» etc. a fost scrisa dupg ce primul volum<br />
al operei fusese deja terminat si gata de a fi dat la<br />
tipar. Acesta resulta in chipul cel mai neindoios din cuprinsul<br />
acelei insciintari, care se afla in manuscript scrisa cu mana<br />
proprie a autorului si suna ast-fel (2).<br />
(1) Editiunea de fatà, p. 69.<br />
(2) Editiunea de fats, p. 49-52.
PRECU VNTA RE XVII<br />
cFost-au dara gandul, i nevointa noastra, ca tot trupul Hroniculut<br />
acestufa, in doaa tomur l(adecA carfl mad) sa-1 inpartim. Dect<br />
tomul din/di (pe carile Liz éastd data' vi-1 ddruirn) sä se numasca<br />
Hronicul a Vechimit-Romano-Modovlachiii, carile Incepand de la<br />
descalecatul Dachfil cu Romani, adecA de la TraTan Marele inpArat,<br />
si de la annul DomnuluT si MantuitorTuluT nostru Is. Hs, 107, cursul<br />
istoriii, para däpä prada luT Batie Hanul tAtarasc i 'Ara la inturnaré<br />
luT Dragos Voda In tara Moldova, si luT Radul Voda. Negrul<br />
In tara Munteniasca, care s'au tamplat, pre la annul de la Hs.<br />
1274 duce, lard al cloud tom Taste sä IncepA de cand curatindu-sa<br />
locurile acésté de Marl', si de toate nApazile altor varvarT, i precum<br />
zisAm, pomenitil Domni Intorcandu-sA pre la locurile lor din bejeniile<br />
ArdlaluluT, cu deosabite titluri a Domnilor de Moldova, si a<br />
Domnilor MuntenestI, a sa vesti au inceput, i sA tragA randul annilor,<br />
i pOvesté Domnilor, pana la vremile noastre; ,si asa inpreund<br />
pe amandoalt pdrtile Istoriii,la typa;iii sd le ddm. Ce aéasta dupa<br />
gandul nostru a savarsi, precuin zisärn, cate-va InpiedecAturT Inna-<br />
inte esindu-ne, catrA carile acmk i slujba senatoriii numai tusuré<br />
addogiindu-sd (cad nevoile de casä si private, asésT nicil le mai<br />
pomenim), nT-au cautat vrémé lucruluT a muth ca cand Dumnazau<br />
ar tnvoi, i slabe puterile cu gandul ni s'ar potrivi, i acéia a istoriii<br />
parte, la doritul savarsit sa ducem ... In Castel datd dard tomul<br />
al doili incd nesdvirsit find, socotit-am, Ca cu ageptari aceit<br />
pdrft, ageptarer stiintit lucrurilor, carik intr'aCasta sd cuprind, mal<br />
mull sd nu prelungim. Ase omenitilor, si Tubitilor sympatriotT,<br />
fiete carile, a adeverintiT istoricestI Tubitoria, de aCastA data, cu<br />
acest dint& a Istoriit noastre tomos, in vréme de odihnä (pre care<br />
dé-o cel ce pre Heruvimi, i Serafimi sa odihnéste) zabovindu-va,<br />
cu noT netrébniciT Inpreuna, pre cela carile toate darurile céle de<br />
savarsit de sus, de la Parintele luminilor a purcéde pricinéste, rugatT<br />
pentru ca sa bineInvoTasca, si pre celalalt tomos a istoriii a sAvarsi,<br />
sa ne Invrednicim, i<br />
mai curlind cu mU'locul halcotypulut tuturor sd<br />
se ob,stlascd.<br />
In ce an a scris Cantemir ac6sta insciintare catre cetitorl,<br />
se vede din cuvintele sale: «acmii §i slujba senatoriii<br />
II<br />
si
XVIII PRECtIVINTAR8<br />
numal fusuré adaogandu-saD. Principe le roman a fost inaltat<br />
de Imp6ratul Petru cel Mare la rangul de Consilier intim si la<br />
functiunea de Senator in cjitia de 22 Ianuarie 1721 (1). Decl<br />
numal in acest an textul românesc al Hronicului vechimei a<br />
Romano-Moldo-Vlahilor fusese definitiv incheiat i prescris.<br />
In cartea IX, capul II, adeca in penultima carte a operel,<br />
gasim confirmarea acestei conclusiuni: anume acolo unde,<br />
in dreptul cuvintului Pdrta de fier sail Derbend, se afla scrise<br />
la margine cu cernéla diferita de cum e scris textul i cu<br />
propria mand tremuranda a autorului urmatórele (2): «pe<br />
card la anul 1722 cu Inchináciune, Inparatul Peter Alexievici<br />
cu cate-va alte cetati pe marginé marif Caspil pana la tara<br />
Ghilianulul supt stapaniré sa o au adus.D De asemenea,<br />
putin mai jos, unde se mentionéza in text Ccimpii Capaacului,<br />
se citesce alta nota pe margine scrisa de aceeasi mamà<br />
tremuranda i cu aceeasi cernelà, deci in acelasitimp cu cea<br />
de sus: «Tragu-sa campif acesté din apa Donului pana la<br />
Hina, trecand peste apa Volgal alaturé cu Uzbecul, fie care<br />
campii dusu-ni-au vrdmd i pe noi a-i vidd.» (3) Aci neapérat<br />
Cantemir se refera la expeditiunea lui Petru cel Mare<br />
intreprinsa in Persia de la 5 Maiu 'Ana la 5 Noemvrie 1722.<br />
In cursul acestei expeditiuni Principele roman, bolnavindu-se<br />
forte greil, era aprópe sa mórd. Numal cu mare greutate<br />
a putut el a se intórce acasä la mosia sa Dumitrovca, la 19<br />
Martie 1723, unde, la 21 August acelas1 an, sl-a i dat obstescul<br />
sfirsit in virsta abia de 49 ani (4).<br />
(1) Pojtocaosie Kan3el Itairreimposs, pag. 298. 11iinsid, Notationes quotidianae,<br />
mss. in copie in Biblioteca Academiei Romane.<br />
(2) Editiunea de fatä, p. 438 corespundetóre fuel 277 r. din originalul manuscript.<br />
(3) Editiunea de fatal, pag. 438.<br />
(4) Popuome Emelt Karmic:Tom, p. 311.-11iinski,<br />
Notationes quotidianae;<br />
L. N. Maikow, in Russkaja Starina, 1897, pag. 68.
PRECUVINTABE XIX<br />
Prin urmare cele douè note marginale n'au putut fi scrise<br />
decat dupà luna Martie 1'723 (1), cand manuscriptul Hronicului<br />
find dep prescris si póte silegat, ele nu-si puteail gasi.<br />
loc in textul operei, si de aceea a trebuit sa fie scrise pe<br />
margini.<br />
0 dovada in fine ca manuscriptul nostru a fost copiat<br />
cel putin in parte, (de la fila 25 292), de pe «izvodul»<br />
lui Cantemir de cdtre «un diac nedeplin stiutor orthografiii<br />
romanesci», ca autorul revisuise, indreptase si completase<br />
in patru rinduri acest manuscript si cd el nu perduse Inca<br />
speranta de a-I vedé tipdrit, este urmatórea insciintare autografa<br />
a lui Cantemir scrisd pe o fóie deosebita ce am gasit-o<br />
in manuscript si pe care o reproducem si in facsimile (2):<br />
g Omenite cititoriule de al patrulea rand Taste acmu cu acest de<br />
pre urma, de am cercat greselele acestii trude a noastre, unele ale<br />
noastre lara altele si mai multe ale diacului carile au scris-o de pe<br />
izvodu nostru; diacu darl fiind nedeplin stiutoriu orthografiii roma,<br />
nesti, multa truda ni-ail dat cum sa cade a o indrepta, si pote<br />
Inca In multe locuri sa o fim trecut cu vidéré, ce nedejduim ca la<br />
Indreptare typografiei (de va vre Dumnazäu pana la acéia vréme<br />
sä ne lase cu suflare) toate sä s(ä) Indreptéze. Asijdere In multe locuri<br />
va vide cititoriul cä la une marturiT pomenim de numele istoricului,<br />
Tara la ce carte, sau la ce cap anume nu insämnam, ce si aeasta<br />
cu graba silindu-ne, cand culegem marturiile din scriitori uitam a<br />
insamna si capetele In carile sa scriu acéle marturii; Insä in buna<br />
credinta Il adeverim, cä la acel autor acéle marturii, precum le Insamnam,<br />
negresit asé le va aft. farà mai mult ce vom fi gresit, te<br />
poftim ca cu lina, si blanda inima sä Indreptéze, si sa tocmasca.<br />
Tara mai mult sa adauga, sau sa scada poftim sa nu indrdznesca ).<br />
(1) De asernenea probabil tot atunci s'a scris si nota marginala de la pag. 466<br />
din edit. de fatal, in dreptul cuvintelor a Tatarai ce le died Comanl: cacegé sdnt<br />
acmu Tdtaral card .rd cldamd Cobani .<br />
(2) Facsimilul II.
XX PRECUVNTARE<br />
Acésta insciintare de sigur c'a fost scrisa de Cantemir<br />
in ultimele luni ale vietil sale, cand pare-se ca presirntia desnodamintul<br />
fatal, cad Vice nefericitul Principe cde va vré<br />
Dumrdizau pAnd la aceia vréme (adeca a tiparirii operei) sã<br />
ne lase cu suflare.»<br />
§ 4.<br />
Dupg m6rtea lui Dimitrie Cantemir scrierile sale manuscripte<br />
saB<br />
imprdstiat. 0 parte a rémas in mânile fiului sèii<br />
Antioch, de la care profesorul i academicianul Bayer le-a<br />
imprumutat spre a le copia : sunt copiile manuscripte ce se<br />
pastréza in Biblioteca Museului Asiatic din Petersburg si<br />
despre cari am amintit mai sus. Alta parte a trecut in posesiunea<br />
lui erban (Serghie) Cantemir, fiul lui Dimitrie, care<br />
Serban murind in 1780 si biblioteca sa vinclendu-se prin licitatiune<br />
publica, Nicolae Bantis-Kamenskii, un stranepot despre<br />
mama al lui Dim. Cantemir, a cumpérat sése opere manuscripte<br />
ale lui Cantemir i le-a ddruit in a. 1783 Archivelor<br />
principale din Moscva ale Ministerului de Externe, unde se<br />
Ark' pAna astacli (1). Intre aceste manuscripte figurdza i Hronicul<br />
vechimei a Rornano-Moldo-Vlahilor, despre care Ban-<br />
(1) Pe fie-care din cele ése manuscripte aflam insemnat cu nAna proprie a<br />
lui Banti-Kamenskii: anul 1783, cA.nd s'a calcut donatiunea. Aà pe prima filà<br />
in josul titulaturii manuscriptului Hronicului Romano-Moldo-Viahilor se cetesce<br />
urmAtdrea insemnare in limba ruséscg. : cItintra ciii noAapena BI, MOCKOBCHoll time-<br />
Tpaurnati Itcouieriit apxium or mioopuaro Contramta HIIK0.11aff Baumura Rotateicaro<br />
1783 rcga,* adecä aCartea acésta s'a clgruit Archivel Colegiului Trebiler din<br />
afar5. din Moscva de dire Consilierul aulic Nicolae Bant4-KamenskiI, in a.<br />
1783*. VeqI Haropin o BCF13H11 ii At.itaxi, ICHH3F1 Hoaffrarrrnua liarreimpa, Moscva<br />
1783, pag. IV qi P. 313 cu nota ; cf. i E1131111 Hutconate HItconaortril Barabluta<br />
Hamenercaro, P. 58-59, Moscva 1818.
PBECOVINTARE XXI<br />
ti-Kamenskil Vice (1) ca I-a ddruit cu speranta ca p6te<br />
cine-va cu timpul se va gasi ca sa-1<br />
traducd i sa-1 publice<br />
in limba rusesca. Kamenskii reproduce in cartea sa (2) numai<br />
prefata scrisa latinesce din Chronicul lui Cantemir, pe<br />
care o da 0 in traducere rusésca. Acésta prefata este tot ce<br />
vècluse lumina, din insemnata opera a strdlucitului Principe,<br />
'Aná la editiunea Iepna din a. 1837.<br />
§ 5-<br />
Cat despre manuscriptul latinesc al Chronicului se crede<br />
ca a perit in marea Caspica cu prilejul expeditiunii de la Derbent,<br />
in anul 1722, odata cu multe acte i scrisorl de ale<br />
Principelui §i cu douse opere ale sale : una intitulata : De statu<br />
politico aulae Othomanicae saü Istoria Mahomedanilor din<br />
vremea mincinosului prooroc Mallomel fidnd la primul lmfierat<br />
al Turciel. scriere latinesca inceputa la Constantinopole<br />
§i terminata la St. Petersburg in anul 1716 (3), 0 a<br />
doua : Catechism compus de Cantemir in limba persona, §i din<br />
care se tiparise deja in cursul expeditiunii prima c6l5. §i<br />
se trimisese Stintului Sinod din Petersburg, spre aprobare (4).<br />
Este adevérat ca in Biblioteca Archivelor principale din<br />
(1) HerOpH1 0 Hill31111 ii Ataarr, ICHH3H 1CoHuraurima liairremnpa, p. IV : . ... «Ho<br />
email man Ha MomacHoarb H31,103 pyaormea ocTaAacb, i ow:Ha Ha coxpaHeme as<br />
MocHoBegoit ApXHE11, HO1Heri11 HHompaHHEars Aim Ha '1151%, ,ITO tamer'. 61,mb co<br />
apemenan, 11 Ha Haulms 113)1aCTCH 573131030>.<br />
(2) Heropiff o HCH3HH H braxa EHH3/1 ICormaHTHHa Raureampa, p. XXXI. Reproducerea<br />
se face cu omisiunea paginel 29 i a celor 27 rindurI din pagina urmatóre<br />
a editiunii de fafa, cum qi a ultirnelor 8 rindurf din pag. 48.<br />
(3) Mitropolitul Eugenie, Cuonaps pyeerunts cskeruirr, nneaTenelt, torn. I,<br />
Moscva 1845, P. 264; Dimitrie Bant4-Kamenskil, op. cit., p. 313, 314.<br />
Idem, Czonapa perouammaTnha amikeit Pyccaott 30M2IH. gam Tpena, Moscva 1836,<br />
p. 34-42. Nota biografic6 din Colleaanea Orientalia (Op. Cantem., t. VIE, p. 4 ).<br />
4) Nota de la 1725 in ms. Collectanea Orientalia.
XXII PRECUViNTARE<br />
Moscva se pastréza, sub No. 205, un manuscript in-folio,<br />
96 fol, scris curent cu propria mama a lui Cantemir si intitulat<br />
Historia Moldo-Vlachica. Acest manuscript, daca nu<br />
este insusi originalul latinesc care servise lui Cantemir la<br />
prefacerea in românesce a Hronicului, dar de sigur este conceptul<br />
acelui original (1).<br />
Spre a ne face o ideie sumard despre continutul manuscriptului,<br />
reproducem mai jos titlurile capitolelor carl cornpun<br />
intrdga opera:<br />
HISTORIA MOLDO-VLACHICA.<br />
Praefatio.<br />
Cap. 1. De antiquis Daciae limitibus.<br />
Cap. 2. De antiquis Daciae regionibus.<br />
Cap. 3. De nomine et origine Dacorum.<br />
Cap. 4. De Dacico regno antequarn a Romanis delerentur (sic 1).<br />
Cap. 5. De expeditione Ulpii Traiani Imperatoris contra Decebalum<br />
regem Dacorum et Dacorum extirpatione.<br />
Cap. 6. Proponuntur diverse authorum (sic 1) opiniones de hodierna<br />
communi Valachorum gente.<br />
Cap. 7. Authorum testimonia de coloniis Romanis a Traiano in<br />
tota Dacia locatis proferuntur.<br />
Cap. 8. De secunda opinione eorum, qui volunt Valachos a duce<br />
Flacco ita fuisse vocatos.<br />
(1) Bantis-Kamenskii, desl admite cg. originalul latinesc al Hronicului Cantemirian<br />
perise in marea Caspid. la 1722 cu ocasiunea unei furtunl, insa observä<br />
(op. cit., p. IV) ca la vinderea bibliotecii Principelui Serghie Cantemir,<br />
s'ad<br />
gAsit cite-va caiete concepte (ciorne) ale luI Dimitrie Cantemir scrise in<br />
limba Iatinä cu nn'ana proprie a autorului esi cad compun traducerea moldovenéscg<br />
a acelei istoril. Aceste caiete sunt date spre pa.'strare la Archiva Ministerulul<br />
Afacerilor Straine din Moscva.n Aci de sigur este vorba de mannscriptul<br />
Hisloria .111Oldo-Vlacitica.
PRECOVINTARE XXIII<br />
Cap. 9. De eorum opinione, qui prorsus negant Valachos esse a<br />
Romanis oriundos.<br />
Cap. 10. De opinione illorum, qui Valachos Italos aut Romanos<br />
esse consentiunt quidem, sed quomodo in Daciam pereraverint, se<br />
nescire fatentur.<br />
Cap. 11. De opinione illorum, qui volunt Valacham gentem neque<br />
a Flacco neque a Trai[a]no in Daciam introductam, sed multis<br />
seculis postea ex Italia primum in Transylvaniam ac inde in utramque<br />
Valachiam accessisse.<br />
Cap. 12. Ex quo fonte tam putidus fabule emanavit (sic). latex.<br />
Cap. 13. Quomodo ex vera historia de Ladislao et Bela regibus<br />
Hungariae Symeonis fabula de latronibus Romanis in auxilium regi<br />
Ladislao missis fuit conflata.<br />
Cap. 14. De opinione illorum, qui concedunt quidem colonias<br />
Romanas in Dacia collocatas, sed easdem alios imperatores iterum<br />
revocasse.<br />
Finis primi libri.<br />
Proponuntur due propositiones cap. 2. (sic 0.<br />
Cap. 1. Prooemium.<br />
Cap. 2. Proferuntur testimonia authorum chronologice Traianum<br />
imperatorem Romanas legiones et cives Romanos per totam Daciam<br />
collocasse.<br />
Cap. 3. Confirmatur Traiani colonias ab illo tempore usque ad Aurelium<br />
Aurelianum Daciam incoluisse.<br />
Cap. 4. Monitorium authoris.<br />
Cap. 5. Confirmantur coloniae Traiani<br />
que ad Constantinum Magnum.<br />
Cap. 6. Confirmantur coloniae Traiani<br />
Magno.<br />
Cap. 7. Idem confirmatur sub imperio<br />
Cap. 8. Confirmatur idem ab Iuliano<br />
dosium seniorem.<br />
in Dacia ab Aureliano us-<br />
in Dacia sub Constantino<br />
filiorum Constantini Magni.<br />
Apostata usque ad Theo-<br />
Cap. 9. Proponuntur quaedam res Gotthicae ad rem Dacicam<br />
pertinentes.
XXIV PRECUV1NTARE<br />
Cap. 10. Idem confirmatur a Theodosio seniori (sic !) usque ad<br />
Attilae irruptionem.<br />
Cap. 11. Proponuntur quaedam res Hunnicae, quae ad Dacicas<br />
pertinent.<br />
Cap. 12. Confirmatur Daciam sub Romano irnperio fuisse sub<br />
Attila et usque ad Iustinianum imperatorem.<br />
Cap. 13. Confirmatur sub Iustiniano Romanos Daciam incoluisse.<br />
Cap. 14. Iustinus.<br />
Cap. 15. Confirmatur idem a Constantino Pogonato, ubi meta Dacia<br />
mentionis apud Graecos scriptores (sic !).<br />
Cap. 16. Seculum quo de Daciae rebus multa fit apud Graecos<br />
scriptores mentio.<br />
Cap. 17. Exemplaris opinio authoris super silentium et narrationem<br />
historicorum (rupt).<br />
Cap. 18. Confirmatur Romano-Dacos sive Valachos post silentii<br />
seculum sub Constantino et Irene in Dacia extitisse.<br />
Cap. 19. Confirmatur Romanos in Dacia vixisse sub hisce ternpestatibus<br />
ex aliis scriptoribus.<br />
Cap. 20. ldem confirmatur a Romano Constantini Porphyrogeniti<br />
filio usque ad (sic I).<br />
Finis libri secundi.<br />
Cap. 1. Prooemium.<br />
Cap. 2. Confirmatur Dacorornanos sive Valachos in Dacia vixisse<br />
sub Isacio Angelo.<br />
Cap. 3. Idem continuatur ex pritno Isacii cum Blachis bello.<br />
Cap. 4. Idern confirmatur ex secundo Isacii cum Valachis bello.<br />
Cap. 5. Idem confirmatur.<br />
Cap. 6. Idem continuatur sub imperio Alexii Angeli.<br />
Cap. 7. Initium dorninii Ioannis, a quo descendit familia principurn<br />
utriusque Valachiae unde omnes principes tam Moldaviae<br />
quarn Transalpinae in suis titulis semper Ioannes scribi solent.<br />
Cap. 8. Idem confirmatur ex foelicibus Ioannis proeliis contra<br />
Latinos.<br />
Cap. 8. (sic). Idem continuatur sub sub (sic 1) Theodoro Lascari<br />
imperatore Graecorurn.
PRECUVINTABE XXV<br />
Cap. 9. Dubia quorundam authorum de Ioannis Bulgariae principis<br />
relatio (sic), qua confundere videntur Ioannem principem Valaehorum<br />
et Ioannem principem Bulgarorum.<br />
Cap. 10. Idem confirmatur de transmigratione Valachorum ad<br />
suos populares in Transylvania (sic).<br />
Cap. 11. Idem confirmatur usque ad annum 1266, a quo Moldavorum<br />
Muntanorumque annales Valachorum dominium in Dac. principatus<br />
distinctos de rebus his fusius scribunt.<br />
Cap. 12. De separatione Valachorum dominii, quod sub Ioanne<br />
Alexio uno corpore constabat, in duos Moldaviae et Montaniae princi<br />
patus.<br />
Cap. 12 (sic). De antiquis et hodiernis Moldaviae et Montaniae<br />
nominibus.<br />
Cap. 13. De provinciis Valachicae gentis, in quibus hodie habitant.<br />
Finis libri 3.<br />
Comparand titlurile acestor capitole cu cele corespun46tore<br />
din Hronicul Romano-Moldo-Vlahilor ajungem la conclusiunea<br />
cà textul romanesc, departe de a fi o simpla traducere<br />
a originaluldi latinesc, este o compunere noud, cu<br />
mult mai completä i cu totul alt-fel impartita deck textul<br />
sumaric ce ni s'a pastrat in Historia Moldo-Vlachica (1).<br />
(1) 0 comparatiune cu tabla de materie a Hronicului invederéz 5. qi mai bine<br />
acésta. Ast-fersa se compare:<br />
liber I: cap. 1 textul<br />
0 2 a<br />
3<br />
4 0<br />
5<br />
e<br />
6 a<br />
latinesc cu editiunea de fata. pag.<br />
a a 0<br />
a a a<br />
a a 0<br />
a D a<br />
a a ,<br />
62<br />
66<br />
70<br />
75<br />
80<br />
109<br />
a 8 a * 118<br />
a 10 a a 126<br />
a 11 0 ? 135<br />
12 a a a 139<br />
a 13 a a a a 144<br />
a 14 a a * v 150<br />
_
XXVI PRECOVINTARE<br />
§ 6<br />
Vine acum cestiunea despre manuscriptele existente ale<br />
Hronicului vechimel Romano-Moldo-Vlahilor.<br />
Este sigur cà afara de manuscriptul românesc al Hronicului<br />
ce se pAstrézd in Archive le de la Moscva, a mai<br />
existat un alt manuscript al ace1ui4 Hronic, pe care istoricul<br />
Engel il ve'cluse pe la a, 1800 in biblioteca Seminariului<br />
din Blaj bine conservat. Despre acest codex vorbesce<br />
Samuel Clain in trei scrisori ale sale adresate lui Engel. In<br />
prima (din 14 Maiti 1801) dice cA manuscriptul fusese cumpérat<br />
cu vre-o 70 ani mai innainte, aded. pe la 1730, de<br />
liber II: cap. 2 textul latinesc cu editiunea de fatal. pag. 153<br />
s 3 s s 181<br />
* 4 s s 181<br />
s 5 * 220<br />
* 6 s s 237<br />
s 7 s * 247<br />
8 s s * 251<br />
9 s 259<br />
s 10 s 9 275<br />
s 11 s s 277<br />
s 12 , s 279<br />
* 13 s > 314<br />
14 9 > 326<br />
s 15 s » 336<br />
18 s s s 348<br />
s 19 s * * 359<br />
20 s 9 9 368<br />
liber III: , 2 s s 395<br />
s 3 s s s 402<br />
4 * s. 404<br />
6 s s s 410<br />
7 s i 412<br />
s 8 s s s 423<br />
s 8 * 9 9 433<br />
* 10 s » 435<br />
s 11 D 9 * 461
PRECCIVINTARE XXVII<br />
chtre loan Clain, Episcopul de Fhghras (1729-1751), de la<br />
un neguthtor din Viena, care-1 adusese dintr'o calètorie a<br />
sa la Petersburg. In a doua scrisóre (din 4 August 1801)<br />
el afirmh, de sigur greqit, cà opera a fost scrish mai Anthiii<br />
ronihnesce i apol a fost tradush in latinesce ; in a treia<br />
scrisóre in fine (din 12 Martie 1802), ClaM comunich continutul<br />
manuscriptului, despre care clice ea este opera lui Cantemir<br />
i càa fost scris in Petersburg (1). Manuscriptul nu<br />
se scie insh astdcli ce a devenit; dar in proprietatea «Biblio-<br />
(1) Johann Christian von Engel, Geschichte der Moldau und Walachei, I Th.,<br />
pag. 26-27 : sAlte und neue Geschichte von Dacien, ein grosses Buch in-folio<br />
in moldauischer Sprachc. Eben dieses Buch in lateinischer Sprache meldet<br />
der Biograph sey in dem Kaspischen Meere verloren gegangen. Von dieser<br />
Handschrift, welche ich selbsi in Blasendorf im 7. .r800, in del dorligen Klosler-und<br />
Seminarialbibliothek gesehen habe, meldet mir Herr Samuel Klein, Basilik<br />
aus Blasendorf, von dessen Verdiensten urn die walachische Sprachkultur<br />
und Geschichte weiter unten die Rede mit mehrerrn seyn wird : DContinet<br />
limites antiquae Daciae; item genies, quae inhabitarunt Daciam ; deinde bella<br />
Romanorum cum Dacis, et Romanorum ibi continuam habitationem; tandem<br />
Valachos modernos ostendit esse reliquias antiquorurn Romanorum. Ad ternpora<br />
vero Principum Moldaviac aut Valachiae non pervenit. Ideo de Radu Negro<br />
specifice nil habet; suum namque opus in Joannitio rege Bulgarorum et<br />
Vlachorurn finit. (Schreiben von 12 Mdrz 1802)).<br />
aUeber den Blasendorfer wohlbehaltenen Codex selbst aussert sich Hr. Klein<br />
folgendergestalt : aSignifico, opus Cantemirianum de Dacia scriptum fuisse lingua<br />
Moldavica, et ideo non versionem, sed originale ipsurn me habere puto ;<br />
hoc autem inde colligo, quod scriptum, quod prae manibus habeo, ante 70<br />
annos Viennae acquisivit Patruus meus Episcopus Fogarasiensis Joannes L,<br />
B. Klein de Szád, a quodarn Negotiatore, qui Petropoli fuerat, ubi ipsurn opus<br />
est scriptum. Deinde totus in eo est auctor, ut probet, Romanos a tempore<br />
Traiani permansisse in Dacia, modemosque Valachos Romanorum esse reliquias<br />
et hoc opus pro Valachorum instructione scripsisse testatur: ergo debuit<br />
lingua ipsis nota scripsisse.D (Schreiben vom. 14 May 1801.) sHoc opus Cantemir<br />
lingua Moldavica scripsit, postea vertit in latinam; sed latinurn exemplar<br />
in Mari Caspio periit. Ergo bene dixi, durn scripsi, me ipsurn autographum non<br />
versionem habere, maxime cum hoc m(anu)s(crip)tum habeam ab hornine, qui<br />
illud Petropoli attulit, ubi etiam scriptum est, ut in ipso opere afferitur.D<br />
(Schreiben yam 4<br />
Aug. 1801.))
XXVIII PRRCOViNTARE<br />
tecii §c6lelor din Blaj» unde sunt adunate rèrn4ite1e bibliotecil<br />
fostel mandstiri Sf. Treime din acel ora, se afld<br />
sub Nr. 861 un foliant legat inca din secolul trecut in table<br />
de lemn imbracate cu piele, avend pe cotor inscriptiunea<br />
impresä cu litere de tipar : HISTORIA SEV RES GESTAE<br />
NATIONIS VALACHIC AE, iar in launtru este scris cu litere<br />
latine de rinduitorul bibliotecil de la 1850, pe a doua<br />
fila.: «Fragmentu dein Istoria lui Cantemiru». Patin mai jos<br />
pe acee4 pagina, cu alt-fel de cernéld §i cu aka. mana:<br />
«Vecli Iarcu la 1835». Acéstà notare provine cu siguranta<br />
de la venerabilul Canonic din Blaj, I. M. Moldovanu, care<br />
intr'o scris6re din 24 Martie 1870, adresata lui Papiii. Ilarian<br />
(1) cu privire la acest manuscript, ii comunica: D. Cipariu<br />
mi-a spusu, cumu ca l'a vediut odiniora tiparitu si se<br />
fia ocurendu si in repertoriulu d-lui Iarcu. Nu dau in pripa<br />
de acesta carte, si dein acesta causa nece potu nota anulu,<br />
la care ocure». Gasind probabil in urmà cartea lui Iarcu,<br />
profesorul Moldovanu a notat anul.<br />
Dupà fila pe care se af15. aceste insemnari urmdza 20<br />
file albe, iar dupà ele vine textul care are drept prima numerotatie<br />
de pagina 7, i merge ast-fel 'Ana la 608, dupd<br />
care urmdz5. alte 48 file albe.<br />
Motiiiul acestui fel de numerotare este cá manuscriptul incepe<br />
la acea pagina 7 direct cu urmatórele cuvinte 0 fail<br />
nici un titlu, ba incepe cu trel sferturi de cuvint: «[O]nuturf,<br />
inguste le socotim ale Dachiii, cu condeiulii trecandu-le<br />
lasamil pre cititor sa cerce la Bonfinio carele toate noroadele<br />
ce mai nainte15.cula in Dachiia pre anume le (lice» etc.,<br />
adeca incepe cu parte din cap. III al prolegomenelor, care<br />
(1) PAstratO. in Biblioteca Acaderniel Romane.
PRECUVINTARE XXIX<br />
in mss. de la Moscva sung ast-fel, luand frasa de la inceput<br />
: aInteacesta dara tract a tot trupului Dachiii multe<br />
naroade la istorici sä pomenesc lacuitori, asé in multe tari<br />
sa sa fie fost despartit putem socoti, insä nail pe c6le mai<br />
midi tari, carile ca niste linuturl le socotim a Ddchiii, cu<br />
condezul trecdzicl, leiscim sa cerce cititoriul noslru la Bonfin,<br />
carile Mate ndrodele in Dachiia de demult lacuitoare,fire anume<br />
le dice», etc (1).<br />
Lipsesc deci din manuscriptul Bläjan: titlul operei, dedicatia<br />
catre Sf. Treime, Pridoslovia, Praefatio, Insciintarea care<br />
cititoria, Catastihul Istoricilor, Gheografilor, etc., si capitolele<br />
1 si 2, cum si inceputul celui d'al 3-lea ale prolegomenelor.<br />
Aceste lipsuri de sigur nu existail si in manuscriptul<br />
original de pe care s'a facut copia, de ore-ce, cum arataram<br />
mai sus, Engel ne spune cà acel manuscript, ce-1<br />
ve'c,luse in 1800 la Blaj, era bine conservat (wohlbehaltene),<br />
iar Samuel Clain asigura ca in el se cetia locul unde fusese<br />
scris, deci avea titlul, care lipsesce in manuscriptui-Blajan.<br />
Paginatiunea de la 7 'Ana la 260 este mai vechie si de aceeasi<br />
mana care a notat in josul primei si ultimel pagine<br />
scrise: Monast[erium] Balasf[alvense] S[anctis]s[i]mae Triados<br />
(2); iar de la 260 pane: la fine este facuta de Canonicul<br />
I. M. Moldovan, dupa cum singur spune in scris6rea mai<br />
sus citata. E de observat cd numerotarea este peste tot facuta<br />
cu cifre arabe, afara de paginele 251-260 cari ail o<br />
numerotare cirilica.<br />
Tot autorul primei parti a paginatiunil are in josul urmä-<br />
(1) Edit. de fatà, pag. 67.<br />
(2) Pe recto primei file, adec5 al fuel anteri6re celei cu notArile bibliotecarului<br />
de la 1850 qi a Canonicului I M. Moldovan, se cetesce, cu litere de tipar<br />
roii aceea0 indicatiune: M. B. SS. T., iar mai sus, scris cu creionul, 861, nr. mss.
XXX PRECEIVINTABE<br />
tórelor pagine signaturile ce vor urmA, dar cari nu corespund<br />
nici filelor, nici unei impgrtiri regulate. In adevér avem pe:<br />
pag. signatara Pag. signatura<br />
7 v.. 96 24<br />
9 2da 102 25'<br />
15<br />
3u.<br />
104 26'<br />
17. . 4 110 27"<br />
23<br />
5ta<br />
112 28<br />
25 6' 118 29<br />
31 7ma 120 30<br />
33 8" 126 31<br />
39<br />
9na<br />
128 32<br />
41 10ma 134 33<br />
47. . . . lima 136 34<br />
49 12ma 142 35<br />
54 13" 146 36<br />
56 14 152 . . .37<br />
62 15' 154 38<br />
64 17' 160 . . 39<br />
70 16" 162 40<br />
72 18"a 168 41<br />
78 . . 19na 170 42<br />
80 20" 176 43<br />
86 . . 21ma 178 44<br />
88 22da 184 45<br />
94 23" 186 46<br />
Cu p. 186 se sfiqesce acest fel de numerotare fAcutà<br />
in mod neregulat dar totdeauna pe recto filei. Pe verso<br />
filei numerotate cu 46, adecg pe pag. 187, se sfir§esc prolegomenele.<br />
De acee4 man6, care a fácut acéstà numero-
PRECIIVINTARE XXXI<br />
tare, sunt insemnari i pe alte cal-0 din acea biblioteca,<br />
dupa cum asigura Canonicul I. M. Moldovanu, in mai sus<br />
mentionata scrisOre, cand clice «era cumu cà ordinariulu<br />
acestu-a a traitu in secl. trecutu, o sciu securu, ca-i vediu<br />
man'a mai pre tote cartile dein bibliot.»<br />
Numele celui care a scris acest manuscript il aflam indicat<br />
in mai multe locuri (1), dar mai complet pe ultima<br />
pagina la sfir§itul Hronicului (pag. 607-608), unde se cetesc<br />
urmatórele:<br />
eAcest hronic prefacandu-1 dupe altul 1-am scris precum<br />
sa véde, eu Costandin robul lui Dumnezeu, i dascal al<br />
§colii rumane§ti din Blaj, nascut §i venit din Tara Rornanésca,<br />
din judetul Romanatilor din satul Arce§tii §i 1-am<br />
scris l[n] i1e1e Chesaro Cralasei M[aria] sTh[ereza] purtand<br />
toiagul Arhierii VI[A]d[i]ca P[etru] P[ave]] A[ron], vicare§<br />
fiind pré c[institul] Parintele Gherontie de Totoi, i Prefactor[e]<br />
§colilor fiind Parintele Athanazie Rednic.<br />
«Inceputu-s'au a sa scrie i[n] anul 1756 sept. 8, 0 s'au<br />
savar§it i[n] anul 1757 martie 31D.<br />
(1) AO., in josul pagind a 19-a, intr'un ornament citim: «s'au scris in Blaj<br />
de Costantin 1756, Avgust 2., La pag. 141 de asemenea sta scris in flOrea<br />
unui A : Costantin Dimitrievici Dascal Plaj in Ole Vladicai Pavel 1756,<br />
Octom. 6.) La pag. 221 sub o figurä cu inscriptiunea «Turnul Vavilonului:<br />
«Scris-am eu smeritul intre misei Costantin dascalu Blajului in anu11757. La<br />
pag. 328, intr'un ornament aninat de c6da unui 61-pe : 01756 dechem. 10 s'au<br />
scris pe aici.s La pag. 361, intr'un triunghiti cu trei crud: «1757 ghen. 20:<br />
s'au scris acest hronic de mine nevrédnicul Dascal Costandin in clile Vladical<br />
Petru P. Aaron. La pag. 402: «Pe aici s'au scris in luna lui ghenarie in 24<br />
de Ole 1757. Eu Costantin Dascal, al Episcopii Blajului., Pe pag. 508 intr'o<br />
iláre marginala e scris perpendicular fata de text data in felul urmator : «1757]<br />
oailruB, 'Fey. 24.s La pag. 522 in ornamentica literei A : «P[etru] P[avel] A[ron,<br />
Vla[di]ca Fagrara4 1757 ; la pag. 526 in ornamentica literei L: i[n] *Me<br />
craesii M[ariel] Th[erezell -1757 C[ostantin].* La pag. 588,141 -Fauntrul literei<br />
rd, din care es dou<br />
Crasnicu.s<br />
mânT, una cu sulita : 1757 Costantin Dascalul. PaFa
XXXII PRECUVINTARE<br />
Manuscriptul este scris intreg de una i aceea0 mana ;<br />
dar citatiunile grecesci §i latinesci, precum i unele cuvinte<br />
ce nu putuse sá le descifreze dascalul Costandin Dimitrievici<br />
se ved scrise .de alta persóna cu iniiale1e T. C., in anul<br />
1827, precum se cetesce intr'o nota de pe ultima pagina:<br />
«Lacunae graecae et latinae suppletae sunt ex veteri originali<br />
a[nn]o 827, 27 iun. seu 9 iul. per I. C. m[anu]<br />
p[ropria] (1).D<br />
Se pare ca autorul numerotarii [Ana la 260 0 al celei<br />
acute in josul paginelor este acela0 cu completatorul notelor<br />
latine i grece. El nu scia, pare-se, frantusesce, cad nedescifrand<br />
bine mss. anterior scrie, pe marginea paginei<br />
462, la cap. 1 al carp a VH-a [in mss. Blajan a VI-a] : Le<br />
grand Dixioner istoriq (2).<br />
(1) Mai sunt i alte observatiuni marginale ale aceluiasi I. C. : la pag. 248:<br />
«NB. deest aliquid initium imperii Gordianir ; pag. 385: «non usu sed abusu >;<br />
acéstà not5. figuréa. si in manuscriptul de la Moscva si este scrisai cu mama<br />
proprie a lui Cantemir ; pag. 538 la margine in dreptul frasei cuvintul poetului<br />
ce zice : fericit Taste cela ce primejdiile altora II fac s sä pa'zasap se notézg.<br />
la margine adagiul latin : aFelix quern faciunt aliena pericula cautum»; pag.<br />
592: «Vecli bine de Dragos Voc15.s, etc., etc.<br />
(2) Cu privire la impodobirea inceputurilor de capitole din acest mss., avem<br />
de observat cà, incepênd de la p. 89 pa.n1 la 225, mai töte ornamentgrile sunt<br />
colorate, verdele si rosu fiind singurele culori cari se amestecä cu negrul de<br />
cernélä in aceste ilustari marginale.<br />
Ilustratorul manuscriptului are predilectie pentru serpi si balauri. Asa. la inceputul<br />
cap. IV al carpi a III-a a prolegomenelor (p. 89) e un mare balaur, iar<br />
la pag. 97 (cap. VI al aceleiasi arti)<br />
unul cu corOna pe cap; la inceputul cap.<br />
VIII, aceeasi carte, este un sérpe (p. 105); la cap. 15, tot cartea a III-a (p. 159),<br />
un sérpe ii vir5. capul intre nisce flofi ce atarnä in josul unei mitre episcopale.<br />
In mijlocul florilor este data: 1756, cu cifre arabe. La p. 149 [cap. 17,<br />
cartea III-a proleg.] sunt 2 serpi IncoIàciI, terminati intr'o parte printr'un singur<br />
cap, iar de alta prin dou6 capete, cu limbile impletite.<br />
Tot dintre itustraiile colorate mai stint : La p. 108 [cap. 9, cartea a III-a a<br />
proleg.] o cor6nb." intre flori ; la p. 244 o cor6na asemèngt6re coronel regale<br />
romane [cap. 12, cartea III-a, in textul nostru dupa mss. de la Moscva cartea<br />
I a Hronicului].
PRECUYINTARE<br />
In privina impartirii in carp' a manuscriptului, copia Rom5.nAtenului<br />
Constantin Dimitrievici diferà putin de originalul<br />
manuscript din Moscva. Intrrade Ve'r, 1a p.-187, unde se gice<br />
«SfArOtul Prolegomenelorii» si care corespunde p. 167 din<br />
textul nostru tiparit, se mai ()ice aldturi:
XXXIV 1RECUV1NTARE<br />
488) cap. al 9-a pe cel de al 10; capitolul insa irnediat<br />
urmator devine 11, adeca asa cum era si in manuscriptul<br />
dupa care copia.<br />
La inceputul cartii a IX-a [la noi a X-a] se lasa afarl<br />
cap. I care la Cantemir este: «Instiintare catra cititoriü<br />
si<br />
incepe direct cu cap. II (p. 580) devenit I; cap. al III-lea<br />
devine al II-lea si asa mai departe, ast-fel in cat la Dimitrievici<br />
in acésta carte avem 8 capitole in loc de 9. Acdsta<br />
omisiune, ca i deosebirile aratate mai sus, nu e de admis<br />
a fi existat in manuscriptul dupà care s'a facut copia, ci<br />
sunt de atribuit transcriitorului Romanatén, care a facut<br />
alte schimbdri la textul original. Aà lui nu-i place vorba<br />
lunga, frasele pompóse, exclamatiunile i explicdrile prea pe<br />
larg din manuscriptul pe care-1 copia, ci cauth a le simplifica,<br />
atunci and nu le suprima cu totul. Pe el il intereséza<br />
absolut numai faptele istorice.<br />
La pag. 508 a manuscriptului Bldjan, imediat dupà titlul<br />
cap. 2, cartea a VII-a (adeca a VIII in realitate), urméza.'<br />
o notità scrisa forte marunt, in care se qice: «Despre cumplita;<br />
vezi inainte. De la acest semn: ,), semn care este<br />
pus apoi in partea stanga a mijlocului paginei a 509. Intre<br />
acea intrerupere in sa. a textului i continuarea lui se alflà<br />
transcrisa urmatórea bucata intitulata «Memorii» si care este<br />
un fragment de la finele Pridosloviei, cum resultd din apropiarea<br />
texturilor:<br />
Manuscriptul din Moscva Mannscriptul Blitjan<br />
(Edit. de fatd, tag. 25-26) Memoril!<br />
«Multe de toatà stepena, multe<br />
de bun niam i incA inpArAtesti,<br />
crAesti, si domnestT streine<br />
familii, in sinul sAu au priimit<br />
si<br />
«In tara rumAnéscA si MoldovenéscA,<br />
au venial acéste familii<br />
marl, adecA a Cantacuziniloril<br />
.InparAtésca familie, a Paleolo
Moldova si tara Muntenlasca,<br />
precum sint a Cantacuzinilor, a<br />
Paleologhilor, a Sevastosilor, a<br />
Grililor, a Asanilor, a Hrisoverghilor,<br />
a Petralifilor, a Hrisosculeilor,<br />
A Russetilor, a Evpraiotilor,<br />
si altele multe a blagorodier<br />
grecestr flori, In tara sa<br />
au sadit cé cu singele Romanesc<br />
evghenisita Dachia. Med<br />
acesté de la megiiasii Lésr Po -<br />
totchiTastii, de la LitvanT RaziviliT,<br />
de la Unguri Batoril, (din<br />
cuff sä tragé Stefan Voda ce-I<br />
zic Burdujé) si Inca mai de demult,<br />
de la Corvini sa. tragé<br />
Urechestri. De la Domnii, sau<br />
cum '10' zic Tel Marzir Crâmesti,<br />
Cantemirestir,si din CerchésiIKabartaT<br />
cate va chipurI de frunte,<br />
(intre carile au fost si Doamna<br />
lui Vasilie Voda, din care i<br />
s' au nascut Stefanità Voda. Dapa<br />
ce au vinit supt stragul luT Hs.<br />
Intre céle a boerimir vechT familil,<br />
T-au priimit, si T-au numarat<br />
Moldova. AO crair Sirbesti<br />
au dat, s-au luat fétele,<br />
si fiéoriT sal dupa fétele, si fi-<br />
Cora Domnilor de Tara Muntenlasca.<br />
Asé Brâncovénir de la<br />
Bulgari sa sä traga sä povestéste;<br />
asé vechir Bäsarabestr, din BasarabiTa,<br />
(cariia acm5 IT zicem<br />
Bugrac), au trecut la Olt. Asijderé<br />
Domnil si boTerir moldo-<br />
PERCUVINTARE XXXV<br />
ghilor5, a Sevastosilorti, a Grililor5,<br />
a Asanilor5, a Hrisoverghilorti,<br />
.a Petralifilorii, a Rusetilorii,<br />
a Evpraotilor5, si alte<br />
multe din5 blagorodia Grecésca,<br />
Pentru a lor odihnä au venit5<br />
in Orr ; Dinti tara Lesasca, Pototkiesti,<br />
din Litfania, RaziviliT,<br />
de la UngurT, Batoril, (dint' cariT<br />
sä tragé Stefan5 Voda, de-I zicti<br />
Burddja) : ding Corvini mar nainte<br />
sa tragé Urechéstr, de la T-tarT<br />
din Mirzale, Cramesti ; Cantemirestr<br />
si dint' Cercheji Cabartani<br />
cAte-va persoane de frunte<br />
intre carir au fost si Doamna<br />
lui Vasilie Voda, din care s'au<br />
nascut5 Stefanita Voda.<br />
(Craif sarbesti au clef' si au<br />
luat5 fétele, si feCorir lor5 dupa<br />
fétele si fe6oriT Domnilord muntenéstr<br />
:<br />
cBrancovénTI zicti cä sa trag<br />
din5 Bulgarr. Basaräbestli cei<br />
vechr dinti Basarabia ce-i zice<br />
acum Bugiacul, au trecut la Olt<br />
In tam Rumanesca.<br />
(Illasi feéorul lur AlixAndru<br />
Voda dinil Moldova, au luat5<br />
doamna. pe Maria sora Sofier<br />
craieser lur Vladislav craiulii Lesascu<br />
(Dlugos carte 11) ; Stefanii<br />
Vodä celti mare si bunt', au dat5<br />
pe fie-sa lléna dupl Ivan5 .VasilievicT<br />
Inparatul Mosculur : Vasilie<br />
Voda Moldovénu au datii
5oavI 1311,ECUVNTARE<br />
venesti pre fétele sale DomnilOr,<br />
si<br />
crailor streini, (lnand sama<br />
bunatatii niamului) a le da nu<br />
s'au aparat, precum la istorici<br />
citim (Dlugos, carte H). Das, fiéorul<br />
lu Alexandru Voda, &à fie<br />
luat Doamna pre Mariia sora<br />
Sofiii craiasii lul Vladislav craiului<br />
Lesesc; Stefan cel Mare<br />
si bun, sä fie dat pre fie-sa Diana<br />
dupa. loan Vasilivié inparatul<br />
Moscului. Vasilie Voda o fiica<br />
dupa Razivil ducul de Litvaniia,<br />
pe alta dupa Timus Hmelinskie<br />
Hatmanul cazacesc sä<br />
fie maritat, stiut Taste. Trécem<br />
aice pentru lungime, a mai pomeni<br />
a Bogdanilor, Moghilestilor,<br />
Constantinilor<br />
-TENN.0.0.1-<br />
o fata i dupa Razivil duca de<br />
Litfania, i alta dupa Hmenlinschii<br />
hatmanulii catracescii (sic).<br />
Familii Tara In Moldova, Bogdanil,<br />
Moghilestii, Costantinestii.s.<br />
Ce cauta Ore acest fragment intercalat la inceputul unui<br />
capitol, cu care nu sta in nici o legatura ? Sa fi fost- o fbie<br />
ratdcita, pe care dascalul Constantin, gasind-o in manuscriptul<br />
ce avea inainte, a reprodus-o, sad peke cà fragmentul<br />
este scos din pridoslovia acelui manuscript ? Nu putem sci.<br />
§ 7.<br />
Ast-fel, din cele pând aci ratate resultà:<br />
1) ca episcopul de mai Varcjid. loan Clain cumpérase la<br />
Viena de la un negutator care fusese la Petersburg un manuscript<br />
Cantemirian pe la a. 1730 si-1 ddruise apoi bibliotecil<br />
manästirei Sf. Treimi din Blaj;<br />
2) ch in a. 1756 si 1757, a scos o copie dupà acest<br />
manuscript Constantin Dimitrievici, «dascalul scólii ruma
PRECUVINTARE<br />
XXXVII<br />
nesti din Blaj,,, adeca al sc6lei de obste pe care cu doi<br />
aril mai inainte o infiintase in Blaj odata cu gimnasiul de<br />
acolo Episcopul Petru Pavel Aron (1); i, in fine<br />
3) ca in a. 1827 un invsetat roman cu initialele I. C. revècluse<br />
i completase lacunele, mai ales texturile grecesci<br />
si latinesci, dintr'acea copie cu ajutorul manuscriptului vechiü<br />
cumpèrat de Clain, si care pana in 1827 se pästrase in biblioteca<br />
seminarului din Blaj.<br />
Ce a devenit astacli acel manuscript, nu se scie, dar<br />
din comparatiunea copiei facute dup6 dinsul cu manuscriptul<br />
original din Moscva, precum si din scrisorile lui Samuel<br />
Clain si aratarile lui Engel, putem stabill urrnatOrele puncte<br />
sigure :<br />
1. Ca in 1756, cand a fost copiat de catre dascalul Constantin,<br />
manuscriptul aveà la inceput: titlul operel, dedicatiunea,<br />
prefata romând si latina, lista autorilor cItati, capitolele<br />
1 si 2, si inceputul capitoluIul al 3-lea, adeca tot ce<br />
ve'cluram mai sus ca lipsesce in manuscriptul dascalului Constantin.<br />
Cu ocasiunea legaturii acestui din urmal manuscript<br />
probabil s'a fost lasat la inceput mai multe foi albe nescrise,<br />
cu speranta &fa Ca mai tarqiii, tegasindu-se foile<br />
perdute sail recurgendu-se la ajutorul vre-unui alt manuscript,<br />
acele lipsuri vor puté fi implinite.<br />
If. Manulscriptul copiat de catre dascalul Constantin era<br />
i el o copie facuta la Petersburg dupa manuscriptul original<br />
pastrat astall in Archivele din Moscva, i anume o<br />
copie facuta dui:4 mit-tea lui Dimitrie Cantemir.<br />
Dovacla despre acésta este mai intaià faptul, imposibil<br />
(1) Constantin Dimitrievici e numit ca dasc5.1 al scdlei de otote in a treia ordinatiune<br />
a Episcopulul Aron. Vesli Acte<br />
pag. 217-229,<br />
i<br />
Frasmente de Timoteiii Cipariti,
XXX VII I PRECUVINIABE<br />
alt-fel de explicat, cg lacunele existente in manuscriptul din<br />
Moscva i provenite din causa perderil unor foi dintr'insul<br />
in urma morp lul Cantemir, ne intimpinA si in manuscriptul<br />
Blgjan al lui Constantin, prin urmare ele trebue sà fi fost<br />
si in manuscriptul cumpèratde Clain.<br />
Ast-fel in mss. din Moscva, lipsind paginele 408-413,<br />
unde se finià capul al V si incepeà capul al VI din cartea<br />
VII, precum si paginele 424-425, cari contineail capul al<br />
IX-lea din aceeasi carte (1), aceste lipsuri se constatg si in mss.<br />
Blbjan, unde capul al VI lipsesce cu totul (2), iar drept cap<br />
(1) Edit. de fata, pag. 373 si 380.<br />
(2) Piss. din Ilfoscva (edit. de fatd,<br />
.P. 372-373).<br />
«Apoi asd stApanird acésta, supt<br />
stàpânird sa din rodul Slovénilor, au<br />
supus, a arora numere sint acesté:<br />
Ciudii, MeriI, Murii, CeremisiI, Mordvii,<br />
Permii, Pecerii, Emil, LitfaniI,<br />
Zimholii, Corsii, Nerovii, Liubcf, Cozarff<br />
(carii sint Bulgarii din Schythie<br />
pre länga Don) UhrebéliI (aded. Unguril<br />
albI), Cehii, LéhiI, Lutécii, Mozovsanfi,<br />
PolianiI, DrevIdnii, Dregovicicii,<br />
Volintii Dvindnii, i alte multe<br />
pgrtl si cetati, i némurT carile cu<br />
toatcle supt un nume de obste, Slavdni<br />
sä chema. filed dupà ce au vinit<br />
Ruric si au stätut a stäpani...«. (restul<br />
lipsesce, fiind rupte 3 foI).<br />
Mrs. Bldjan, pag. 476.<br />
c§i multe némuri supt stlpgnird sa<br />
din némul Slovénilor au supus, a cArora<br />
nume sänt acésté, Ciudii, Merif,<br />
Murii, Ceremisil, Mordvii, Pirmii, PeceriI,<br />
EiT, Litvanii, Zimhochii, Corsii,<br />
Nerovii, LlubiI, Kozaril, cariI sant<br />
Bulgaril din Schithia pre rang Don,<br />
Uhrebelfi, adecg Ungurii alb); Cehil,<br />
Lesit, Lutecii, Mozovsanii, Poldnii,<br />
Drevldnii, Dregovicicii, Lutintii, Dvinénii<br />
si alte multe prT, i cetalti si<br />
némuri, carele cu toate supt un nume<br />
de obste SlavénI s chiamä : Iar dupg<br />
ce au venit Ruric, si aü satut a st6.päni<br />
11rovogradit de-acil au incept<br />
a sdnumi Rufi, card curszd vremilor<br />
Ina mai mull ldtindu-sd, ,ri multe<br />
némuri de Tdtar% peste Volga lidnd<br />
la Kitai, fi pdnd In Okean, despre<br />
crivdti, supt puldre" inpdrdliii tor, au<br />
adus, din cal ele mai vestile sdnt,<br />
Sibirul, Astrahanul,Kazanul,fi loald<br />
tara Cdzdascd, ft<br />
pad la Crdm,<br />
ri aciste" pentiu inpdrdtia .pre curie<br />
ii sd ajungu.D
PRECIIVINTARE<br />
XXX1X<br />
al IX ni se da continutul capului al X din mss. de la<br />
Moscva (1).<br />
Apoi notele, ce vecluram mai sus Ca ail fost scrise de<br />
Cantemir pe margine in urma expeditiunii persane din 1722<br />
a lui Petru cel Mare, le gAsim in copia dascalului Constantin<br />
figurand chiar in text (2), i tot ast-fel ele trebue sa<br />
fi fost §i in mss. cumpèrat la Viena, ceea-ce este o dovadd<br />
ca acest din urm5. manuscript fusese copiat dupd textul<br />
original al lui Cantemir, ast-fel cum el II lásase definitiv<br />
incheiat si revéclut la mOrtea inf.<br />
De altmintrelea, atat primul cat §i al doilea copiator al<br />
manuscriptului Cantemirian se feresc de a face vre-un adaos<br />
insemnat la textul original. Din potriva, se observA, cel putin<br />
la dascalul Constantin, uncle lipsuri, cum este atunci cand<br />
copistul .n'a inteles vre-un cuvint, d. ex. la pag. 452 (ms. Bldjanpag.<br />
352, edit. de fata), unde cetim: «Balbul (ce va<br />
sã zica)» omitênd astfel pe «faicavul», adeca gtingavul, cum<br />
se cetesce in textul original din Moscva: «Balbul (ce va sä<br />
zicd faicavul).D<br />
Pe cand in manuscriptul din Moscva lipsesc rindurile subliniate de mai sus<br />
ce figureza. In mss. Blajan, la acesta nu figureza ccle 43 rinduri din editiunea<br />
de fatä (pag. 373-374), cu care se finia capul al VI, ast-fel ca de la capul al<br />
V, manuscriptul Blajan sare d'a-dreptul la capul al VII. Este acum intrebarea :<br />
De unde luat-a scriitorul manuscriptului din Blaj rindurile subliniate? Figuraa<br />
Ore ele in mss. cumperat la Viena, in acest cas nu trebue 6re sal admitem<br />
cä atunci când s'a facut copia dupa mss. Moscovit, din acesta Inca nu lipsia<br />
f6ia 408 409 ? Sa 'Ate cä cel care a copiat manuscriptul la Petersburg a<br />
completat singur lacuna pe care apoi a reprodus-o Dimitrievici? Cuvintele<br />
din urma : ui aceste pentru imparatia pre curte ( pre scurt) Ii s. ajunguo<br />
vorbesc pentru prima, ca qi pentru ultima parcre.<br />
(1) In mss. din Moscva (edit. de fata, pag. 380) se cetesce : capul IX, Doad...<br />
(si<br />
apoi lipsesc pag. 424 $ 425). In mss. Blajan (pag. 484) cuvintele acestea<br />
sunt omise, trecendu-se d'a dreptul la textul capului X pe care-1 reproducc<br />
drept capul IX.<br />
(2) Mss. din Blaj, pag. 554 qi 555,
XL PRECII V INTABE<br />
Duph cum am mai spus, acelasi copist Constantin sare<br />
frasele poetice i comparatiunile, ca de pila urmAtórea<br />
frasd : «Green, ca un om când trage de frioarte, tând lesinând,<br />
tând larási mai rAzsuflând, i ca cum tarna mormantuluI<br />
si-ar fi scuturat de pe umere (1).»<br />
El urasce inversiunile, dovadá exemplele aduse pAnà acum<br />
si<br />
cele urrndtóre puse in comparatiune cu mss. de la Moscva,<br />
exemple din earl se pot vedé si alte schimbAri i inlocuiri<br />
fácute de scriitorul Romangtén, care se afla. la Blaj pe la jumAtatea<br />
secolului al XVIII-Iea :<br />
Mss. din Moscva (Edit. de fatd,<br />
pag. 70.)<br />
(De vréme ce precum din cei<br />
vechi a;si din cesti mal noi scriitot-I,<br />
pride si hotaräle Dachiii,<br />
precum au fost stand in vremile<br />
vechi, precat intea noastra putintä<br />
au fost, li-am aratat. Do-<br />
cila innainte nu fdrd treibd a fi<br />
socotim, de ne vom sfdtui iaras<br />
cu aciiaci scriitori, si dela dansii<br />
sa ne instiintdm si pentru<br />
hire,s numele Dachilor, fiftentru<br />
incepdtura niamului lor, adeca<br />
din cine si de pre ce locuri esind,<br />
au vinit, s'au stdpdnit aceste locurl,<br />
de carile mai sus am pomenit.<br />
Precum dara pentru hotaräle<br />
Dachiii, aser si pentru numele<br />
i niamul Dachilor nu putina<br />
tulburare intre scriitori vi.<br />
dem a sa- face. Cad unii Ghent,<br />
(1) Ms. Blajan, p. 536 = p. 422 din edit. de fats.<br />
Mss. din Raj.<br />
«De vréme ce precum din cei<br />
veichi asa din cei mai noi scriitori<br />
Idrdle i hotarale Dachii pre -<br />
cum au fost stdnd in vremile<br />
veichi, cdt intea noastra putinta<br />
au fost aratat; insd fi de<br />
aici inainte nu fdrd cale socotim<br />
a fi a ne sfdtui, Tarasi cu<br />
acela scriitori, pentru ca sà ne<br />
instiinfdm Si pentru insusi numele<br />
Dachilor cum pentru incepdtura<br />
némului lor, adecl din<br />
cine, si din ce locuri an e,sit de<br />
au stdpanit acIste locurl, ce mai<br />
sus am pomenit. Precum dara<br />
pentru hotarale Dachiei, asa si<br />
pentru numele i némul Dachilor<br />
nu putina turburare vedem<br />
intre scriitori a fi; caci unii,<br />
Getii, Dachii, i Daii tot un ném,<br />
si tot un nume vor sa fie, Tara
Dachi i Daii, tot un niam, i<br />
tot un nume vor sg fie, Tug altii<br />
si In niarn, si In nume vor<br />
sa-I deosdbasccl. Dect din carit<br />
tin socotéla cé dintiu, mod de<br />
frunte Taste Stravon, si Dionysie<br />
Periighitul, amindoi vechi gheografi;<br />
ce a lid Dionysie cât& 1-au<br />
fast p&riripentru Dachi, deplin<br />
o au pomenit la cap. 1: Asijderé<br />
o parte de a lid Stravon,<br />
acolos pomenind, aicé de pfin<br />
o vom poftori-o, carile dupg ce<br />
zice la locul pomenit, precum<br />
Glietil, stau spre mare niagrg,<br />
Tara DachiT spre izvoargle DungriT,<br />
apoi adaoge i aóasta.)<br />
De asemenea, un exemplu<br />
Mss. din Moscva (Edigunea de<br />
Ma, P. 75)<br />
(Vrând, ca pentru cé dinceput<br />
a Dachilor stgpAnire sä scriem, si<br />
gr5ingzi de cgrti a mai vechi i<br />
mai noi istorici Intorcând si rgsturnând,<br />
nu altg, ce ca cum inteun<br />
lavyrinth, (cgruia nici intratul<br />
nici esitul i sg poate afla)<br />
sg fim intrat, ni sg pare.)<br />
PRECOVINTARE XLI<br />
aliT, si In ném, si In nume, vor<br />
sg-i osdbiscd, din card cei ce tin<br />
socotéla cé din tai cel mat din<br />
tdi Taste Stravon, i Dionisie Periighitul.<br />
Dar a lid Dionisie pd-<br />
rérd cat au fost pentru Dachi,<br />
de plin o au pomenit la cap. 1.<br />
Asijderé dintr'a lid Stravon acolo<br />
pomenind aicé depling o<br />
von poftori, carele dupg ce zice<br />
la locul pomenit ct Ghetii stau<br />
spre Mare Negra, Tara Dachii<br />
spre izvoargle Dungrii, adaoge<br />
si acésta.)<br />
de prescurtare:<br />
Mss. Bleljan, p. 21.<br />
eVrAnd pentru cé din Inceput<br />
a Dachilor stgpanire sg scriem<br />
multe cgrti ale veichilor, si ale<br />
noilor istorici cetind In multá<br />
comfuzie am Intrat.)<br />
Afarà de prescurtgri, de inlocuirea unor cuvinte prin altele<br />
intrebuintate in Téra-Rom'anésca, ca d. ex. mirare<br />
minune in loc de diva', a mdnji, in loc de a murui, etc.,<br />
mai e de observat cà in unele pArti dascAlul Constantin, sail<br />
pote chiar primul transcriitor, pe care-1 va fi copiat dinsul,
XLII PRECTIVINTARE<br />
a fdcut grqelf de transcriere neintelegênd sau nedescifrand<br />
bine textul; aà la pag. 428 se scrie: «s'ad sculat cu domnul<br />
Mafra», in loc de «s'au sculat cu Donaimaoa», adecà cu<br />
flota; iar la pag. 10, mdcroasa in loc de meduroasa, ca sa<br />
tacem alte multe asemenea erori de cetire sad de transcriere<br />
strecurate in manuscript.<br />
In ce privesce neologismele, in special latinismele limbil<br />
lui Cantemir, dascalul Constantin nu numal ca.' nu le inlatura,<br />
dar mai adaogä i el altele acolo unde nu le intrebuintase<br />
Cantemir, cabuna-óra: surnitmit (mss. p. 158), in loc<br />
de poredit (edit. de fatà, p. 150, rindul al 4), iar pe unele<br />
le mai accentudzà, ca de ex. : gpozituralocului» (mss. p. 10),<br />
in loc de «puseitura locului» (edit. de fata, p. 69).<br />
In resumat, dascalul Constantin Dimitrievici, un Romänà-<br />
én trecut<br />
in Ardél, transcrie, prescurtând une-ori pe ici pe<br />
cob i muntenisand, pe cat e posibil, textul original, avut<br />
la indemând prin o copie.<br />
Despre alte copil ale Hronicului Romano-Moldo-Vlahilor<br />
facute sub ingrijirea sad dupà mórtea lui Cantemir nu avem<br />
sciint5.. Dar cele dou'e manuscripte aflate in biblioteca ccf)lelor<br />
din Blaj an Trébuit de sigur sa fie cunoscute i utilisate<br />
de barbatif invétati car! ad e0t din acel focar al culturif<br />
nationale: de Samuil Clain, de George Sincai, de Petru<br />
Maior i de alti lucéferf aI némului. Rèspandirea in Transilvania<br />
a acestef opere pline de neologisme, in special de latinisme,<br />
va fi contribuit nu putin la m*area de redqteptare a Romanilor<br />
de peste munti, micare care Le indreptà ochil catre<br />
originea lor latina. Sufletele amintitilor barbati a trebuit<br />
sa" se incalclescà la flacara iubirif de ném, care rèsare la<br />
fie-ce pas in opera parinteluf istoriografief române Cantemir.<br />
Sub inriurirea ideilor 4cestqia, a chipuluf sal de a concepe ori
PRECIIIVINTARE XL1II<br />
ginea intreg némului românesc, din Nordul ca si din Sudul<br />
Dunarei, ca dintr'unul i acelasi trunchiii sadit de Traian, patriarchul<br />
nationalitatii române, aü scris istoricil români de<br />
peste Carpati, i multämita lor ideia românismului s'a infiripat<br />
si a dobandit cu timpul stapanire asupra tutulor sufletelor<br />
românesci.<br />
Rand la ce punct insa si in ce chip manuscriptele Hronicului<br />
lui Dim. Cantemir aü influentat pe amintitil scriitori<br />
din scóla Blajana, nu gasim cd este locul de a cerceta aci,<br />
si<br />
trecem la ultimele douse cestiuni ce ne-ail mai rémas sã<br />
atingem: despre editiunea din 1837 a Hronicului, si despre<br />
editiunea de fata.<br />
§ 8.<br />
Este curios si semnificativ tot de odatä pentru istoria<br />
nóstra culturala, ca operele insemnate ale lui Dimitrie Cantemir,<br />
una din gloriile literaturii romane i sciintei istorice,<br />
aü fost cunoscute si date la lumina asà de tarclid la nol in<br />
Ora, atunci cand unele din ele cu clecimi de decenil mai<br />
inainte erau traduse i tiparite in englesesce, frantusesce,<br />
nemtesce, italienesce, grecesce i rusesce, i cand numele<br />
autorului lor figura d'atata timp printre invetatil de frunte<br />
si cu autoritate in literatura popórelor occidentale.<br />
Ast-fel Istoria Imperiului Otornan scrisa latinesce de Principele<br />
Moldovén, tradusa in italienesce de fiul séii Antioch,<br />
a vklut lumina tiparului in traducere englesa in a. 1734,<br />
francesa in a. 1743, germana in a. 1745, «ca o carte ce<br />
nu-i are pereche» pe cand abia in 1876 ea s'a redat Romanilor<br />
i pe limba lor, pe cand textul latin al originalului<br />
sta. Inca netiparit. De asemenea Descriptio 1Woldaviae a ace
XLIV PRECUVINTARE<br />
Iuiai fericit Principe, tradusä si tiparità in nemtesce pentru<br />
prima óra la 1769, publicatä in a doua editiune germana<br />
mai corecta la 1771, impreuna cu portretul i vieta autorului,<br />
iar in limba rusésca la 1789, o asemenea insernnata opera,<br />
des1 tradusa roinânesce in 1806, dar acea traducere româna<br />
n'a putut fi tipalrità decAt abia la 1825 in mânds-<br />
tirea Nemtu prin indemnul i cu ajutorul neuitatului Mitro-<br />
polit Veniamin Costachi, pe când textur original<br />
s'a tiparit decAt in a. 1872.<br />
latin nu<br />
Operele lui Cantemir scrise in limba romândsca de la sine<br />
erail menite ca sà vaclà lumina mai tarciiii, caci erail intr'o<br />
limba necunoscuta invétatilor din Apus, i imprejurarile nenorocite<br />
din Ora nu ingaduiail indeletniciri literare saü<br />
sciintifice de acest fel.<br />
Dar multamita initiativei i sirguintel aceluiasi Veniamin,<br />
vrednic archipastor i parinte al literaturii romAnesci si al<br />
scólelor din prima jumatate a secolului trecut, se datoresce<br />
indeplinirea unei ultime i vil dorinte a lui Dimitrie Cantemir :<br />
aceea «de a se obsti cu mijlocul halcotypului» primul tom al<br />
Hronicului a vechimi Romano-Moldovlakiii, adeca manuscriptul<br />
Hronicului pastrat in archivele din Moscva.<br />
Réposatul Gheorghie Seulescul, «profesorul de filologhie<br />
si de istorie in scólele publice,» pe care Mitropolitul Ve-<br />
niamin 1-a insarcinat cu supraveghierea copierii<br />
6<br />
i tiparirii<br />
manuscriptului in cestiune, iata ce ne spune despre modul<br />
aflarii i tipariril lui (1):<br />
PRECIPirtNTARE XLV<br />
Gtheografico-Istorica, alcAtuita de Domnul Cantemir si din catalogul<br />
adaos la PrécuvIntarea acélei cArtT sa incunoscu numerul Si feliul<br />
cartilor alcatuite de fericitul Domn, tot odatA sà Veda InsemnatA<br />
Intre cele perdute i cea mai pretiosa visterie pentru natia romanésca<br />
i lumea istorica adeca manuscriptul IstorieT vechT i nouA a<br />
Dachiei inecat In marea Caspica. Decl cand patriotil tânguia perdirea<br />
unei aseminea nepretuite comorT i dorea impreuna cu multe<br />
alte natiT asaminea palubase de ar fi cu putinta sa se discopere<br />
afundurile marilor si a CaspiceT pentru a sa vindech niste atatea de<br />
marT daune cu neputinta a sa pune la loc almintrilea, la 1833 dupa<br />
Intâmplare agiungend la mama iscalituluT urmatórea carte scrisA In<br />
limba 1atin i rosiana sup titlu : «Istoria set] viata i faptele DomnuluT<br />
Moldovei Printipul Costandin Cantemir2,, de Ber Profesorul<br />
de Istorie In Academia PetreburguluT tradusA In limba rosiana de<br />
pe orighinalul latin, conscris de Domnul Dimitrie Cantemir au de<br />
fiul set"' Antioh si de curatoria AcademieT de Moscva typarità latinesce<br />
si rusesce la 1783.<br />
«In Intaiul period al precuvintarel acesteT carp aflAT urmAtórele :<br />
Mild la lumina Istoria Biografiel Printipaor MoldoveT Cantemiresci,<br />
nu de prisos ar fi sä Instiintaz pe cetitorTu de Insasi Istoria printipatuluT<br />
Moldovei, carea fiind de till orT ocupata de armile Rosiei<br />
este vrednica a fi discrisa Gheografic i Istoric maT cu de amAnuntul,<br />
de cat este nog pana acuma cunoscutA. InsA o asAminea<br />
descriere are trebuinte nu nuniai de destulA ostenéla, i carea nu<br />
este cu putinta dupl mArimea obiectulul a fi aice IncAputA, dar cere<br />
pe langa acesta a ave scriitorul nil putina stiinta de acest popor,<br />
a caruia fapte macar de au si fost descrisA de Ore-caril streini IstoriografT,<br />
insa nu cu acea amAnuntime i sirguinta, cu care am asteptat<br />
de la insusT Printepul MoldavieT Dimitrie Constantin Cantemir.<br />
Acest bArbat spre mArirea numelul si a natiel séle, pre<br />
carea forte mult an iubit-o i drept acesta ail cercetat vechimele el<br />
si pe IstoriciT cariT au scris despre IntamplArile patrieT luT, pré invatatul<br />
barbat Intre cele multe si felTurite ale sae IndeletnicirT au<br />
afierosit destule tempurl i pentru culegirea IstorieT Moldovenilor.<br />
El au alcAtuit In limba moldovenescA Istoria veche si noaA a Dachiel<br />
seu Hronicul Romano-Moldo-Vlachilor, i Incepend de la cele
XLVI PRECININTARE<br />
mai departate timpuri au adus-o 'Ana la anul 1283. P6te ca au<br />
scris-o si mai departe, insa aceea n'au agiuns in m5nule n6stre, si<br />
macar ca din nenorocire cartea acésta tradusä find In limba latina<br />
s'au perdut In expeditia anului 1722, la impregiurarile fortunei tamplata<br />
pe mare Caspica, MA. manuscriptul Moldovinesc in-folio de<br />
587 fete au remas si s'au dat spre pastrare in arhiva Colleghie interesurilor<br />
streine din Moscva, cu scopos Ca p6te dupa vreme sa<br />
se tipresca si in limba nóstra. in acesta carte sä aflä introducerea<br />
scrisä de insusl Printipul Cantemir In limba latina, care fiind-ca da<br />
6re-care stiinta de natia Moldovenilor si mai vartos fiind o alcatuire<br />
a insului Marit barbat, apoi s'au socotit Interesantä a se Itnpartasi<br />
aice in tota a el cuprindere.<br />
.De aice incredintandu-se iscalitul ca pronia au iconomisit a nu<br />
sa perde Istoria Romamilor, de s'au si inecat orighinalul latin in Caspia,<br />
asaminea discoperire de sarg aducendu-o la cunostinta Inalt pre<br />
sfintitului mei patron D. D. Veniamin Costachi, Arhiepiscopul Suceve<br />
si Mitropolitul Moldave, Pre Sfintia sa (din a caruia inorinduire<br />
traducendu-sa s'au fost tiparit si sus insemnata descriere Gheografico-Istorica<br />
a Domnului Cantemir, cu acea patriotica bucurie, de<br />
carea infocat virtuosul sell suflet la tote Inbunatätitele intreprindere,<br />
agiunse a sa face fundatorul Literature românesti si a invetaturilor<br />
In patria sa), cu âmbe matif imbratosind si acesta ivita ocazie de<br />
a rädica un monument istoric patrie si natieT, prin urmatorul adres<br />
sä indrepta cu cerire caträ ecselentia sa prezidentul plenipotent al<br />
printipatului D: Gheneral Pavel de Kiselev. ,<br />
In adresa sa cu data de 5 Fevr. 1833, vrednicul Mitropolit<br />
ruga. pe Chisselef «a mijloci la inaltele locuri invoirea<br />
a sa prescrie o copie de pe orighinalul sus ardtatului manuscriptD.<br />
Prin stdruintele lui Chisselef se trimise Consulatuldi<br />
rusesc din Iasi nu o copie, ci chiar originalul manuscript<br />
al Hronicului impreund cu originalul latinesc Historia<br />
Moldo-Vlachica al aceluiasi autor, spre a se lua copil dupà<br />
ele. Ultimul manuscript pare a nu se fi copiat din causä<br />
cd nu s'a gdsit la Iasi o persónd aptd a transcrie textul
PRECO VINTARE XLVII<br />
scris repede si cu multe prescurtari de catre Cantemir. Dar<br />
cu transcrierea Hronicului s'a insarcinat o persóna «a da<br />
pe tóta diva Cate tril cole curate si corect scrisa», Seulescul<br />
avénd indatorirea «a colationa cOlele prescrisa, de a sd<br />
face intocma dupd orighinalul auloriulut, aldi in privire<br />
sznlacsulut, cdt si a cuvinlelor.» Oclata cólele prescrise §i<br />
colationate, numitul profesor fu insarcinat «si cu punerea<br />
la cale a se tipari acele cole in stampa Mitropoliei fard cdt<br />
de putind schimbare.» 0 insciintare a lui Seulescu punea publicul<br />
in cunoscinta despre «aflarea si tiparirean manuscriptului<br />
4ntocmai dupti stzlul autoriului, atdt Iii privirea sin-<br />
tacsului, ce este deslul de figural, cdt si a cuvintelor, ce<br />
porta in sine nu putine anticvildii ale romdnizmulut» (1).<br />
Astfel in 1835 aparea. : Hronicul Romano-Moldo-Vlahilor<br />
alcdluil de Domnul Moldavia Dimifrie Canlemir la anii<br />
1710. lard acum de pa orighinalul manuscrip depozital de<br />
fericilul autorig in impardMsca Arhivd a Moscvei scozindu-se,<br />
cu invoiré fire' indliatulut nostru Domn Mihail Grigoriu<br />
Sturza Vvd. din orinduirea Atilt prer sfinfitulia<br />
Arhiepiscop al Sucevit ci<br />
Mitropolit Moldavia DD. Veniamin<br />
Coslacize s'au typdrit. Tomul I. Iaci. In Typografia<br />
S. Mitropolit 1835, un vol. in-8°, pg. 365+81, cu portretul<br />
lui Cantemir i cu un «fac-simile sal icoana scrisórei printului<br />
D. Cantemirn, i cu o «prefata din parté redactorului<br />
Istoriei catra bine-voitorul cetitoriU», adeca din partea lul<br />
G. Seulescu.<br />
In anul urrnator vedea lumina tomial al II-lea al publicatiunil<br />
sub un titlu mai simplu : Al Hroniculut Romano-Moldo-<br />
Vlahilor, compus de Domnul Moldavia Dimitrie Can/emir,<br />
(1) Prefatia, 1. c., p. XVII.
XLVIII PRECUVINTARE<br />
tomul II, AO in typografia S. Mitropolid 1836,1 vol. in-8°,<br />
pg. 402+117, cu o «prefatie din parté redactoriului la<br />
tomul al II-lea al Hronicului Romano-MoIdo-Vlahilor»,<br />
la fine cu un registru de «cuvinte vechl române§ti intrebuintate<br />
de Domnul Moldaviei Dimitrie Cantemir in Hronicul<br />
Romano-Moldo-Vlahilor.»<br />
Se intelege de la sine, ca o editiune care sa indeplindsca<br />
tote cerintele criticei moderne, sá reproducd textul cu ortografia<br />
§i particularitatile fonetice ale limbii autorului, nu<br />
era de a§teptat in acel timp, date fiind atat cunoscintele<br />
paleografice ale celor insarcinati cu copiarea i colationarea<br />
manuscriptului, cat §i putinele mijlóce de cari dispunea<br />
arta tipografica pe atunci la noi in tdra. De aceea nu atat<br />
lipse de acest fel constatate in ediOunea Iepnd catà sA ne<br />
surprinclà, cat faptul ciudat, ca clef]. editorul Seulescul primise<br />
sarcina din partea Mitropolitului Veniamin de a «pune<br />
la cale tiparirea lard cat de putina schimbare», i deft insu§1<br />
editorul incredintéza nu odata Ca' textul 1-a tiparit «intocmal<br />
dupa stilul autoriului, atat in privirea sintacsului, cat<br />
0 a cuvintelonl, totu§1 de la inceput i 'Ana la fine se procedéza<br />
in chip diametral opus.<br />
Deosebirile intre textul tiparit de Seulescu i originalul<br />
manuscript sunt nenumérate, i aceste deosebiri nu consista<br />
numai in: ortografie, punctuatiune, modernisare sait dialectisare<br />
a cuvintelor, dar chiar i in lungi omisiuni, unele<br />
din nebagare de sdma, cele mai multe insa acute intentionat.<br />
Astfel mi-a trebuit mai. bine de §ése sèptèmani, lucrand<br />
in tote clilele de dimindta §i pana târciü nOptea, pentru ca<br />
sa notez pe contrapagina fie-cdrel file lasate in alb intre<br />
foile tiparite tote aceste deosebiri, a§à in cat de sigur cu<br />
mult mai tior mi-ar fi fost sa transcria din nod in intre-
DIECUVINTARE XLIX<br />
gime manuscriptul, ded.t sä-1 colationez cu textul imprimat.<br />
Omisiunile intentionate sunt de tot curióse, afara numai<br />
daca ele nu vor fi fost probabil impuse de censura: tote<br />
pasagiile in care Principe le autor vorbesce ca un hain al<br />
prea puternicil impératil de la Constantinopole, ori-unde pana<br />
lui se revolta contra tiraniel otomane i deplânge jugul robiel<br />
sub care zaceail tèrile cretine, ori-ce cuvint nefavorabil<br />
cu privire la religiunea mahomedana, chiar cea mai uOra<br />
alusiune la ldcomia de bani sail la coruptiunea Guvernului<br />
turcesc, sunt lasate la o parte sail sunt inlocuite cu alte<br />
cuvinte, cad une-ori schimba chiar intelesul textului Cantemirian.<br />
kVA bund-Ora chte-va. exemple :<br />
Paharnicul Gheorghie Seulescul pune sa se tipAréscd la<br />
pag. XLI, rindul 27, vorbele: «pré puternicul Monarh al Turcilor»<br />
in loc de «zmaul cu §épte capete Turcul» [p. 19,<br />
r. 14, ed, de fata]; tot aà inlocuesce aceste cuvinte in<br />
torn. I, pag. 91, r. 16 0 in tom. II, p. 313, r. 2 [edit. de fatd,<br />
p. 106, r. 20 0 437, r. 30] cu «puternica irnparatie a Turcului»<br />
; iar in torn. I, pag. XLII, r. 2, dupà omiterea cuvintelor<br />
«zmau cu épte capete», urrnatOrea propositiune a ce au<br />
inceput cu larg c nesciturat girlan a inghiti» [p. 19, r.<br />
15 16] este inlocuita prin cuvintul «a supune», care nu<br />
existä in manuscript. Frica de censura, probabil 11 face de<br />
asemenea pe Seulescul ca sa pund «i-au cautat Monarhului<br />
[p. XLVII, r. 15] in loc de cautat TiyanumulD [p. 23,<br />
r. 21] ; «ascultätóre sint monarlizi Turceti (p. 92, r. 7) in<br />
loc de «ascultatoare sint tiranii Turcqti»; «i mai apol §i<br />
cu Turcii» (p. 92, r. 11) in loc de «0 mai apoi i cu vrdy:<br />
main' Lupt Turcii» ; «dql imparatiel Turcului bani a da obligate<br />
slut» (p. 92, r. 17) in loc de «de0 groazel Lanni,<br />
IV<br />
>
PRECUVINTARE<br />
inparatiei Turcului bani a da obligate sint»; «Copiii Romanilor<br />
zaCuiala a fi n'au suferit» (p 92, r. 26) in loc de:« Copiii<br />
Romanilor zaCulald pcigeinilor a fi n'au suferit,» etc., etc.<br />
Seulescu a sters chiar din textul latin al prefetel vorbele<br />
pe car! le inlocuise la t. I, p. XLI, r. 27 cu «preputernicul<br />
Monarh al Turcilor» in predoslovia corespunclaóre<br />
romanésca, a$ a in cat in loc de a aye: «Hi ipsi sunt Romano-Moldovlachi,<br />
qui, cum set/ices draco, nefandissimus,<br />
inquam, Turca . etc. [p. 41, r. 25-26] gasim in edit.<br />
Seulescu: «Hi ipsi sunt Romano-Moldo-Vlachi, qui, cum<br />
TurcaD [p. LXV, r. 11-12]. La p. XLV, r. 25, trebuia<br />
sa incépd urmatórele: «A.6 din di in di balaurul acest vavylonesc<br />
ingrasindu-sa, i ingrosindu-sa, deciia toata lumé,<br />
ca cum pré strampta pesterd sa-1 fie socotind, nici care<br />
loc sa-1<br />
incapd avand, schizmitus'au, ca cum chipul, i fire<br />
cé de sérpe Maur invininat, s'ar fi lepddat, insa alta de<br />
scorpie au imbrdcat, pentru-ca ce cu coltil a musca i cu<br />
falcile a indupdca n'au putut, coada cu venin i toaps5c intrarmandu-si,<br />
cu cel de moarte purtatoriu ac a impunge,<br />
si a patrunde s'au apucat, spurcatul; i ce ca un vrajmasi<br />
leü a spinteca n'au avut cum, ca o pré vicliang vulpe,<br />
cu amagéle i viclesuguri a ispravi s'au caznit.» [p. 22, r.<br />
4-14]. Ei bine, aceste rinduri sunt cu desdvirsire suprimate<br />
de Seulescu in pridoslovia românesca, dar textul corespun-<br />
Otor din redactiunea latinésca, cuprins in rindurile 22-31<br />
din p LXVII, e pastrat [Cf. edit. de fat6, p. 44, r. 9-17].<br />
La p. XLVII, r. 6, se suprima cuvintul cdscata acolo unde<br />
se vorbesce de darurile cari se faceail «la dscata pOrta lui»<br />
prin tractatul lui Bogdan Vodd cu Turcii [p. 23, r. 11]. In<br />
textul latin al prefetil, de aci inainte nu se mai face vre-o<br />
schimbare. Urrnezd insa schimbarile si suprimarile in textul
PRECIJVINTARE LI<br />
roma.nesc al pridosloviei. Asa la p. XLVII, r. 12, ed. Seulescu,<br />
se cetesce: «Cinstea bisericésca, credinta crestinésca,<br />
si legea orthodoxiei neimata i nespurcatà si-ad ferit», pe<br />
cand in manuscriptul original avem : Cinsté bisericésca :<br />
credinta crestiniasca, i lee orthodocsiii de turbald fi Innalec&<br />
bunguitura muhammedinfascd neimata i nespurcata<br />
ferit» [p. 23, r. 16]. Si apol imediat dup 5. acésta, editorul<br />
a lasat la o parte frasa urmatóre: «Nici vii fiind (Romani°<br />
au putut sufferi ca vre-odata stéoa cé cornorata, de<br />
asupra a pré svânt samnului crucii sa sa. radice» [p. 23, r<br />
17-19]. Si tot asà la pag. 93, r. 3 se sterg cuvintele<br />
e<br />
nesatioasAlAcomia pagAtiésca »[p. 107 r. 13]; la aceeasi pagina,<br />
r. 7, se dice: «in voia Porta.» in loc de «in voia tirannului»;<br />
se sterg cuvintele «minclunos Prorocul» (t. 2, p. 315) inainte<br />
de Muhamed (cf. p. 436, r. 10 [comp. t.11, LXIX, r. 71,<br />
ed. Seulescu cu p. 537, r. 13, ed. de fata); in t. 2 P. 130<br />
catre fine se tiparesce: «prin introduceré invataturii lui Muhamed»<br />
in loc de: a cu spurcata descalié lui Muhammed<br />
Psevdoprofitului»; etc , etc. In fine Inca un exemplu de<br />
omisiune gasim in tom. H, pag. 115, unde se cetesce: «lét<br />
570 nascutu-s'a5 Muhamed, carele aü alcatuit legea si cartea<br />
Curanului, nascutu-s'ail in luna...», pe când in manuscriptul<br />
original se dice: «Let 570, nascutu-s'au puiul vzi,5eril, pdriniele<br />
minaunif, Jilul intunerrecului, infielqat chipul Dlvolulul,<br />
Sil/a Salami; Gura Tartarului,ucigaml Sufletelor,<br />
vrcijma adevdrului, ocara Lumii, Cinste musulmanilor,<br />
Psevdoprofilul Muhammed, carile din suflare, §i Sopa Satanii,<br />
au scornit lege, ci carte Curanului, azut-au di[n]<br />
fidntecile mdne-sa in Luna ..» [p. 326, r. 16-22].<br />
Tendinta de a modernisà limba lui Cantemir este ce-va<br />
mai pre sus de puterile lui Seulescu. De pilda, Cantemir scrie :
LIE PRECIIViNTARE<br />
care pofter,ste [p. 5, r. 10), iar Seulescu il corectéza: care<br />
pofteile (t. I, p. XXI, r. 15); vreme [p. 5, r. 12] el o corectéza<br />
in vremd (t. I, p. XXI, r. 17); vekle,ste [t. I, p. 5,<br />
r. 17) in vdt,ieste [t. I, p. XXI, 23); azveirlefte (t. I, p. 6,<br />
r. 4) in azvdrlefte (t. I, p. XXII, r. 17); odihniste [t. I, p. 6,<br />
r. 5] in odihneste; izbegste [t. I, p. 6, r. 25] in izbeliite (t. I,<br />
p. XXIII, r. 17), si asa mai departe in tot cursul operel,<br />
schimband pe e (1) in e (6) ori-unde adi se pronunta e in<br />
locul diftongului. Tot asa cu kt (A), pe care 11 inlocuesce<br />
in unele parti cu e (6). De exemplu: iaste [(Acre), p. 10,<br />
r. 2, 11 si 12] schimbat in este RECTE) t. I, XXVIII, r. 7,<br />
18 si 19)]; aceeasi modificare la p. 17, r. 17, la ed. Seulescu,<br />
t. I, p. XXIX, r. 7, etc.; apol trebuia [(Tp6B8A), p. 18,<br />
r. 18] schimbat in trebue [(Tpene), t. I, p. XL, r. 21], si<br />
asa mai departe. Nu mai vorbim de schimbarile I-acute in<br />
editiunea lui, care este tiparità cu cirilice, asa in cat acolo<br />
unde in manuscript este .h. oil A el pune rd, E ori invers;<br />
acolo unde dupa o sueratóre (j, s, s, t, z) vine regulat la<br />
Cantemir un i: ex. sintem (7_-_- sintem), singe (__-_ singe), a,sezind<br />
(= asezind), trimitind (= trimitind) etc., la Seulescu<br />
se pune i in loc de 1.<br />
In prefata la tomul al II-lea editorul crede necesar a observa:<br />
«Cu acésta ocazie socot de cuviinta a ma apologhi<br />
catrà binevoitorii cetitori cd atat stilul cat si cuvintele latine,<br />
iar mai chiar vechile Românesci aflatóre in acdsta carte,<br />
nu sint Latinizatii séU neologhismuri, dupa cum s'ar pute<br />
pard unora introdusa cu prilejul tipäririi ca niste falsificatii<br />
in locul altor cuvinte, ce ar fi intrebuintat in adevér autoriul,<br />
nice de cum set se prepund o asdmind cuiezare, care<br />
ar fi improtiva chiar celei cu dinadinsul pretentei a autorlulut,<br />
rostilet in decldratia sa, ce sd inifat o ..sazd prin fac-
PliECOVINTA RF. LIII<br />
similul adaos la inceputul tomului inldiii, wide dice: «Cd<br />
mai multe sd adaogd, séi sd scazd poftini sd nu indrdsnescd<br />
cineva». Dard sd credd cd shit curate ale autoriului<br />
i ale graiului Românesc vorbite de Moldoveni in acea<br />
epoha. . .» El bin; cu tote aceste asigurari, Paharnicul<br />
Seulescu preface cuvintele: pridoslovia in prejalid (t. I, p.<br />
XXI), slujitoresti in osttijseirti (I, 203, r. 22), vremi in limpurl<br />
(I, 206, r. 18), lel in an (I, 240, r. 4), odilind in rdpaos<br />
(I, 156 catre fine), slufitori vecki in osteni vechi (I, 177,<br />
r. 12), ndroade in popoard (I, 177, r. 19), dumndzifele in<br />
zinele (I, 58), dumndzdul in zinul (I, 58), etc.; ba schimba<br />
insusi titlul carp, caci cetim:<br />
In manuscript: In edit. Seulescu:<br />
Hronicul vechimei a Romano- Hronicul Roman o-Moldo-V1a-<br />
Moldo-Vlahilor intAI pre limba hilor alcAtuit de Domnul Mol-<br />
LAtinlascä izvodit, iarä acmit pre daviei Dimitrie Cantemir la anil<br />
limba rom'anIasca' scos cu truda 1710.<br />
si osteninta lui Dimitrie Cantemir<br />
voevodul si de mosie Domn<br />
a Molduvii, si a svinteI Rossiestii<br />
inp5ratil Kniaz, in Sanct Peterburg<br />
annul 7225 := 1717.<br />
Prin acdsta alterare i prescurtare a titlului se inlatura:<br />
marturia lui insusi Cantemir ca.' Hronicul e «scos cu truda<br />
si<br />
osteninta» sa; se lasa afara titulatura autoruluf: «voevodul<br />
si de mosie Domn a Moldovil, si a svintei Rossiestii inparata'<br />
Kniaz» ; de asemenea se omite forma genetivala «Hronicul<br />
vechimei a Romano-Moldo-Vlahiloro etc. In fine se<br />
schimba chiar i anul indicat de Cantemir, cad pe cand in<br />
manuscript se vede lamurit 7225 adica. 1717, Seulescu pune<br />
1710. De unde va fi scos el acéstä data, care este tocmai
LIV PRECIP/INTARE<br />
anul suiril pe tron a lui Dimitrie Cantemir, i and numai<br />
la indeletniciri literare n'ar fi gandit el, nu putem sci; dar<br />
vedem pe unil invètati ca saü crecjut in drept sá presupuna<br />
ca «manuscriptul ce a fost trimis la Iasi in anul 1834<br />
spre decopiare, tot din Archiva Ministerului de Externe din<br />
Moscva, samëna a fi purtat pe titlul sag' alt an [cleat<br />
1717], pentru ca G. Seulescul, carele a fost insarcinat cu<br />
copiarea si cu tiparirea acestui op, qice in titlul lui tiparit<br />
cà «Hronicul Romano-Moldo-Vlahilor este alcatuit de Domnul<br />
Moldaviei Dimitrie Cantemir la anii 1710 (1)».<br />
Cele pana aci aratate sunt alterari voite de editorul insusi.<br />
Cele cari provin insa din cetirea gresita a manuscriptulul,<br />
ca si din erorile de tipar, trec ori-ce proportiune (2),<br />
(1) Dr. I. G. Sbiera, AlifcdrY czelturale literare la Roinduil din stinga Duyard<br />
in astintpul de la 1504-1714, Cernaut 1897, p. 233. A se vedé mai<br />
departe in amintita opera parerile deosebite de ale nOstre emise de catre inv'etatul<br />
autor asupra timpului compunerii in latinesce si traducerii in românesce<br />
a Hronicului (p. 232-236), pareri asupra carora gasim de cuviintä a nu starui.<br />
(2) Vom indica acl numai vr'o cite-vb. din ele, si mai 11101ü erori de citre:<br />
/is,<br />
t. 1, p. XXX : pre la unul de la nascerea Fecioarei in loc de t pre la anul<br />
de la nasteré FiCoarii 420*; t. 1, p. XXXI: 668, in loc de 568 ; t. I, p. XXXII:<br />
699, in loc de 499; t. I, p. XLI, nota: cap. 13 ,19 in loc de cap. 13 si .16 ;<br />
t. I, p. 4; 1206, in loc de 1026 ; id., p. 12 : carte 15 in loc des; 286, r. 1 :32<br />
de mit, in loc de 320.000 ; t. I, p. 310, r. 10 : opt ma, in loc de 400,000 ; tot<br />
acolo, r. 11: iepte mit in loc de 700.000; t. II, p. 8, r. 7: cap. )4, in loc de<br />
41 p. 32: cap. 76, in loc de 96 ; p. 90, r. 5 : 6 mit,in loc de 60.000 ; p. 98,<br />
r. 3 : 551, in loc de 548 ; p. 153: 76, in loc de 763 ; p. 168, r. 18: 820, in loc<br />
de 320 ; p. 222, r. 18: io6r, in loc de 1065 ; p. 331, r. 14: r026, in loc de 1206;<br />
ib., r. 19 : 1027, in loc de 1207 ; t. II, Tabla hronologhicésca. p. I : 1449, in loc de<br />
5449 ; p. II jos: 7 4, in loc de 94 ; p. IX jos: 573, in loc de 527 ; p. XI jos:<br />
6869, in loc de 6469 ; p. XXIII fine : 7 mii, in loc de 700.000, etc., etc. Apoi<br />
cetiri gresite, omisiuni saIl erori de tipar : e destul a compara textul latinesc<br />
ul prefetii care furnica de erorl, de la inceput pang la fine; din acestea citam:<br />
d. ex., p. LIV: paulo ornatius a Lucceio,in loc de ab alio ; I, p. LXII :<br />
Constantine filio, in loc de Constanti filio; ib.: Constans a isarte, in loc de<br />
Constans a patre ; I, p. LXXI: codento postula tordo, in loc de postulat ordo
PRECOVINTARE LV<br />
aà in cat cu drept cuvint d-1 D. A. Sturdza (1), ca zi<br />
re-<br />
parte majori cedente. Mai departe in Insciintarea ce o face Cantemir Romanilor<br />
cetitori si careia Seulescu ii pastréza titlul ce nu-I pusese la inceputul<br />
càrii dice intre altele : aNu cu multe avem aicé pre Dumnévoastra iubitilor,<br />
a vä supara, devróme ce ca de célé ce ar trebui pentru luminard, ,ri<br />
luminard adeverintii Istoriii nóstrep (p. 49, r. 7-9). Partea subliniat a. e in-<br />
Murata. de Seulescu socotind-o ca o repetare de prisos. Mai departe : t. I, p.<br />
21 ; (sà fie lacuit rin Daviza, Alvokénii sau Denii, in loc de «sal fie lacuit<br />
Prindavizii, Alvochénii, Salclini%) ; t. I, p. 34 : acarele mai curat si mai pre Curat<br />
avum de dist in loc de : carile mai curat, si mai pre scurt avum de zis;*<br />
t. I, p. 81, r. 9: cnici de réspuns a fi,>, in loc de gnici de réspuns vrednia a fie;<br />
t. I, p. 87 a arat1-s1 pre scurt nérnulD, in loc de 4arata-sa pre scurt precum<br />
niamuln ; t. I, p. 113, r. 14 : Dachia tot Glietia s'au climate, in loc de : aDa-<br />
Chia tot Dachia, i Glietia tot Ghetia s'au chemat ; t. I, p. 156, r. 6; sa-1 iitroséscd,<br />
in Mc de : «s5:1 izbdvascde ; t. I, p. 173, r. 1 : o jacem, in loc de o a-<br />
&dm; t. I, p. 175 r. 17 : pomenindu-s, in Mc de tocmindul ; t. I p. 176 catre<br />
fine : (WC labor hoc opus n, in Mc de 4lloc opus hic laborx,; t. I, p. 203, r. 11:<br />
medin, in loc de merdian ; t. I, p. 235, r. 18 :
LV1 PRECI3ViNTARE<br />
gretatul Al. Odobescu (1) banuiail deja in 1877, inainte de<br />
a se fi fãcut colationarea cu originalul, cä editiunea IesanA<br />
trebue sa." contind multe greseli i chiar schimbAri de text,<br />
ceea-ce cu prisosintà véclurdm cg s'a i confirmat.<br />
prea mid, cel mult pdte in privirea ortografiel. Mai departe qicea: Cuprinsu<br />
Hronicului astacy noi ii cundscem mai bine din alte sorginti ; apol confruntarea<br />
cu manuscriptul din Moscva, a cdruia autenticitate este dubie, i se pare<br />
inutila qi prea costat6re ; in care cas d-lui crede cà ar fi prea scump platita pietatea<br />
ncistra, intrebuintand astacli, in misiuni, fonduri earl pot aye destinatiuni<br />
mai ponderdse . D. Dim. Sturdza intimping cà despre importanta colationarii<br />
nu pdte fi de opiniunea d-lui Laurian. Este de mare necesitate cä, dacä<br />
am decis a se face o editiune completa qi corecta a hti Cantemir, sä o tacern<br />
pe sigurantä ca.' este exacta. Orl-cal am venera setiositatea lucrdrii de primgliiare<br />
a I egretatultd .filolog i profesor G. Seulescu,nu trebue si nu putem sd<br />
admitem lucrarea tut ea infailibild: aü putut sd se strecdre chiar erod, cdri<br />
dacd tipografiile ndstre de astddi, cu tot fiersonalid la care aü ajuns, ci incd<br />
fac mulle erori, cu cat mai' virtos tipografia Mitropoliei din Iasi tu 42 ani<br />
tartar. D-lui insista a se observh de aprdpe manuscriptul spre a se indrepta<br />
erorile ce se vor fi strecurat. Prin urmare sustine misiunea propusa de Sectiunea<br />
Istorica,). In acelaqi inteles aü vorbit qi d-nii Odobescu, N. Ionescu qi V.<br />
A. Urechia..<br />
(1) Annalele Societatii Academice Romane, t. X, sect. I, pag. 30: aD-1 Odobescu<br />
amintesce cum cä misiunea nu ar ave numal scopul de a ne procura.<br />
in text corect al Chroniculid, care si acesta este necesar, de dre-ce nu i se<br />
pare cd putem pune mare temeiii pe scrupulositatea lid Seulescu, carele nu se<br />
da In ldturl de la exageratiuni istorice, precum este Isvodul lid Clandfi, ce i se<br />
atribue. Trimisul nostru va aye Inca sarcina de a ne aduce relatiuni qi chiar<br />
copie de pe acele diferite manuscripte inedite, de un mare interes, despre<br />
cari mentiondza notele primite de la Consulatul rusesc . Parerea ca. G. Seulescu<br />
a compus falsificatul cunoscut sub numele de Chronica lui Huru qi cg<br />
Antohie Sion a prescris acel falsificat luand ca model chiar tacsimilele autografului<br />
lui Cantemir din tomul I al IIronicului Romano-Moldovlahilor, am dovedit-o<br />
in mai multe conferinte publice tinute in anul 1882 la Universitatea<br />
din Bucuresci. Tot atunci am aratat ca. acelaqi Sion este autorul unel serif'<br />
intregi de documente ce mi se comunicase de tinerul d. G. Sion-Gherei, ca qi<br />
al taimosului chrisov atribuit lui Stefanita-Voda qi privitor la drepturile de proprietate<br />
ale oraqului Vasluiii. Cf. despre falsificatul Huru studiul nostru din<br />
.Revista pent, u istorie, Archeologie ri<br />
filologie, vol.' IV, pp. 464-500.
PRECOVINTARE LVII<br />
§ 9.<br />
Ast-fel o noua editiune a Hronicului lui Cantemir, publicatà<br />
dupà manuscriptul original lard nici o abatere in fond<br />
sail in forma, se impunea de la sine ca absolutd necesitate.<br />
Urmand ca editiunea A.' se faca cu litere latinesci, si opera<br />
lui Cantemir fiind tot intr'un timp o scriere literard insemnata.<br />
si din punctul de vedere filologic, am cautat printeo<br />
transcriptiune sistematicd si minutiósa a caracterelor cirilice,<br />
ca textul sa fie nu numai exact reprodus, dar sà pastreze<br />
intacte ortografia si tote particularitatile fonetice ale limbil<br />
autorului, spre a nu se perde ce-va din valórea lui.<br />
In reproducere s'a urmat modul de transcriere adoptat<br />
prin publicatiunile anterióre de acelasi fel.<br />
AO, s'a transcris:<br />
a) dintre vocale:<br />
x prin a<br />
% » A<br />
k » a<br />
1<br />
>> I sail in<br />
+. » e<br />
Id i A » fa<br />
io » iu<br />
8, or §i r »<br />
0 si w »<br />
u<br />
o<br />
ii si I sail I » i<br />
A »<br />
.v,<br />
1<br />
r . Y
LVIII P RECO V INTARE<br />
b) dintre cons6ne :<br />
r prin g ( a, o, u), gh ( e, i);<br />
1.1 g<br />
( e, i), ( a, o, u)<br />
» a<br />
ic » c ( a, o, u, a), ch ( e, i)<br />
al » c ( e, i,), 6 sail cl ( a, o, u)<br />
w<br />
Lp<br />
prin z<br />
»<br />
»<br />
»<br />
A >><br />
j<br />
st<br />
th<br />
Locurile lasate alb in manuscript, ca i lacunele din text,<br />
aü rémas necompletate, iar citatiunile din autoril greci, latinl,<br />
rusi si alte citatiuni, s'ail reprodus intocmai ca in manuscript<br />
fara nici o schimbare.<br />
Glosarul de la finele volumului, intocmit de d-1 Aureliii<br />
Candrea, contine pe langa cuvintele i formele disparute din<br />
limba, i vorbele acelea, a cdror semnificatiune a incercat<br />
modificari in cursul acestor doué vécuri cari ne despart de<br />
Cantemir. Multe din cuvintele intrate in glosar se pastrézà<br />
incddesi in mod isolat in uncle localitäti din Moldova<br />
si chiar din Tera-Romandsca; ele s'ail mentionat insa in<br />
glosar din causa interesului filologic ce presinta.<br />
S'a dat etimologia numal a cuvintelor cu totul disparute<br />
din graiil, si pe cat acésta a fost cu putinta. Nu s'a introdus<br />
in glosar forme ca singe (-= singe), sintem ( sintem), aise-<br />
zind ( asezind), ldsind (--= lasind), trimitind ( trimitind),<br />
etc., evitandu-se ast-fel o ingramddire inutila de cuvinte.<br />
Credem suficient de a atrage aci atentiunea asupra schim-
PRECUVINTARE L1X<br />
barif regulate la Cantemir a sunetului i in i dupd o suerdtóre<br />
(j, s, s, t, z). Nu s'a staruit de asemenea asupra numeróselor<br />
neologisme, cele mai multe imprumutate de<br />
autor d'a dreptul din latinesce, nici asupra incercarilor lui<br />
de a crea termeni nof din tulpine curat românescl, fiind ca<br />
nici unele, nici altele, n'ail patruns vr'o data in graiul de tote<br />
clilele. In fine, spre a inlesnl cercetarile ulterióre asupra<br />
limbif asa de interesante a lui Cantemir, s'a indicat in glosar,<br />
alAturi de cuvintele talmacite din Hronic, si locul unde<br />
aceste cuvinte ne mai intimpina in cele-lalte scrieri roma.nescl<br />
ale autorului si anume: in Divanul Lumii §i in Isioria<br />
Ieroglificd.<br />
Un indice general, care ocupà aprópe 300 pagini, ne dá<br />
resumatul intregil materif rinduita in ordine alfabetica si este<br />
menit, ca si tabla de materif ce urmka dupd prefatd, ca<br />
sa inlesndsca consultarea operef. Indicele, lucrat de doi tined<br />
elevf, a fost revisuit de d-1 profesor N. I. Apostolescu,<br />
caruia tin sa-1 aduc aci viuele mele multumiri.<br />
Portretul Principelui Dim. Cantemir, asezat in fruntea volumulul,<br />
este o reproducere a fotografief luata cu ocasiunea<br />
misiunif nóstre la Moscva dupa originalul in uleiii care se<br />
pastraa, impreuna cu alte portrete ale familiel Cantemirescl,<br />
in Archivele principale din Moscva ale Ministerului<br />
de Externe. Fac-similul I s'a reprodus dupa cel facut de<br />
nob, iar facsimilul II dupà o fotografie datorità amabilitatif<br />
d-lui Ulanitzki, Gerantul de afacerf al numitelor Archive.<br />
Cat despre insemnata valóre sciintific5. a operel lui Cantemir,<br />
despre metoda lui de investigatiune, despre critica isvórelor<br />
cu carl s'a servit si resultatele la carl a ajuns patriarchul<br />
criticel si al eruditiunif istorice in Romania, aceste
LX PRECUVINTARE<br />
cestiuni Isi vor gàsI locul lor mai potrivit intr'un studiii special<br />
ce cugetam a publica in curind asupra vietii si scrierilor<br />
Principelui Dimitrie Cantemir.<br />
De aceea incheiam ad prefata, ce a devenit putin cam<br />
lunga, cu dorinta ca generatiunile tinere sä se adape cat<br />
mai mult dm izvórele nesecate ale inv6taturil i mintil inalte<br />
,a nemuritorului Cantemir, A. se incaldésca la radele patriotismului<br />
lui ferbinte i luminat, si cetind i recetind maréta opera<br />
de fata, sa-si intar6sca cugetul i sa iea aminte vorbele nemuritorului<br />
el autor : «Slujésca-sa dara cu ostenintMe noastre,<br />
niamul moldovenesc, i ca intr'o oglinda curatd, chipul,<br />
statul, batranetele, i cinsté némului sdu privindu-s, ii sfdtuesc,<br />
ca nu in trudele, i singele mosilor stramosilor sal,<br />
sä sa mandriasca ; ce in ce au scazut din cale vredniciii,<br />
chiar intelegand, urma i barbatia lor ravnind, lipsele sa-si<br />
pliniasca, si sa-s1 aduca amente, cà precum oda* asé acum,<br />
tot acila barbati sint, caril cu multul mai cu fericire au<br />
nut cinstesi a muri, de cat cu chip de cinsté, i de barbatia<br />
lor, nevrednic a trai.»<br />
r Odomvrie 1901.<br />
Gr. G. Tocilescu.
TABLA DE MATERII (*)<br />
Pag.<br />
PRECUVINTAREA EDITORULUI I<br />
TABLA DE MATERII LIX<br />
TITLUL CARTII DAT DE AUTOR 1<br />
DEDICATIUNEA DIN PARTEA AUTORULUI 3<br />
PRIDOSLOVIE 5<br />
PRAEFATIO 29<br />
CATRA CITITORICT 49<br />
CATASTIIIUL Istoricilor, Gheografilor, Filosofilor, Poeticilor si a altor<br />
camera invatati, Ellini, Latini, si de alte niamuri, a cgrora numere si .<br />
pomenesc, si m5rturiile li s5. aduc intr'acest Ilronic 63<br />
PROLEGOMENA 57-168<br />
Carte 1 . 57-83<br />
CAPITL I. Pentru vechid niamul tAt'arasc, carile in svinta<br />
Scrisoare sa: chiam5 Gog si Magog, si pentru de obste<br />
hotarard a toata Schytia, si pentru numele Dachiil . 57<br />
CAP. H. Pentru cCle vdchi a Dachiii hotare 62<br />
CAP. Hi. Pentru vechi numerele täralor, carile de demult<br />
in Dachia s5. cuprincld 66<br />
CAP. IV. Pentru numele Dachilor si de incepAtura lor 70<br />
CAP. V. Pentru craiia Dachilor, cum s'au Inceput, si cum<br />
au fost mai denainte, decat a o supune Romanii . . 75<br />
CAP. vI. Pentru ostenire lui Traian inparat asupra lui<br />
Decheval Craiul Dachilor si de dezräd/cinard lor . . 80<br />
Carte a doa.<br />
Card aratà coreniia niamului Romanilor, precum din<br />
Ellinii Troaddni O. trage, si de incepatura InpärAtiii<br />
lor de la Remus si Romulus. Asijdere pre scurt ins'amniazA,<br />
precum Romanii din Dachia, caril astazT sint<br />
*) Precuvintarea, tabla de materiT, precum si indicele general qi glosarul sunt flente en<br />
ocasiunea publicaril editiunil de fatit.
LXII TABLA DE MATERII<br />
Moldovénil, Muntenii si Ardelénii, sint din niamul lor<br />
hirii RomanT de la Italia, de Traian inparat pre aceste<br />
locuri adusT 85-108<br />
CAPUL I. Pentru némul Romanilor, din cine si de unde<br />
sà trag eT din incepatura lor 85<br />
CAP. 11 Arata-sa evghenia, si slavit niamul i numele<br />
Ellinilor 87<br />
CAP. III. Arata-sa. Wale Ellinilor cele mai vestite. . . 90<br />
CAP. IV. Arata-sa pricina razboTuluT si a prapadeniii Troadii 90<br />
CAP. V. Arata-sa sfatul si voevozii a ambe partilor ellinesti. 92<br />
CAP. VI. Bata Ta a tutulor Ellinilor la Troada, i razsipa el.<br />
CAP. VII.. Pentru trécerd luT Antenor si a luT Enias la<br />
94<br />
Italia, si de stapanirile lor acolo<br />
CAP. VIII. Arata-s a. stapanird niamuluT luT Enias, Ora la<br />
nasterd luT Remus si a luT Romulus, si diudata nas-<br />
95<br />
tere lor 96<br />
CAP. IX. Arata-sa aflard pruncilor i moarté lul Amilius 97<br />
CAP. X. Arata-sa temeliTa RomiT, si incepatura inparatiii<br />
Romanilor 99<br />
CAP. xr. Dovedescu-sa, eel ce vor s zica, c Romanii<br />
nu s'a trag, nicT sint din niamul Ellinilor<br />
CAP. XII. Arata-sa pre scurt, precum niamul Moldove-<br />
100<br />
nilor, Muntdnilor, Ardeldnilor, (moil cu totii cu un<br />
nume de obste Romani sa chlamä) sa fie din rodul<br />
sau hirisl Romani, i precum Dachia au fost descalecata<br />
de Traian inparat cu cetateniT, si slujitori Romani<br />
104<br />
Carte a thin<br />
Care arata märturiile scriitorilor, caruia cum i s'au<br />
pA-<br />
rut, si cum au scris..pentru niamul Romanilor in Dachiia<br />
lacuitori. Asijderd s. dovedesc uniT scriitorT, cariT<br />
de nume Vlahiii din pi-were, Tara nu dupl adevar au<br />
scris, si mai vartos basna unui Misail, si a unM Simion<br />
sa desvaleste. Asijderd din potriva sa dovedeste,<br />
precum RomaniT cesti de astazi in Dachiia sint tot<br />
aceiTa Romani, pre mil Ulpie Traian iau adus atunce<br />
100-168<br />
CAPUL I. Aducu-sa innainte socotelele scriitorilor pentru<br />
niamul Românilor din Dachia 109<br />
CAPIN, II. Pentru cu napaste numele, pentru carile zic<br />
unil e Dachia mai pre urma sa se fie chemat Flachia Ill<br />
CAPUL III. Aratà-sa suppus si scornit numele Flachiii<br />
de la cine s'au nascut 112
TABLA DE MATERII LXIII<br />
CAPUL iv. Pentru Eneas Sylvius, eine a fost, i de gresit/<br />
socotiala lui pentru numele Flachiii 114<br />
CAPUL V. Arata-sa greu gresita socota. lui Eneas pen tru<br />
numele Flachiii 116<br />
CAPUL VI. Dovedeste-sa precum, Dachia, nici cum n'au<br />
putut sl sä chdme Flachia de pe numele lui Flaccus<br />
Hatmanul 118<br />
CAPUL vii. Izvodul familifi Flachilor. 119<br />
CAPUL VIII. Dovedéste-sa, el de pre acesté Hach!, nici<br />
de pre unul Dachia sa s. cheme Flachia, n'au avut<br />
cum, si cand 122<br />
CAPUL Ix. Iaras pentru aéasta. pardr6 altora, caril urmaza<br />
lui Eneas Sylvius 124<br />
CAPUL X. Pentru paréré acelora caril marturisesc, precum<br />
Vlahii sä fie Romani de la Italia, Tara cand, si cum<br />
sa fie agiuns la Dachia, zic a nu still 126<br />
CAPUL XI. De paréri.: acelora, caril as41 de tot tagaduesc,<br />
precum Romanil din Dachia sa sS. fie tragand din Romani<br />
. 127<br />
CAPUL XII. De parere acelora, =if baiguese precum némul<br />
Romanilor din Dachia, macar ca. de la Romani!<br />
din Italia s'ar trage, ins& nue! de la Flac, niel de la<br />
TraTan sä fie adus, ce cu multe vacuri mai pre urina,<br />
cu alt chip intai in Ardél, apoi inteamandoal Wale<br />
acésté sa fie intrat 135<br />
CAPUL XIII. Arata-sa din ce izvor s'au scurs pistélnita acestii<br />
puturoase Basne 139<br />
CAPUL XIV. Arata-sa, precum acésta basna cu Laslau,<br />
Taste scorni la din istoriTa adevarata, a doi era! unguresti<br />
. 144<br />
CAPULxv. De pareré acelora, earl! priimasc, precurn coloniile<br />
Românesti de la Traian, sa sa fie asezat in Dachiia;<br />
insä pe acélés a1i inparati urrnatorT, iaras1 S. le<br />
fie radicat, si sa le fie tras innapoi 150<br />
CAPUL xvi. Aducu-sa pre scull marturiile a multor istorici,<br />
cariT in scrisorile sale adeveresc, precum Ulpie Traian<br />
inpärat au descalecat Dachila, cu cetaténi de la Roma,<br />
si cu Wadi batrani Romani, si precurn Romani! cesti<br />
ce astazi lacuesc in Dachia, sint dinteacelasi nérn,<br />
dinteacdlasi vita a aceloras1 Romani 153<br />
ei<br />
CAPUL XVIL Pentru Monarsii Romanilor, cad! au inpäratit<br />
mai denainte de Ulpie TraTan 162
LXIV TABLA DE MATEIBT<br />
CAPUL xviii. Arata-sa. trii rAzboae a Dachilor, cu Romanil<br />
sub Domitian 166<br />
PRECUVANTARE, sau Pridoslovie in Hronicul vechimel Romano-Moldovlahiii<br />
169-181<br />
IIRONICON DACO-ROMANI1I, adecA a TArAlor Românesti . . . 181 485<br />
Carte I.<br />
Care arata descalecatul Romanilor In Dachia, de la Traian<br />
inparat. Asijdere dovedéste necurmat traiul lor intr'Ansa,<br />
de la acelasi Traian 1npArat, pan'a la Avrelie Avrelian<br />
inpArat 181-214<br />
CAPUL I. Canoanele vor puté s'a s adeveriascá lucrurile<br />
oanIoarl adevarat facute, Insà in istorii tArziu, si rar<br />
pomenite 181<br />
CAPUL II. Arata.-s1 tocmala inparétiii i trii razboae a<br />
lui Traian inpArat cu Dacha 186<br />
CAPUL HI. Arata-sa zidird podului de piatrA peste Dunare,<br />
si cel de pre urma rAzboiti, i peire lui Decheval, si de<br />
tot prapadenila Dachilor 188<br />
CAPUL IV. Az ata-sa asezare Romanilor in Dachia, si<br />
stArpire Dachilor dintr'Ansa 190<br />
CAPUL V. Aratl-sä annul, in carile Ulpie Traian, au descalecat<br />
Dachia cu Romani ........ . . . . 191<br />
CAPUL VI. Arata-sa vredniciile lui Traian Marelui InpArat. 192<br />
CAPUL VII. Dovedéste-sa. traiul Romanilor in Dachia, de la<br />
Adrian, pa,n'a la Antonie Pius 196<br />
CAPTJL VIII. De razboaele lui Adrian Inparat . . . 198'<br />
. . . . .......<br />
CAPUL Ix. Dovedéste-sa. traiul Romanilor ln Dachia de la<br />
Antonie Pius pAnA la Marco Avrelie, ce 1-au chemat<br />
Filosof . .<br />
199<br />
CAPUL X. Dovedéste-sA traiul Romanilor in Dachia, de la<br />
Marco Avrelie filosoful, pana la fiCorul sau Commod. 200<br />
CAPUL xi. Dovedéste-sa tralul Romanilor in Dachia de la<br />
Avrelie Commod Ora la Avrelie Severus Alecsandru. 203<br />
CAPUL XII. Dovedéste-sé, traiul Romanilor In Dachia de la<br />
Avrelie Sever, pAnA la Dechie 206<br />
CAPUL XIII. Dovedeste-sa traiul Romanilor In Dachia, de<br />
la Dechie, pAna la Valerian, si Galien . . .<br />
. . 208<br />
CAPUL XIV. Dovedeste-sA traiul Romanilor in Dachia, de<br />
la Valerian si Galien pang la Avrelie 210<br />
PREVOROVIRE, informuind cititoriul 215-219<br />
Carte a doa.<br />
Care arata tréceria Romanilor din Dachia in Mysia, apoi<br />
dovedéste, precum aceias Romani drasi s'au inturnat de
TA13LA tat MAtERII LXV<br />
la Mysia in Dachia. Apijdere aratg, precum aceiapi Romani,<br />
tot In Dachia au lama de la Avrelie Avrelian,<br />
pgng la Constantin Mare le 219-236<br />
CAPUL I. Aratg-s5. pre scurt viata lul Avrelie Avrelian, carile<br />
de mopila sa au fost Roman din Dachia . . . 219<br />
CAPUL II. Dovedepte-sg traiul Romanilor in Dachia, pi<br />
supt Avrelie Avrelian 220<br />
CAPUL Hi. Dovedepte-sg cg ace a Romanilor trecere din<br />
Dachia la Mysia, pre scurtg sg fie fost, i supt acelap<br />
inp5,rat largp la locul sgu, s5. sg fie intors 222<br />
CAPUL iv. Acesta s5, dovedepte intgi, din socotiall . . 223<br />
CAPUL V. Dovedepte-s5. apoi Inturnarea lor In Dachla din<br />
Istorici, pi traiul lor intrInsa de la moartia lui Avrelian,<br />
pgng la Claudile 225<br />
CAPUL VI. Dovedepte-sg traiul Romanilor In Dachila, de<br />
la Clavdie, pgng la Probus 226<br />
CAPUL VII. Dovedepte-s5, tralul Romanilor in Dachiia, de la<br />
Probus pgng la Avrelie Carus 227<br />
CAPUL VIII. Dovedepte-s1 tralul Romanilor In Dachiia, de<br />
la Avrelie Carus, Ong Ia Galerie, i Constantie Hlorus 230<br />
CAPUL ix. Dovedepte-s5. train' Romanilor iji Dachia, de la<br />
Constantin Hlorus, i Galerie, pang la Constantin Marele<br />
233<br />
Carte a triia.<br />
Care dovedepte traiul Romanilor In Dachia, de la Constantin<br />
Marele, pi Sfintul, p5.ng la Theodosie cel Bgtrgn<br />
Bun 237-259<br />
CAPUL I. Dovedepte-sg traiul Romanilor In Dachia, de la<br />
Inceputul inpgrAtifi lui Constantin Marele, pin 5. la<br />
peire lui Lichinie. . .<br />
237<br />
CAPUL II. Dovedepte-sg traiul Romanilor In Dachia, pang<br />
cAnd Constantin au inpgrtit Inpgratila in patru pgrti. 239<br />
CAPUL III. Arat5.-al precum Dachia sä af15, in numgrul<br />
Crgiilor inpgr5.tiii Rornanilor, când au Inpgriit Constantin<br />
Marele toatg inpgratila in patru pgrti, pi in<br />
multe crgii 241<br />
CAPUL IV. Arat6-s 5. patru priolni, pentru ce s'au numIrat<br />
aceste àri, i s'au insgmnat despärtire inpgrátiii . . 243<br />
CAPUL v. Dovedepte-sg tralul Romanilor in Dachia, dupg<br />
inpärtala inpriii, pAng la pristgvire luT Constantin<br />
Marele 245<br />
CAPUL VI. Aratg-sg Dachia, in testamentul lul Constantin<br />
Marele 246
LXVI TAPIA DE MATER!!<br />
CAPUL vu. Dovedéste-sä traiul Romanilor in DachiTa, de<br />
la fiji lui Constantin, On& la Iuliian Paravatis . . . 217<br />
CAPUL VIII. Dovedeste-sä sedérd lui Constantin inpArat<br />
in Dachiia si de pe moneta de dinsul in Dachlia Mouth. 248<br />
CAPUL IX. Arata-sä tralul Romanilor In Dachia, de la Iulian<br />
Paravat, pAn1 la Valentinian, si Valens . . . . 251<br />
CAPUL X. Dovedéste-s6 tralul Romanilor in Dachila, de la<br />
ValentiniTan On& la nápada Unnilor 263<br />
CAPUL XI. Aeasta-s s dovedéste de la niipada Unilor, Ora<br />
Ia inpArätiia Jul Valentinian cel tânAr 255<br />
Cart6 a patra.<br />
Care aratä incepiltura nemului Gotthilor, si de unde esind<br />
el au nApklit in Evropa. Asijdere multe si marl Cra.iT<br />
din Varvari desalecate. Asijdere esiré Attila cu Unnii,<br />
si<br />
cate-va n5.135.z1 a lor spre pärtile Evropil. Asijdere do-<br />
vedeste traiul Romanilor In Dachia, de la Theodosie<br />
eel bAtrAn, pAn5.1a Anastasie inp&rat; nand s'au schimbat<br />
numele Dachiii In Volochia; si Romanii dintrInsa<br />
s'au numit, Volohl 259-297<br />
CAPUL I. Aratl-sä incep'atura a tot némul Gotthilor, de<br />
unde au esit el intal, si apoi pre ce locuri cu sedéré<br />
s'au asezat 259<br />
CAPUL H. Arat5.-sk precum Gotthii, numal cadi au trecut<br />
prin Dachia, iara nu au stäpinit-o . 262<br />
CAPUL HI. Arat'a-s6. despartire Gotthilor, pre cariI I-au<br />
supus Theodosie eel batran, i savarsitul lor . . . . 264<br />
CAPUL iv. Arata-sa, precum, uiT r/m6sita Gotthilor, canT<br />
au amas supt stapanire Unnilor, Dachia sa, fie,stitpanit 267<br />
CAPUL V. Dovedeste-s'a traiul Romanilor In Dachia, de la<br />
asezAmAntul Gotthilorin Misia, 'Ana la Arcadia si Honorie<br />
270<br />
CAPUL VI. Dovedesle-sa, traTul Romanilor in Dachia, de la<br />
Arcadie, si Honorie, pAn'l la Theodosie cel tank . . 272<br />
CAPUL VII. Arata-s5, poTade Varvarilor d'intAT . . . . 273<br />
CAPUL VIII. Aratft-s6, poiade Varvarilor a doua si a triia 274<br />
CAPUL IX. Dovedéste-s5. traiul Romanilor In Dachia, de la<br />
Theodosie eel ta,rar rang la nitpada Attilii 275<br />
CAPUL X. Arata-A multe descalecaturi, a multe Craii din<br />
némul Varvarilor ;acestora 277<br />
CAPU xi. Acéla s. dovedéste pinii la näpada Attilii . 278<br />
CAPUL XII. Dovedéste-sä traiul Romanilor in Dachia, de<br />
la Tesitul Attilii (Pinta pana la intoarcere luT la* in<br />
Schythia 279
TABU DE MATERIl LXVII<br />
CAPtn. xiii. Arat5.-(s5.) nPipada dintai a 1u Attila, cu Unnil<br />
sal<br />
CAPUL XIV. Arata-s5, a doua rapadri, a Attila asupra<br />
282<br />
inparatiii räzsäritului<br />
CAPUL XV. Arata-sa a trila napada a Attilii<br />
cArqn xvi. Arat-a-sa pricina, cu care Attila au aflat mijloc,<br />
284<br />
285<br />
de a intrard in Ghermania<br />
CAPUL XVII. Arata-sa rAzbird Attilii in Ghermania, si in<br />
280<br />
Italia si peird lul<br />
CAPUL xvin. Dovedeste-sI tralul Romani lor In Dachia,<br />
288<br />
de la Leon Thracul, Om/ la Zenon<br />
CAPUL xrx. Doveddste-sá tralul Romanilor in Dachia, de<br />
291<br />
la Zenon, pan5. la Anastasie .<br />
Carte a dace.<br />
Card aratä greutatd acestil Istoril, si pricina a continuatiii<br />
el. AsijderC, afatS, and, si cum s'au schimbat, numele<br />
DachiiT, in Voloscaia, Volohia, Valachia, si precum a-<br />
293<br />
cast nume cum Moldovdnilor, asa Munténilor, i Ardelénilor<br />
prin multà vrdme au fost tot unul, si de obste,<br />
iarA mai pre urma s'au despärtit 297-310<br />
CAPUL I. Arat'd-sá greutaté acestil Istorii 297<br />
CAPUL II. Arat6.-sA pricina spre indemnard continuatiiI<br />
Ilronicului<br />
CAPUL HI. Arata-s5., cd dintai a Bulgarilor lesire spre par-<br />
298<br />
tile 1npàràiii Romanilor<br />
CAPUL IV. Doveddste-sk precura numele Dachiii, BulgariiI<br />
301<br />
sä-1 fie schimbat, i precum Moldovanul,<br />
in limba lor tot un nume au<br />
i Romanul,<br />
303<br />
CAPUL V. Arata-sii, precum numele Valachiii, dup5, acdste<br />
tb.mpläri, mult5, vrdme, cu Moldovdnil, tuturor<br />
Românilor, de obste au fost 304<br />
CAPUL VI. Aratfi-sä pricina, eaci trirble acdstd mai pre<br />
urml, cu deosabite numere, s'au numit<br />
CAPUL VII. Dau-sä i alte canoane trebuitoare, pentru mai<br />
305<br />
curatá inteldgerd HroniculuI inainte<br />
Carte a fesoS.<br />
Care arata traiul Romanilor in Valachia, dela Anastasia,<br />
pa,n5. la Roman fiCorul lui Constantin, inparat. Asijderd,<br />
307<br />
aratà napazile Bulgarilor ; i descalecatul AràT si Craiii<br />
Lesesti, gi precum pre acdstd vremi, nu numal Valahia,<br />
ce Inca si Cramul au fost, tot supt stap&nire inpArAtiii<br />
razsaritulull. Asijderd aratA asezard Ungurilor pe apa<br />
Tisei 311-359
LXVIII TABLA DE MATERII<br />
CAPUL I. Doved6ete-sa. traiul Romanilor in Volohia de la<br />
n5pada Bulgarilor, pAn5. la Justinian inpArat . . . . 311<br />
CAPUL II. Doved6ete-s5. tralul Romanilor in Volohia, de la<br />
Justinian, pia la Justin 314<br />
cAPITL iii. Doveddete-s5. traiul Romanilor, in Volohia, cu<br />
multe -argumentári 317<br />
CAPUL Iv. Arat5.-s5. cetätile, carile Justinian au tocmit,<br />
séu de iz noavl au fiicut in pärtile Dachiii . . . . 321<br />
CAPUL v. Arat5.-s5 pricina descAleaturil Cr5jil Leeeeti, din<br />
némul Slovénilor 324<br />
CAPUL VI. Doveddete-s5. traiul Romanilor in Volochia, de<br />
la Iustin, panto. la Mavrichie 326<br />
CAPUL vii. Dovedeete-s5, traiul Romanilor In Volochia,<br />
supt Mayrichie, ei Hagan Domnul Avarilor. . . . . 327<br />
cArm. vim Acastae sl dovedéete supt acestae inp5.rat . 328<br />
CAP. Ix. Mastae sá dovedéete, de la acestae inpärilt, LAO.<br />
la Foca, ce-I zic Tiranul 330<br />
CAPUL X. Doveddete-sä traiul Romanilor in Volochia de<br />
la lraclie pán5, la fiful s'au Constantin 332<br />
CAPUL XI. Aéastae sä arata de la Constantin fiiiul lui Iradie,<br />
Ora la Constantin Pogonat 335<br />
CAPUL XII. Aratà-s5. Volochia supt Constantin Pogonat,<br />
apucatä de Bolgari, insA nu mult tinutá 336<br />
CAPUL XIII. Acéstae s5, arat5., de la Iustinian, pan5. la<br />
Leontie 338<br />
CAPUL XIV. Mastae sa" arat5, de la Leontie, pAn5, la a<br />
doua inparAtie a lui Iustinian 340<br />
CAPUL XV. Doveddete-s5. traiul Romanilor in Volohia de<br />
pe stIpAniré CrAmuluI 34.1<br />
CAPUL xvi. AceIael s5. arat5., de la Leon Isavrul, prima la<br />
Constantin Copronym 343<br />
CAPUL XVII. Tot aed s5. trAgAniazA Istorfia de la Constantin<br />
Copronym, pIn5. la Constantin, ei maic5.-sa Irini 345<br />
CAPUL xvIII. Dovedeete-sA traiul Romanilor in Volochia<br />
pre yremile lui Constantin ei Irini, pán5, la Nichifor,<br />
cand s'au despärtit inpkatia Apusului de a rAzad<br />
tului 348<br />
CAPUL xIx. Acestae sl telgánaz5, de la Nichifor Patrichie,<br />
pana la Theodora, cu fiful eau. Mihail 851<br />
CAPUL xx. Mastas s5. intelége de la Theodora, ei Mihail,<br />
pb.n5, la Vasilie Machedon .. ..... . . . 353<br />
CAPUL xxI. AcéIae sA arat5. de la Vasilie Machedon, 00'.<br />
Ia aeezaré Ungurilor, pe apa TiseI 354
TABLA DE MATER1I L X IX<br />
CAPUL XXII. Acéstas sA aratA de la Alecsandru, pAnA la<br />
moartó luT Constandin, fiTul lui Leon 356<br />
Carte a septé<br />
ard dovedeste traiul Romanilor in Volochia din IstoriciT<br />
streinT, si mustr 5. pe uniT huiguitori, cariT pentru incepAtura<br />
nemuluT Moldovenesc, cu hasne au muruit<br />
hArtia. Asijderd arat5. incepAtura inpArAtiii Rusesti, din<br />
cetate Chrovului, si intoarcerea lui Vladimir, domnul<br />
Rusesc, la CrestinAtate. Asijderd pomeneste inteo<br />
vrCme suppunerd Bulgarilor, supt InpArAtiTa rázsitrituluT,<br />
i necurmat traiul Romanilor In Volochia, de<br />
la Roman fiTul lui Constantin, pAnä la inpArattia luT<br />
Isachie Anghel, cAnd s'au dezbatut RomAnil de supt<br />
inpArAtila Tarigradulth . . . . . , . . . . 359 394<br />
CAPUL I. Introducere, pentru pomenire niimuluT Moldovenesc,<br />
de la istoricil streini 359<br />
CAPUL IL AratA-s5, necurmat traiul Rornanilor in Volohia,<br />
pAnA pe aceste vrernT, din mArturiile Istoricilor<br />
Rusesti i LesestI 362<br />
CAPUL Hi. MustrA-sä niste bAsnuitori, carii pentru nemul<br />
RomAnesc hArtfia muruind, singurl pe sine, s'au<br />
()carat 366<br />
CAPUL IV. Dovedéste-s5. traiul Romanilor In Volohia, de<br />
la Roman cel tAnAr, pAnA la Vasilie InpArat . . . . 368<br />
CAPUL V. Aratä-sá incepAtura stApAniril Rusesti, card acum<br />
Taste puternicl, InpArAtila Mosculd 371<br />
CAPUL VI. (Lipsesce inceputul) . 373<br />
CAPUL vll. Arata-sA supt Vasilie Bulgarocton supunere<br />
Bulgarilor, i anal pomenire Vlahilor la istoricil Grecesti<br />
374<br />
CAPUL VIII. Dovedéste-sA traiul Romanilor in Volochia,<br />
de la Constantin, fratele lui Vasilie, pAnA la Constantin<br />
Monomah 378<br />
CAPUL IX. (Lipsesce in manuscript) , 380<br />
CAPUL X. AratA-s1 traiul Romanilor in Volochia, de la<br />
Constantin Monomah, pAnA la Constantin Ducas . . 380<br />
CAPUL XL ACastas sA trAgAnTaz5, de la Constantin Ducas,<br />
pAn5. la Roman Dioghenis 383<br />
CAPUL XII. Dovedéste-sä traTul Romanilor in Volohia de<br />
la Roman Dioghenis Oa. la Mihail flint luT Constantin<br />
Duca 384<br />
CAPUL XIII. ACastas s5. arat5, innainte, supt acelas Dio-
LXX TA BLA DE MATERIT<br />
ghenis inparat, si de la Mihail Duca, pana la Alexandru<br />
Comnenos 386<br />
CAPtu. xiv. Aeastas s arata, de la Alexie Comnenos, 'Ana<br />
la Emmanuil Comnenos 388<br />
CAPUL xv. Acéias sit arata de la Manuil Comnenos, pana<br />
la Aleiie Anghel 389<br />
Carte a opta.<br />
Care arata tralul Romano-Vlahilor, in Vlachia, apoi si in<br />
Misia, Thrachia, Machedonia, si pana la Gretia, de la<br />
Isachie Anghel, pa.na la Ionnis Duca; ca,nd i Hania<br />
Tataralor in Cram, si inparatila Aliotmanilor laAsia,<br />
s'au inceput. Asij dere aratä cand si cum s'au despattit<br />
Romano-Vlahii de la inparätia Tarigradului. Rázboaele,<br />
carile au avut Românii cu inparap Grecilor, apoi dupa<br />
ce au luat Latinii de la Greci Tarigradul, i cu LatiniI.<br />
Asijderd arata. incepatura Domniii Monarchicesti<br />
a lui loan Domnul a tuturor Romanilor, si de Domnila<br />
lul Hris, Domnul Cutovlahilor in Gretia, si asezare<br />
inparatilor Grecesti la Nichea, si pe aIure 395-435<br />
CAPUL i. Pridoslovie 396<br />
CAPUL II. Arata-sa pricina, pen tru ce Vlaho-Romanii,<br />
s'au despartit de la inparatila Tarigradului . .<br />
. . 399<br />
CAPUL IIL Arata-sa, cu ce mijloc, au Mout ei, de s'au<br />
dizlipit Romano-Vlahii, de la inparatie 401<br />
CAPUL iv. Arata-sa razbolul dintâi, carile au avut RomaniT,<br />
cu Isachie Anghel inparatul 402<br />
CAPUL V. Arata-sa intoarcere Romano-Vlahilor de peste<br />
Dunare, Tara In Misia . 403<br />
C APUL VI. Razboiul al doll& carile au avut Romano-VlahiI,<br />
cu Isachie Anghel inparatul 404<br />
CAPUL VII. Arata-sa, a triia razboiu a Romano-Vlahilor,<br />
asupra lui Isaachie Anghel, cu biruinta 407<br />
CAPUL viii. Arata-sä lucrurile Romano-Vlahilor suptinparatila<br />
lui Alexie Anghel, carile singur s'au poreclit<br />
Comnenos 410<br />
CAPUL Ix. Arata-sä, cum au vinit acest Ioan la inparatul,<br />
si cum mai pre urma, au statut Domn tuturor Romanilor.<br />
. 412<br />
CAPUL X. Arata-sa cum au primit inparatul pre loan,<br />
fA cum Hris Domnul Cutovlahilor au ramas cu o sama<br />
in Gretia 413<br />
CAP. XI. Aratii-sa incepatura Do atniii lui loan, de la ca-
TABLA DR MATEBIT. LXX I<br />
rile s'au coborat familia Domnilor Romanesti, de pre<br />
carile toi i liana astazl loan sa scriu 417<br />
CAPUL xii. Arata-sa, jelnica cadére lnparatiii Tarigradu-<br />
lui, pe mama Latinilor 420<br />
CAPUL xiii. Arata-sa, naroeite razboaele lui Joan Alexie<br />
Domuul Romano-Vlahilor, cu Lainii 423<br />
...... . .<br />
CAPUL XIV. Arata-sa, asezarê inparattil GrecestI la Nichea,<br />
moart6 lui Balduin In robie 426<br />
gi<br />
CAPUL XV. Arata-sa si alte cu biruinta a Domnulul loan,<br />
si dobandire Solonului, cu multe alte cetati . . . . 428<br />
CAPUL XVI. Arata-sa, alte razboae lui loan Alexie, i multe<br />
prazi, cari le-au facut cu Tátaral in Thrachia . . . 430<br />
CAPUL XVII. Arata-sa, pentru ce loan Alexia au stricat<br />
pacé,.i cu Grecii, si cAte va a lui razboae cu naroc. 431<br />
CAPUL xviii. Arata-sa razboiul lui Lascaris cu Sultanul<br />
Alaiddin<br />
Carte a noila<br />
Care arata, traiul Romanilor de la 1ncepatura Hanilor<br />
Tatarasti, si a lnparatilor Turcesti, pana la napada lul<br />
43<br />
Batie, and s'au tras Românii iaras spre Ardél 435-460<br />
CAPUL I. Arata-sa incepatura Hanilor TatA.rAsti, de la Ginghiz<br />
Hann, din carile sa trag Hanil Cramulul, supt<br />
porecla Ghieral 435<br />
CAPUL II. Arath-s6 incepatura nemului Turcesc, si a familli<br />
Ali-Osmanilor, caril astail tin inparatia Tarigradului,<br />
cu multe alte inpAratii in Asia, Africa, si Evropa 438<br />
CAPUL III. Arata-s5, rindul Crailor Unguresti, de la ince-<br />
patura Craiii lor, pana la napada lul Batie . . . .<br />
441<br />
cAptiL iv Dovedéste,sa, precum din dol Vladislavi, caril<br />
la Istorici s pomenesc, nici unul, pe vrdme, and au<br />
vinit Batie, n'au fost la Craie 443<br />
CAPUL V. Arata-sa precum Romanii cestl dincoace de<br />
Dunare, sa fie luat Protectia lui A,ndreas CraTului<br />
Unguresc . 445<br />
CAPUL VI. Arata-sa, ce d'intai a lui Batie napada, si cum<br />
i-au inchis atunce Romanii poticile muntilor, de n'au<br />
putut intr'acC data razbate in tara Ungurlasca . . . . 447<br />
CAPUL NTH. Arata-sa pradalui Batie in tam Lesasca, si in<br />
Silezia 448<br />
CAPUL VIII. Aratl-sa,precum Bela Cralul Unguresc, adevArat<br />
an cersut agiutorIu de la ChesarTul, si de la alti<br />
Crai; ce n'au luat; i batala fara naroc, care au avut<br />
cu Batie 449
LXXII TABLA Dg MATERII<br />
CAPUL IX. Aratri.-sA inturnare luI Batie ou Tittaral innapoi,<br />
si a Belli la Cr 'Alia sa<br />
CAPUL X. Aratl-s§. ciudat ehipul basniI scornite pentru<br />
450<br />
LAslilul eel- scornit, si mincTunos 452<br />
CAPUL XI. la* sa aratA izvorul de unde au pistit, puturpas5.<br />
basna pentru LaslAul ce-I zic Valhovnic . . 454<br />
CAPUL xii. Aratl-sa' basna rAzbohilui, carile zic sá fie avut<br />
LaslAu cu Batie Hanul TAtArAsc<br />
CAPUL XIII. Aduce-s1 infAtAsere basnelor Istoriculul Bul-<br />
456<br />
gAresc, cu a lig Simion MAzacul, pentru LaslAul lor. . 458<br />
Carte a zéce<br />
Card aratà Statul tAralor RomanestI, de dupi prada lui<br />
Batie Hanul, 'Ana* la inturnare lui Dragos Vodg in<br />
Moldova, si a Radultif VodA in tara MunteniascA.<br />
Asijderd aratA, vrerne, pricina, chipul, si alalte tamplArT,<br />
pentru carile o saml de Romadal s'au tras spre tara<br />
Ardélului, larA o samA au rAmas tot pre locurile, si mosiile<br />
sale, neclAtitl. Asijdere, aratA. cetAtile, tArgurile,<br />
oi Preidnpile;<br />
carile au tinut in Ardial Romani!, caril<br />
au trecdt acolo, si oarile au tinut RomAnit calif au<br />
rAmas pe loc. Asijdere aratl, precum un Crab.' Sirbase,<br />
au tinnt pre o fatA a until Domn Românesc,<br />
cu multi annl maI dennainte, de anul ce InsAmndil<br />
Hronicile noastre, inturnard Domnilor de la Ardial la<br />
mosiile sale 461-485<br />
CAPUL I. Instiintare cAta cititoriu 461<br />
cAPui. II. Arata-sA Statul Romanilor, sau cum acmn le<br />
zice, a Vlachilor, dui:4 prada lui Batie<br />
CAPUL in. AratA-sA trécerd Rornamilor, din Volohia in Ar-<br />
463<br />
dial de grijé lui Batie<br />
CAPUL IV. AratA-sA, precum si pre vremé lui Batie, o<br />
samá de Romani au lost rAmas prin cetAtile pre marginile<br />
DunAril, pAnA la mare negrit, caril impreurca.<br />
cu cel trecutl la Ardial. au luat Protectia Crailor Un-<br />
465<br />
gurestI 467<br />
CAPUL V. ACasta s poate intelege, din Ilronicul tAral<br />
Muntenesti, si din Hronicul Moldovenesc 469<br />
CAPUL vi. AratA-sA mosiile, cetatile, targurile, i olaturile,<br />
carile au tinut odatA RomaniI din Moldova, si<br />
din tara MuntenCscA, in Ardel 472<br />
CAPUL VII. Aratl-sA, cum Grecii lark au luat Tarigradul<br />
de la Latini<br />
CAPUL vim AratA-sA. precum Craiul SirbAsc, curand dup6<br />
476
TABLA DE MATERIT LXXIII<br />
prada luT Batie, EA fie avut CraTasa, pre fata DomnuluT<br />
de Valahia 478<br />
CAPUT., ix. Oblicdste-sa numele Cralulul SirbAsc, carile au<br />
tinut pe fata Domnultil RomAnesc 480<br />
Tabla Hronologhicésca.<br />
Care arata vacurile, si anniT, In °aril sA pomenesc RomaniT,<br />
c.el de TJ1pie TraTan In DachTa, de la Roma adusT,<br />
si In sAlAsluire venicA, intr'Ansa asezatT, de la<br />
desellecatul lor, panA la lnturnard luT Dragos Vodá<br />
din tara Ardialulul In Moldova, si a Radultil VodA<br />
Negri* In Ora MuntenTascl 485-499<br />
Scars a lucrilor, si a cuvintelor, carile sint mai de insfimnat inteacest<br />
llronic 501-560<br />
lndice general 561-855<br />
Glosariu la 'Ironic-al Romano-Moldo-Tlahilor 857- - 891<br />
Errata 893
HRONICUL<br />
VECHIME1 A<br />
ROMANO-MOLDO-VLA HILOR<br />
INTE PRE L1MBA LITINIASCA IZVODIT, TARi AC111t PRE LIMBA<br />
ROMINTASCI SCOS CU TRUDA SI OSTENINTA LTA<br />
<strong>DIMITRIE</strong> CANTEMIR<br />
VOEVODUL SI DE MOW DOMN A MOLDOV1T, SI A SVINTEI Ros-<br />
s1E§TII hsTPARATI1 KNAIz<br />
In Sanct Peterburg<br />
ANNUL (7295) 1717
Lui Dumndzdu unuia, n Troitd Inc/inatulu i slavitului<br />
Active lay, in ve'ci.<br />
Lucrurile vechi fi a annilor batreinete, altuia nu age' cu cuviitd<br />
sd cad, fetrd numal unuia, carile taste Ha XatOg wan, AuE01.)r.<br />
Adeverinta cuvdntului, nu alt mai gala scutitorlu sag mai infelept<br />
otceirmuitoriu a afla poate, fard numai pre cel vddnic cuveint,<br />
carile singur iaste adevdrul, cu parintele ndscdtoriul sdu de<br />
o fiinta. Dragoste' cdtrd cel de aproape nu set poate plini, Ara<br />
numa in temeliia gi izvorul dragosti duhului, carile ne invatd<br />
toata adeverinta, gi toatd dreptatd ; carile dela Pdrintele vednicegte<br />
purcéde 0 pre fiiul mai denainte gi dupd toatd vrdmd<br />
sd<br />
odihne'gte. fentru adasta dard Tie, cerescule Pdrinte, cä-<br />
rua annii nu sâ scad ; Tie a Anarhului Pdrinte flu, a<br />
cdruia nagtere iaste mai denainte 0 peste top vdcii: gi Tie<br />
Sfdntule Duh, a cdrula purce'dere covdrgdgte toate vremile tre-<br />
cute gi viitoare gi inca Tie unula, Sfdntului fi Marelut<br />
Dum-<br />
netzdu, sudorile ostenintilor mete in boo de jirtvd de laudd aduc<br />
fi inchin, supt scutul nebiruitelor Tale puteri, slabe gi hingede<br />
osirdiile mele s aciudz gi sd le scutesc, alerg. Pre Tine, bunule<br />
Doamne, pricina cd dintelf i pricinitoriul a tuturor bunatdtilor<br />
crezind, i cunoscdnd, in binele fratelui, 0 in folosul<br />
de aproapelui, (pentru carile tare poruncindu-ne, dupd Tine, in<br />
dragoste' lul, toatd ldge' gi prorocii a sd cuprinde, gi voia ta<br />
a set inple', ardti) lucrugorul acesta cu tine l'am inceput; i cu<br />
nenumdrate, gi nemdsurate milostivirile tale, latet cet l'am gi<br />
saveirgit. Pentru card Tie, A 0 s-2, inceputului i stdrgitului,<br />
cu umilit suflet gi cu infrdntd inima pleceindu-1 gi suplecdndu-1<br />
rogu-md, nu-1 lepada, nu-1 trdce: ce ca un bun 0 milostiv ce<br />
iegti, de ochiul zavistnic gi de limba simeeloasel petzindu-1 gi<br />
ocrotindu-l; Tie, cdruict unuia sd cuvine to Itd slava 0 inchinaciune<br />
marire det, de acmit gi pdrd in vdci, Amin.
PRIDOSLOVIE<br />
Titeron, maréle acela a Romanilor Dimosthenis, a limbii<br />
1àtine§t1 pArinte, a ritorical canon, a cuvântuluT indreptarlu,<br />
a voroviT frurnoasä neapotrivitA pild5., si maT a tuturor<br />
stiintelor domn, in toate oratiile scrise si zise, verT<br />
15.ud5toare ar fi fost, verl hulitoare, si intr'alte maT fárA<br />
nurnär epistolii si scrisorT, cu toatá a mintiT isteciune, pre<br />
care fire n'o dedése, si mestersugul cu multul innainte i<br />
o ascutisä, precum putin sä sá fie ostenit, putin s'a" fie<br />
asudat sa, véde; Tar6, pan'a a scrie o carte, cu care poftéste<br />
de la un Luctine, pentru ca sA-1 scrie viTata, sau<br />
maT cu dédins, lucrurile, carile pre vrerné consulatuluT<br />
lui s'a, tâmplasä, si celor mai pre urrna pentru lauda, in<br />
pomenire s'a% lask (precum de pe cuvintele luT chlar sã<br />
cunoaste) nu numaT cacl in toate pártile vetrelele socotéliT<br />
deschizind, minté mult isT zbätusd; ce Inca sudorT de singe<br />
s'a fie värsat, singur sä vadéste. Cu ce mijloc adecA, si<br />
cu ce mdestrie, laudele sale altora 121-ar ivi, si lucrurile<br />
de sine fácute, verT de läudat ar fi, verT amintrilé cu condeTul<br />
strein siruindu-sä, si inpodobindu-sa, tarä nici un<br />
sàmn de ambitie, sa le poffiascA. Asijdere Inca Tel trAind,<br />
precum altii le citesc si le práznuesc auzind, o nespusa<br />
a voil bucurie, si a poftiT desfajare a apuca s'a, poatä. De<br />
lucru ca acesta darä vrAnd sä sá apuce, toate coardele<br />
mintii isl Intinde; nici uniI ostenéle crutk nicT a sudorilor
6 PR1DOSLOVIE<br />
pohoae simpte ; i ca cum asupra ritorical s'ar urgisi,<br />
si ca cum de povijiia aflariT saracä ar probozi-o, toate<br />
sacriile cu fundul in sus IT rästoarnä, toate avtiile cuvantuluT,<br />
ca alt cheltuitorTu, IT rasipg, IT azvarleste; i nicT sã<br />
odihnéste, pan5, ca-nd fundamentul Pridosloviii sale afla,<br />
pune, i intareste: DeciTa acestiTa pofte doaa mai ales()<br />
temeliT asaza; decT una Taste, ca cand cine-va vrând laudele<br />
sale In credinta altuTa sh le dé, nu cu gura, nicT cu<br />
condeTul, ce (1) cu hartiTa trebue sä s5, slujasca. A doa, stidire,<br />
(care amintrile pre fete eine laudele sale a-s dori, opréste,)<br />
cu mijlocul scrisoriT, trebue a nu sa baga in sama"; sau<br />
ases1 de tot a sa radica. Aceste dara puind, apoi scrisoare,<br />
zice, nu sä rusinTaza. De aice innainte pré bogata, cu care<br />
85, sh poata dezvali materie dobandind, nu maT putin IndraznetT<br />
de cat slobozT, a sprintinii péne Mogi sloboade;<br />
care lati campiT ritoric521 cutreerand, a-Ma s5, räschirä,<br />
srt rapede, cat nu slujba condeiuluT scriitorTu, ce chipul<br />
lopätiT a omului vanturatorTu, sa vede a face: si cu atata<br />
arsura a poftii cinstiT s Infocaza, cat i scrumul, i cenusé<br />
inimaT in aerul desertiT slave s5 fie vânturat slujitorii<br />
cuvantuluT, a &dem, nu sa siesc. Caril, macar ca chipul<br />
dulce a grai, frumos a scrie, i aburii slavaT CU mesterug<br />
a \Tana, IT lauda, si sa mira; insa nicT cum a s5, cumpata<br />
nu pot, ca sa nu-i las& innainte cu un chip oar()<br />
care de glum5,, i oare-ce lucru de izbéliste si de obraznide<br />
IntrInsul, sa nu insamneze. De vréme darà ce Titeron,<br />
(si care Titeron, ca carile adic5, nicT maT de nainte au<br />
vazut Roma, nici pre urm5, 1-a sta sa maT vazà) poftind<br />
lucrurile, carile pre vreme dregatorill luT s'au lucrat, cu<br />
(1) In manuscript i.
PRIDOSLOVIE 7<br />
ma,na altuTa sA sA scrie, intr'atata de ascutit i indrapt<br />
gimlet 3ade; fArA prepus Taste, cA altul ori-cine ar fi acela,<br />
carile faptele Mosiii sale, cu cat de prost condelu scriied,<br />
si urmAtorilor sal, pre urma a le lAsa s'ar ispiti, ca moirna4a<br />
lui Titeron socotindu-1, poate-fi nici de ras vrédnic<br />
11 vor tine.<br />
insA aceste toate, precum sh cade cAutandu-sa, si socotindu-sd,<br />
tot neclAtita, i nemutata rémane ace yes-<br />
MA a batranilor zisA: rixou (map r2tpo, lupta-te pentru<br />
movie; intr'acArria ce dupA lege plinire, pre langA stidire<br />
inch si frica Taste de radicat. CAtrA adasta adaog, tog carii<br />
lucrurile mosiii ale sale si ale sale, (ori-curn si in ce fél<br />
ar fi Tale) ale mosiiI a sä socoti vor, cAci nu maT putin<br />
trebue a sa osteni, nici maT putine sudori sint de vArsat<br />
pentru apArare sa, de cat pentru apArare mosiii, Inca care<br />
si in maT de cinste sà socotéste in lupta pentru mosie<br />
priImitA, zis-au cel bAtranT intelepti, precum indrázniala<br />
(care intro rautAtT sa numArA) ia schiptrul, i poartà epitropiTa<br />
vitejiii, care doamna a tuturor vredniciilor Taste.<br />
adasta adevArat CA bine au zis: cA unde moarte Taste<br />
maT cinstitA, i maT plAcuta de cat viata; acolo rAutate cu<br />
de-sila, in bunAtate sà schimbA. Cu care mijloc de multe<br />
ori s'au tamplat, indrAznéla cu pintinil deznedejduiriT bolditA<br />
find, precum celor biruiti nene(denduitA a biruintii<br />
pohfalA. Aé celor ce Tera biruitori, neasteptatA a prApAdeniiI<br />
plansoare, sh fie adus. Aé darA InvAtAtura adasta:<br />
p.6.zou Oir6p rfxrpiao4, lupta-te pentru mosie, i stidiré, inpreuna<br />
cu frica afara scoate, cad i dragosté, toate biruiaste.<br />
Pre care noT, ca pre un vartos si tare scut inbratasind,<br />
drépte arme, pe dreptul vor apuca; si in campul<br />
istoriilor Tesind, cu infipti pasT si cu neintoarsA fatA, pre
8 PRIDOSLOVIE<br />
vrAjmase a de demult uitArii tiránie la lupta monomahiii<br />
vor chema; si pentru izbAndire laudelor si slavii mosiii,<br />
pänä la värsare acei maT de pre urmá a singelui picAtura,<br />
lupta vor suffeii: si incA svAnta agiutorindu-ne adeverinth',<br />
precum ca a vultururui, (supt a cáruia chezi s'au si näscut),<br />
cé din fire, si din nastere tiner4e sà-T intoarcem, tare nedejduim.<br />
Ce poate cine-va s5. zicA; Cine, si de unde iesti tu,<br />
o ománasule ? din mijlocul varwarilor Teri alaltaeri Tesind,<br />
de näprasná (1) nemérnic te ivesti? Ce cautá la tine arme ca<br />
acélé? de undo, si in lupta monomahiii când ti-ai invatat?<br />
unde, si carile ItT sint puterile si alalte, eAtrà aceste trântituri<br />
trébnice mAestrii, cu carile innainte putérnice tirannii<br />
ea acestia macar a te ivi, necum biruinta a nedejdui<br />
sá pop? La aceste IndamAnA ne Taste rlspunsul. Adec6,<br />
precum nol sintem sa, facem ca Helvetul cel tânAr, si de<br />
la bAtrAnii shi, in sama neLagat, cariT väzind primejdiia<br />
care de la nepriiatini fax5 véste li viniia asuprk asijderea<br />
pre sine de arme, si de alte ostenesti cinii lipsitl stiindu-sh,<br />
oare cu mânule goale fortuna biltall sa" ispitescá, au urgiii<br />
vràjmasuluT cale sa" de ar fi maT cu folos, mult sfátuind,<br />
si nemiea stAtAtoriu alegAnd, - tânhrul rAspunde, precum<br />
pentru lipsa armelor nu li-ar trebui sä poarte atAta grip.,<br />
&ad Tel foarte bine stie, precum nepriTatinii yin cu tot<br />
féliul de arme IncArcati; pre carile din mânule lor rástorcându-le,<br />
nu numai mai pre lesne, ce Ina, cu multul<br />
mai fericit, si mai Faudat, pre nepriTatini cu ale lor arme<br />
a bate, si a birui vor puté; si asé facand, spun istoricii<br />
ca<br />
nu s'au amagit.<br />
AO dara% si noi, asemene acestora fáca.nd, inpotriva ti-<br />
(1) In manuscript: nOrascd.
PRIDOSLOTIE 9<br />
raniii uitárii lucrurilor, nu numai stabla biruintii, (pre care<br />
iubitei mosii cu tot dddinsul poftim,) nedejduim: Ce Inca<br />
ca si marele acela intemellitoriul nostru Traian vom face,<br />
rarile avutiile céle din jacurile Rornanilor Dechebal domnul<br />
Dachilor, stranse si aseunse le aye, tocma din fundul<br />
apii Sarghetii la ivala, li-au scos, si visteriii Romanilor,<br />
adeca, a cul au fost, li-au dat. Intr'acestasi chip, iaräsi<br />
zicem, si noi facand, pre cele cu vechime vremilor ingropate<br />
a vechilor istoril comoare, la lumina a le scoate,<br />
si la triaba de obste a le arata ne vom sili, si céle romanesti,<br />
precum Romanilor sa cuvin vom dovedi.<br />
Candailé parésà-va cui-va, precum aces* carile noi<br />
acrriA fágaduim si innainte slobozim, ch nu buhnete de<br />
pusci omenesti, ce laträturi de Terberi, si de midi tinesoil<br />
si fricosi; nu platose si scuturi, ce besicuri de vant<br />
inflate si pe apa innota.nd; nici deciia arme de biruinta<br />
purtatoare, ce cuvinte in sama nebagate, si nevointa, pentru<br />
desarta slava, in zadar cheltuitä, sä fie, ii va pare?<br />
crédem, si stim. Insa catra adasta Inca mai stim, precum<br />
ca. parere scaunul adevarului a rasturna, sau locul a-i cuprinde,<br />
nici cum nu poate. Pentru care lucru, nu adevarata<br />
a lucrurilor stiinta, indoitei pareri: ce parére negresitii<br />
stiinte, purure a sä induplica, si Tel a sa, pleca, sa<br />
cade. Asijderé si noaa a ni sa pare slobod va fi; ca cu<br />
acest al nostru, pentru vechimea Romano-Moldo-Vlachiii<br />
hronic, ca nu curn-va de la vecinii de prin pregiur vre<br />
o vrajba neinblanzith sä ne scornim: sa nu cum-va in<br />
loc de gluma, si de ras sa ne luam, si ca cum de dulce<br />
dragosté Patriii nebuniti a fi socotinclu-ne, sä zica, ca célé<br />
ce sa cad credintii istoricesti hotare am grit. Ca acéstä<br />
macar cevasi inpotriva noasta nefackid, cu intriaga, con-
10 PRIDOSLOVIE<br />
stientie marturisim, (insä deosAIT de lunecaré nectiintiT<br />
care tuturor oamenilor aproape, ci de casa Taste) cb," nu<br />
ace dupa a noastrA ci a Patriii voe s5, firn umblat; cu care<br />
ce de demult potolita, ci supt racita cent* zavistili Invalita<br />
schntIae, intr'a ural ci clevetii pojar, sä o atitam,<br />
i sa o ijdaram. Ca eine ma rog, ar fi acela, carile sti<br />
gandiasca, ca cu crierl de aramk precum cu hulele altora<br />
(nu de Dumnazau,) adaogere laudelor sale, c'ar pute dobandi?<br />
Pläcut, ci Inca cu fericire ni-ar fi fost, nicT narocul<br />
acestuT camp sa fim ispitit, nicT cununa aceT dupa<br />
pravila lupta sa fim acteptat. Ce cine Taste ace de narocit<br />
cetatan? Cine Taste atata de fericit Titeron, carile nu unul,<br />
ce o mie de LuctiT s5, poata aye? ci pin ostenintele streine<br />
laudandu-sa, prin cele in patru parti a lumii, decchise a<br />
Romi porti sa intre pohfalindu-sa. Din potriva: eine atata<br />
slab de mints ar fi acela, Garde c-ar pofti ace de groznice,<br />
ci atata de stracnice meniturT ci url s5, ispitesca, ci<br />
atatia inpotrivnice chitele a auzi sä invoTasca?<br />
Ins5, pre fiete care ratâcita voe stapâni-o-va zisa inteleptilor:<br />
C.Xo4 6 11Xcialw, ?floc; 6 Eumpa.7714, 6.XXct p,c1XXoy<br />
ya.til ii CatOEcch, priTatinu T Platon, priTatinu-I Socrat, Irish<br />
maT priTatinu-T adevarul. Cu care lege ci povata, ori-ce acru<br />
ar fi, cu dulce vom gusta; ci orT cat de ascutite ar fi a<br />
chitélelor dosediri, veselT le vom sufferi, numaT a neimatii<br />
constientii intregfune sä pazim; de vréme ce Ta singurä,<br />
adeverinta istoriii maT luminat va argla, decht razele soareluT<br />
trnbra dasornicului de scare; ci IAA nicT o Incalcitur5,<br />
va invata, precum toate némurile ci a niamurilor<br />
late inparatiT, cate astazi Evropa In sinul sau incalzejte,<br />
ci tine, cu niamul Romano-Moldo-Vlahilor alaturandu-sa,<br />
nu pot sa nu-cT cunoasca ale sale incepaturT pré proas-
PRIDOSL0V1E 11<br />
pete; i innainté vechimeT Vatranetelor lor, ca niste brudiT,<br />
si tinerele de vrastä (sau maT adevAr sà zicem) ca niste<br />
stransurT, Med nici o dreptate, intre ceT de loc vârate, sâ<br />
nu märturisascA. CacT toate céle despre apus a Evropii<br />
niamurT (nu de Dumnazau trufie cuvantuluT) macar ca<br />
astäzi marl, tari i evghenisite sint; insa alti paring nu-s1<br />
pot cunoaste, Cara numaT pe Gotthi; Vandati, Enni, Sclavoni;<br />
adeca, a Schythii inghetate rumpturi, i mai cu dédins,<br />
pre singura Italia atata zamintitura i amestecaturä de<br />
varvari au cuprins-o, cat precum odanàoarä kynicul Dioghenis<br />
cu facliTa aprinsä amTazazI pe u1i, asé astAil in<br />
mijlocul Romii pre cel hiris Roman cine-va a-1 cerca mult<br />
sä" sä ostenTasca, si de abiTa sa-1 nemerlasck ca din varvarl<br />
sä-1 poata, alége. Una numaT i singura Taste nasteré<br />
Ghermanilor, care precum curatä, i chTara samintiTa sa<br />
sa."- fie pAzit, la scriitori aflarn; iarä alalte toate din sine<br />
rcascuti sä i chlamä; 'Tara alalte toate zämisliré climatelor<br />
friguroase, a cerTului si a párnamtuluT vrAjmásie fugand,<br />
ci<br />
sederile rarintesti i lacasurile de nastere pArAsindu-sT,<br />
si ca niste stérpe, i vietii omenesti netrébnice lepadandu-le,<br />
in partile EvropiT despre apus sa fie napádit; deciia,<br />
cu frumsetTa i bivsugul tAralor Romanilor Indulcindu-sh,<br />
intal, ca pardoii de Ircania, dintr'ânsele cate-va pArti sä<br />
fie inghitit, apoi ca stapanitoriT cuprinzindu-le, intr'ansele<br />
pidorul i scaunul sa-si fie infipt. Si asé deciia ou cursul<br />
vremilor crAiTa Frantuzasc5., (care acmii dup5, putéré cheshrlascA<br />
locul al done tine) cedie, zic, pré de bunza nasstere,<br />
inflorita, pre uscat si pre mare foarte puternicá, pre<br />
la annul de la nasteré FidoariT 420*in Frantia au inceput<br />
a fi; i macar cä pentru némul Frantozilor, eine, si de<br />
undo s'a fie, istoriciT pana acmii Inca sä ciarta, insä Pe-<br />
Petavie, de similairea<br />
vre<br />
milor, parte I,<br />
carte 6, cap. 13.
12 PR(DOSLOVIR<br />
tavie, om de niamul shu Frantoz, a vrernilor si a istoriilor<br />
curat i ascutit socotitorTu, cum sä cade marturiseste, de<br />
vréme ce zice : Pre adasta vréme, (pre la annul de la<br />
noT ins5mnat) aceii in toga lumé de bunk nastere crkii<br />
frantozesti, terneliile s'au aruncat, a cáruTa ném Incephtura<br />
necunoscuta Taste, nicT cu slovele vechilor deplin sa<br />
arath. Asijderé &deck precum gresitT sa fie aceila, carii<br />
socotesc, precum FrantoziT s5, fie luat incepatura din rämäsita<br />
Troadenilor. Apoi alege precum din adunaré a multe niamurT<br />
varvaresti, carile pe acéTa vréme Evropa prkda, atata de cinstitä,<br />
si de vestitä Gracia st sh fie scornit, i arunand giugul<br />
Romanilor, sa fie cuprins Gallia, adeca tara Frantozasa. Aé<br />
Ispanii ce sint? MIA numaT Gottla ? earn pe la anul 414 in Ispania<br />
intrand, pre adasta de acmii a Ispaniii craie au InterneTat.<br />
Aé Longobardii pre la annul DomnuluT Hs: 568 din Scandia<br />
coboramdu-sä, (de unde si Gotthii, VandaliT, Herulii ci<br />
Gurtilinghii Tesiso) cat de multe cr5AI, carile aornii In Italia<br />
inflorit tedesc, au pus. Asé Sacsonii in annul de la Hs:<br />
449 la ostroavele Britanill trecând, CraiTa Anglicanä<br />
Scotia, au asezat. Asé LésiT rudeniia Schithilor SarmaticT,<br />
(aceiasT sint i SloveniT) pre la annul mantuiriT 465 cu<br />
voevodul lor Leh, Vistla trecand, a desfátateT CraiT lesesti,<br />
nArocite IncepäturT au dat. Ase UnniT, rod de Tatarl asiaticT,<br />
pe la annul stérgerii pAcatuluT 432, crail Unguresti<br />
ai<br />
nume T-au dat, si corona I-ail pus. Ace BolgariT, si carii<br />
dup5, dansiT au urmat SclavéniT, i SirbiT, la annul Intruphrii<br />
vedniculuT cuvant, 499, din ce mai din fund a crivatuluT<br />
varvarime, ca cum nasipurile apii VolgaT ar fi<br />
nausit, afara varsindu-s5., si cu 'lute pidor undele bivsugoasei<br />
Dunari trecand, Misia, Thrachia, Illiria, Trivalia<br />
(care aornii Taste Sclavonia) si catá-va parte din Mache-<br />
si
PRIDOSLOVIE 13<br />
donia, i pana la Dalmatia, cu dése prazi au lovit; si deciia<br />
vecinilor groznice a Bohemia, a Bulgaria, a Sclavoniii<br />
si a Sirbiii craii, au descalecat. Ce in scurt, mai toate<br />
ale Evropii si a Evropénilor niamuri, odanapara pre varvari,<br />
Yana acrrin pr6 de buna nastere sa fie fost aiavé Taste.<br />
Carile intr'ansa, IntM ca niste vrajmasi pradatori sä fie<br />
intrat, apoi (mint6 ce de sus toate as6 despuind) osirdnici<br />
tocrnitori, si bine curnpatati domnitori sä fie iesit,<br />
cum acelor vechi, as6 acestor noi IIronice ne povestesc.<br />
Acést6 dara as6; Tara a Romano-Moldo-Vlahilor niam,<br />
de vorn vr6 sä créclem adeverinta, care in Hronice marturiséste,<br />
de-i vom cauta c6 mai de pre urma varsta, (de<br />
când adeca Traian inparatul, din Roma inparatiasa cetätilor,<br />
alegând cetateni Romani, in Dachiia I-au trecut,)<br />
11 vom afia de pe la annul tocmirii firii omenesti 107, sa,<br />
fie Inceput. De-i vom cerca c6 de pre mijloc varsta, o vom<br />
gasi de odata cu Romulus, Roma, si cu numele Roman,<br />
adeca cu septe sute cinci zaci i tra de ani mai de nainte,<br />
de cat a sa naste Domnul Hs. De1 vom iscodi c6 d'inceput<br />
nastere, precum de la razsipa Troadii, si de la Instreinar6<br />
lui Eneas la Latium, adeca in tara latinesca, a<br />
vechilor sémne i scrisori marturisesc. De-i vom intreba<br />
a evghenii catastih, si a ghenealoghiii rand; precum Romani<br />
in Roma, de cetaténi Romani, si osténi veterani nascuti,<br />
a Ellinilor nepoti stränepoti, de la Troada sä sä fie<br />
tragand, a Grecilor, si a Latinilor scriitori marturisesc.<br />
De vom lua sama faptelor mai marilor lor: nu pradatori,<br />
nu näpaditori, nu adaosaturi; ce inmultitori, ce latitori;<br />
co mai din luntru, i mai de triaba madulare a inparatiii<br />
Romanilor, a fi II vom gasi. De le vom cauta fire, inima,
14 PR1D OSLO VIE<br />
si cé iroicesca vitejie; aTave Taste, ea a hotaralor lumiT<br />
romanestI, in p otriva sirépelor niamurT TatarastI, ca niste<br />
zidTurT de arama pusl, i nebiruitT aparatori, s'au socotit:<br />
si intr'enpii numaT s. sa fie pazit i plinit acel adevarat<br />
euvant pentru ceT hirisT Romani de la Seneca zis: Unde<br />
a e<br />
biruit Romanul, acolo au si trait. Cad denafara<br />
hotaralor inparatiii romanestI: papa adeca la fundurile In-<br />
dill;<br />
Oa. la pustiile Arabill; pänä la necunoscutele locurT<br />
a Africa'', si sà zicem, aced 'Dana la marginele lumiT eunoscute,<br />
poporul romanesc, prin rnulte vremi, si pre la<br />
multe pärtl, precum sa-sT fie scos, i asezat sloboziile sale,<br />
Dime poate fi, carile sa, nu stie. Insa macar o alégere de<br />
oaste, cu alégeré lui TraTan inparat (carire i ostian ales,<br />
ii<br />
hatman iscusit iera) a sa potrivi n'au putut, nicT a altor<br />
consulT, sau InparatI coloniT, (adeca sloboziI) la varvul<br />
a atata, sa-T zic, maT vednica, fericire, a sa, urea s'au invrednicit,<br />
ca dupà pomenit euvantul Seneca'', unde au biruit,<br />
acolo sa i traTasca. Cu acestä dara socotéla afara<br />
din tot prepusul Taste, ce de la istoricT se pomeneste, precurn<br />
Traian, pana a omora pe Dechebal, pana a sfarâma<br />
pe Dada, i pänä a suppune Dachia, cu atata vársare de<br />
singe s'au nevoit: cat svarsindu-sa acmñ, pline de panzaturT<br />
chichitele hirurghilor, pentru ca sa lége eacate ranele<br />
slujitorilor, iiicT naframile sinului sau, nici panzele<br />
mesiT sale oranduite, sä nu fie erutat, pentru care precum<br />
céle trecute vacuri, ase ceste de am-nil nu de satiu sa<br />
pot rnira, socotind adeca TraTan, ca un nárocit hultuitorTu,<br />
si ea un intelept inparat, ca la rasad ea acesta,<br />
adapatura cu puhoTu de singe ca acela sa sa fie cuvenit.<br />
Asijderé, pentru ea tarina manoasá ca adasta sa sä strajuTasca,<br />
i numeluT sail slava, nemuritoare sa lasä, nu cu
PRIDOSLOVIE 15<br />
strom i nemernic, ce cu romanesc ochiu i inima a o<br />
priveghé, i cu Romanesti arme a o pazi, i cu cetaténi<br />
de. Roma a o lucra, pre urmatorii sal cu necalcat giuramant,<br />
au legat. Pentru care lucru Adrian, carile nu numai<br />
a Inparatilor, ce Inca si a celor cat de prosti isteciuni<br />
neostenit ravnitoriu find; de vréme ce la vredniciile lui<br />
Traian, a agiunge nu poate, cu blastamatiile sale, laudele lui<br />
a calca si a le micsura, precat poate a sa sili, nu O. ru-<br />
siniaza i cu acesta mijloc, Parthia, Assyria, Armenia si<br />
toata Mesopotamia (céle a lui Traian in \red de pomenit<br />
trofee,) Parthilor ii altor asiiatici varvarl, pre lesne li-au<br />
lasat, i slujitorii Românesti, ca cum peste tircalamul lumii,<br />
de Traian ln mijlocul varvarilor ar fi fost pusi,<br />
ca cum a sa pazi nu s'ar puté innainté senatului pricinind,<br />
nu atata copilaréste, pre cat blastamatéste, indata<br />
Innapoi 1-au chemat. Lisa adastas Romanilor, carii In<br />
Dachia noastra lera asezati, a face foarte s'au rusinat.<br />
Cu care pricina s'au tâmplat, ca Dachia, care iera ca<br />
un fericit proimiu, a biruintelor urmatoare, deciia in véci<br />
vrédnica de inparat ca acela corona sa ramite, i sä<br />
sh tie.<br />
Inti.'acesta chip dark pre Romano-Moldo-Vlahii<br />
nostril,<br />
Roma maica, din launtrurile sale nascandu-i i-au aplecat,<br />
i-au crescut; Tralan phrintele, cu obicéele i armele roma-<br />
nesti Invatindu-i, a Dachii adevarati mostenitori i-au pus<br />
si<br />
cu curat singele fiilor sal, pre Dachia, care mai denainte<br />
varvara iera, au evghenisit-o. Acéiasi duph acéia, cu prilejul<br />
a fericitelor vremi, la atata a puterilor si a vredniciilor<br />
Innaltime s'au innaltat, cat marele Constantin, catra<br />
dansa Thrachia i Machedonia alaturand, a lumii romanesti<br />
a patra parte sa pliniasca, o au socotit. Adasta, de
16 PRIDOSLOVIE<br />
pe una numai pre lesne poate sá s'a dovedesca. Ca de<br />
vréme ce Constantin cu putin mai denainte de pristaviré<br />
sa, toata inpäratia in patru pOrti despártind, i fiilor sai,<br />
cinesi parté sa sà Inpartasca vrand; ca un de lege parinte,<br />
si pre bun domn, au socotit oámacar ca% Dachia, inpreunä<br />
cu alalte mai sus pornenite tan, cu incungiuraré hotaralor,<br />
decat alalte parti, cu multul mai ingustá: si mai stramptà<br />
Tem; insä cu bunataté ceriului, cu temperamentul aerului,<br />
cu curgeré apelor; ou ploada pArnantului, cu frumsété<br />
campilor, cu desimé pädurilor, cu multimea cetAtilor, cu<br />
slava cetaténilor, cu cinstesiia nOroadelor, cu vartuté<br />
vitejia slujitorilor si cu multimo a altor lOcuitori, de cat<br />
alalte parti nu numai nu mai gos: ce Inca cu multul a<br />
le covarsi poate. Si pentru adasta lui Constans, celui mai<br />
mic Intro frati, si mai mare In dragosté sa fliu, dréptà<br />
mostenire o au insamnat-o: nici lui Constans de soartà<br />
ca adasta eau i-au pärut, ce Inca ca céia ce pArintele sau<br />
i o oranduisa, ca pre o pre placuta mosie, cu drag& inimh<br />
inbrätAsind-o, dupà rAposaré lui Constantin, asesi i scaunul<br />
InpárAtiii In Dachia s'au pus. Dupa aceia frate-sau<br />
Constantin, cu zavistiia pornit, cu a sa parte neindestu-<br />
lindu-sä, si<br />
cu manä vrajmOsasca asupra lui Constans viind,<br />
Tel cu oasté din Dachia, i biruindu-1, i omorandu-1; deciia<br />
cáträ Dachia toata inparatiia apusului s-au adaos. Deci<br />
dupa depärtaré lui Constans de la Dachia spre Italia Oda<br />
pre la vremile lui Gratian Inparat, Dachia noastrà Inpreunä<br />
cu Thrachia i Machedonia, tot supt un deregatoriu<br />
au fost; Tara', supt acest inpárat napadirile Gotthilor<br />
mai mult ingreuindu-sä, Gratian au chemat de la Ispania<br />
pre Theodosie marele, i singur aparátoriu i stapanitoriu<br />
acestor tari sa fie l'au poftit. Socotind adec5, Gratian foarte<br />
si
PRIDOSLOVIE 17<br />
intelepté§te, precum Ca ostenintele §i laudele lui Traian,<br />
nu poate altul sa le tie, §i sh' lo poarte, fara numai altul<br />
ca TraTan, adeca-te Theodosie.<br />
Theodosie dara luand grije partilor acestora, nu numai<br />
caci pre Dachila cum sa cade au aparat-o: ce Inca §i pre<br />
Gotthi, carii din Thrachia pada la Don sa ravarsasa, cu<br />
armele atata i-au ingrozit, §i.cu pace, gala i-au induplecat,<br />
cat A.thanaric, §i Fritighernis hatmanii lor, lepadand ce<br />
varvariasca salbatacie, cu prietinesc pidor, prin Dachia trechild,<br />
cetatil lui Constantin, care inparatiia la razsarit, cu<br />
plecaciune i s'au inchinat. Lea duph acest al doilé Traian,<br />
(pre marele §i cre§tinul Theodosie intäleg) cu leneviré, (precum<br />
ni sa pare) inparatilor, earn' dupa dansul au urmat, sau<br />
poate fi a§é vrand cel clintru 'nnalturi Dumnázau, puterile<br />
Romanilor nu putin ve§tezindu-sä, Unnii, Bolgarii, Sclavonii,<br />
Sirbii, §i Herulii, prin cAta-va vrérne cate-va provintil române§ti<br />
apucand, pana mai pre urrna in Pannoniia (care Taste<br />
Unguriia ce mare), in Thrachia, in Misia, in Elyria, in Machedonia,<br />
§i WO in slavita Gretia, pidorul, §i scaunele §'au infipt;<br />
Tara in Dachia noastra adasta§1 desavar§it a race, nici<br />
cum n'au putut; Inca cu vartute acelora ce o stapaniia Romani,<br />
tot-derma batuti, tot-déuna goniti, §i biruiti sa fie lost,<br />
§i pre mo§iia sa pururé pazita, §i de a Varvarilor indelungata<br />
inpresurare sloboda, sa o fie tinut, vestiti scriitori<br />
ne povestesc, (pre earn' In textul istoriii pre la locul §i<br />
vrémé sa II vom arata) cad ace§té, aceiia§i Romani sint,<br />
carii (precum singure Létopisetele Sclavonilor spun) pre<br />
niamul Slovenesc, in scurta vréme, de pe malurile Dunarii<br />
gonindu-I, pana la apa Vistlii i-au inpins, §i acolo botindu-i,<br />
incepaturile stapanirii lor, pre acela§ loc a § da i-au asuprit.<br />
Ace§té, aceiia§i Romani sint, caril pe Polovtii, §i pe<br />
2
18 PRIDOSLOVIE<br />
Picinighi, vraijmasi a inparátiii Romanilor nepriiatini i-au<br />
facut sa-si .eunoasca hotarlle, pustiile céle de peste Nistru;<br />
Asijderé cu cursul vremilor, (precurn la Striikovskie sI<br />
afla,) ori ea pre nisLe suppusi i-au domolit, ori ea pre niste<br />
sotii 1-au avut, (cad acestui lucru curatá stiita nu avem)<br />
Cana innainte pre cat putem cunoaste, cu indelungata a lor slujba, atata<br />
mitrturfile ace- ,<br />
stora. 8 au slujit, cat si din limba româniaseä, cat va sa sh fie<br />
inprurnutat, i cé varvariasca a lor cu dansa nu putin sh<br />
o fie tocmit* Acesté aceilas1 Romani sint, carii pre vre(mé)<br />
*Carté 6, cap. 16. InpAratilor lui Constantin si maica-sa Irina, cand Carolus<br />
Marele schiptrul inpâratiii apusului de a rAzsáritului au<br />
despärtit si panä la Dachia coborandu-sa, prin solii sai,<br />
*Carté 7, cap.15. cu dansul, lucrurile stapanirii lor s-au asezat*. Acesté,<br />
aceiias1 Romani sint, caril lui Conrat al triiló inpAratului<br />
apusului, cand la svanta oaste Ierusalimasca, prin Poloniia,<br />
si de acolo prin Moldovlahia merge, la doaa sute de mil<br />
do oameni, cu sine ducând, de toga', hrana, i allele carile<br />
* Carte 8, peste la calé a atata oaste trebuia, indestul au dat* Acesté atot.<br />
Cerfa8T Romano-Moldo-Vlahi sint, carii pe Alexie Comneno,<br />
at pe Isachie Anghel Inparatii Tarigradului, vrand cu tiránie<br />
asupra lor s'a st ispitesca, mai mult de cinci ori,<br />
CU veajmase rhzboae i-au biruit, si precum Romanul slobod<br />
pré bun5, sotie, asé intaratat, rAzboinic fárá protivnic sà<br />
*Carte 8, cap. t3, fie li-au aratat*. Acesté acellasi Romani sint, caril dupa<br />
14, 15, 16.<br />
ce Latinii cu amägiala apucasa Tarigradul de la Greci,<br />
in potriva nAvrápitoriuluI Balduin, biruitoare arme au<br />
purtat, i Grecilor, earn' aennir pentru inpAràtie fárá nici<br />
o nedéjde rämásése, ea inpotriva a am'ageu ca acesta, indrázniala,<br />
si arme sa apuce, si p'crinä mai pre urrna -pi<br />
InpAratiIa<br />
sA-si r'ascumpere, foarte cu IndamanA prilej, si
PRIDOSLOWIL 19<br />
agiutoriu li-au dat*. Ace 06, iarasi zic, aceiiasi Romani<br />
sint, earn singuri numai cu Secuii puterile, si armele Inpreunandu-sl,<br />
intre MAU, asiaticesti, si evropesti vestite farté 9., cap. 12.<br />
némuri, 'lei numal pe a lui Batie cumpleciune si a TAtaralor<br />
lui vräjmasie, barbatoste au tampit, §i locurile sale,<br />
de prada varvariasca mai nebetejite ferind, prin rnosiile<br />
lor trecatoare a le da, adevarat romanéste li-au tagaduit.<br />
i pentru. Ca pe strampt sa zicem aids, carile in tásatura<br />
Hronicului pre larg sint sa", sä pomeniasek unu numal, si<br />
mai de pre urma, ins& deca,t alalte eu multul mai aliasa<br />
fapta vom mai adaoge, care cum cu mare laud& s'au<br />
ispravit, asé minunat si pan& astazi sa traganiaza. Acesté,<br />
adeca sint aceila Romano-Moldo-Viahi, carii dupa ce au<br />
inceput.zmäul cu sépte eapete Turcul, atittd inparatii, si<br />
Grail a razsaritului, si a apusului, cu larg si nesaturat<br />
gartan a inghiti, si ales mai toata lumé a partilor eretinesti,<br />
mai la ce de pe urma miselie li-au adus, cat stapanirile,<br />
carile odanaoara 'lora pre inflorite, astazi de abila,<br />
si mai nici de abila, macEir ca a unui trup de klemult<br />
mort, si Cu putregaiul vremilor mistuit, nici oasele insirate<br />
isi pot arata ; 'lei, Tel, zic, numai singuri, cu minunat a<br />
fierului, si a aurului mestersug, cum vrajmäsiii, asé law:1mill<br />
lor innainte iesind, vii a lui Ahilevs, si a lui Ulisis<br />
stramosilor sal ieoane sä fie s'au aratat. In vdcil lor slavite,<br />
si pré putérnice au fost inparatiile Grecilor, a Persilor,<br />
a Eghipténilor, si a Vavylonului; pre carile puternicila<br />
sultaniasca atata li-au schimosit, si li-au Anicsurat, cat<br />
in zilete noastre lucrurile lor, pre carile minté omului sa<br />
le cuprinda nu putd, sa par ca nu fapte, ce vise, nu istorie,<br />
co basne fac. Aravia fericitk pietroask si cé pustie,<br />
nefericiré si pustietaté care armele turcesti I-au mestit,<br />
;Marini's, parte<br />
2.,<br />
Carte 3., cap:<br />
18 §i 19 at in.<br />
nainte in Itronic,
20 PRIDOSLOVIE<br />
nu numai au gustat-o, ce asésl, pana la betie, si ametala,<br />
au sorbit-o. Africa, cu a Romii pururd ravnitoare Karthaghiné,<br />
dintele vierului omenesc atata l'au simtit, cat<br />
in luntrurile sale rana, care au luat, in véci nevindicata<br />
i-au ramas. Bulgarii, Sirbii, Sclavonii, (Intre carii sä numära<br />
si Bosnenii) Albanii, Bohemii, si Dalmatri, nernuri<br />
carile cu mama, si cu fierul, mai' toata Evropa ingrozish,<br />
atata li-au Inblanzit si li-au domolit Agarénul, cat din ce<br />
véche, si de fire a lor sirepie, macar o picatura nu li-au<br />
ramas: nici cu altä mai cunoscuta faptä, sau zisa, Cara<br />
numai cu una, si acéia foarte Intunecata, a numelui adeca<br />
Insamnare, intre alalte a muritorilor niamuri, a sa numara<br />
pot. Préputérnica lung* si lata stapaniré unguriasca, la<br />
atata strâmptoare o adusése: cat a craii sale hotare, nu<br />
aiuré putd sa cunoascá, fara numai intre cAzull si rasipig<br />
paretii ski. Pre Gherrnani, rod amintrile nebiruit, atata<br />
1-au inspaimat, cat 'Ana la portile Beclului de doaA, ori,<br />
Tara prin pregiurul lor, de nenumarate ori, cu moarte, si<br />
razsipa, fulgerile si tunetele armelor sale au adus. Ce,<br />
pentru ca aicé sa nu mai pornenim &ate rautati si cumpliri<br />
au facut Publicai Venetienesti, de Cate slavite ostroave,<br />
si de cate vârtoase cetati pre mare, si pre uscat .au säracit-o,<br />
socotim, ca cé mai' din luntru Italie, intr'adins,<br />
pentru cé mai vrajmasà, si mai de pre urrna a tiranniff<br />
sale mânie neatinsa a o läsa sa fie vrut, si pentra adasta<br />
armele spre crivat sa-si fie Intors, adeca asupra Lésilor,<br />
Rusilor, si Cäzacilor: pentru ca si pe aceste Crestine tárf,<br />
intr'o sughititura sa le inghita, spurcata-si si a satiului<br />
nestiitoare gura s'au cascat. Carile macar ca asé de tot<br />
biruite n'au fost, nici aspru giugului lui grumazii s'au<br />
plecat: insä fArä nemasurata varsare de singe crestinesc,
PR1DOSLOVLE 21<br />
1;si far& nenumArate suflete in robie prApAdite, a scApa n'au<br />
putut ea caH räutAti &ate, i chte au fost, i de cAte on s'au<br />
fault, i Inca sA lac, de am vré pe amAnuntul sA le pomenim,<br />
nu numai puterile nu ni-ar agiunge: ce Inca §i<br />
vrémé ni-ar lipsi. insä din céle multe una numai vrédnich<br />
de InsAmnat, de la istoricii Lee0i adése pomenitä<br />
de vorn insämna nu fArä &Tab.& a fi socotim. Zic darA ei,<br />
precum ace de sus pronie, purtAnd de grijé mAntuintii<br />
acestor crivAténe nAroade, cu niamul Romano-Moldo-Vlahilor,<br />
ea cu un zid pré vArtos, i nebiruit sA sä fie slujit:<br />
pre carile inpotriva a vrAjmw sariturile pAgAnilor puindu-1,<br />
cu pieptul lor, intregi Inca pAnA acmñ, i in scaunele<br />
sale infipti, i odihniti sA-I fie pAzit.<br />
Mai uitasem a zice, care maY denainte de toate s'au<br />
cAzut sh fim zis: niamul AtArAsc, pre carile inparAtiia<br />
Persliasca, GredascA, RomAniascA nu l'au biruit: nici altul,<br />
fárá numai DumnAzAu, sau cAruia DumnAzAu putintele,<br />
cu un deosAbit chip a DumnAzAe§tii sale voi, Ii va adaoge,<br />
a s&- puté birui, pänä acmil s'au crezut: pre acesta0 zic,<br />
tAtArAse niam, Poarta osmAniascit atAta l'au domolit, cAt<br />
nu intr'alt chip, ce tocma ca pre un vAnAtoriu la vAnat<br />
gata, pre un ogar in prohaz gata Vind, dupa voia sa, cAnd<br />
va atuncé i incotro, intr'acolo cé din fire turbatA vrAjmA0e<br />
a-0 plini II sloboade. A0jderé de multe orl ca do<br />
o jiganie tnursacatoare, §i necredindoasä ferindu-sa, eu<br />
primenirile, schimbarile, nu rari oH i cu omorArele Hanilor<br />
lor, (cad toate acésté in voia sultanului stau,) 11 umileste,<br />
gi prilejurile, eapul a-p<br />
rAdica, ii trage. Acésté toate<br />
precum a§6, srt, fie, pare-ni-sa ea nu va fi cela ce nu §tie,<br />
Cad atate, §i atAté InpArAtil supt stApAniré sa au suppus,<br />
au calcat, au prapadit, qi ca eum n'ar fi mai fost, 1I-au
*Conti Episto.<br />
litle lut Ens.<br />
beovie.<br />
22 PRIDOSLOVIE<br />
intors; cat cu multul mai pre lesne ar fi cui-va, neogoit<br />
a le plânge, decAt peste tot, ald cum sint, din catalog a<br />
le numAra. Si mai vartos vréme pransoril, de cat a scrisorif<br />
sä fie ar alég. AO din zi in zi balaurul acest vavylonesc<br />
ingr4indu-sä, i IngroOndu-sa, deciia toatà !time,<br />
ca cum pré strampt5. peOerse, sh-i fie socotind, rad care<br />
loc sá-1 mai IncapA avand, schizmitu-s'au, ca cum chipul,<br />
§i fire ce de qerpe Maur invininat, §'ar fi lepadat, Insa<br />
alta de scorpie au inbrAcat, pentru ca ce cu coltii a mu§ca<br />
ii<br />
cu fAlcile a IndupAcà n'au putut, coada cu venin, §i toaps'ac<br />
intrarmandu-0, cu eel de moarte puraitoriu ac a inpunge,<br />
0 a pAtrunde s'au apucat, spurcatul: §i ce ca un vr51ma0<br />
lea a spinteci n'au avut cum, ea o pre viclianä<br />
vulpe, cu amAgele i viclepguri a isprävi s'au cáznit.<br />
Suleiman acela, a Ghermaniii groaza, a Ungariii domolitoriu,<br />
a Sirbilor §i a Bulgarilor suppuitoriu, a Turcilor<br />
Ulisis, i a Osmanilor Licurgos. Carile cum din scrisele,<br />
a§e din zisele batranilor sti intelegând, precum inpotriva<br />
Romano-Moldo-Vlahilor, cu neprietinie a merge, iaste-ce<br />
mai de savar0t nebunie, (cad intelepciuné §erpelui aceluia,<br />
multi* din istoricii cre0ine01* sint, caril cum sa,<br />
cade o márturisesc,) i asupra a niam ca acesta cu armele<br />
nebiruit find, cu arms i cu razboiu mai mult, a ispiti,<br />
alta s5, nu fie fara numai lucru de batgocura, 0 de<br />
primejdiia slavit Aliosmäne01. Aé, ca unul foarte bine<br />
Fttiind socotiia, de cat() ori, i cap Muhamedi, eati BaeziV,<br />
ci Murati, in câmpii moldoveneOT sfaramase, §i mii de mit<br />
de Turcii sat valurile Dunaril, a Pputului, a Siretiului, a<br />
Bàrladului, §i a Nistrului, inghitish. Aé dark §t tntr'acesta<br />
chip, cu patemele i primejdiile altora, 0 ale sale invatindu-sk<br />
legatura §i pace, car& l3ogdan fidorul lui Stefan
PRIDOSLOVIE 23<br />
Voda Mare le, li aduce, foarte cu drag au imbratacét-o, pi<br />
supt chipul adarii pre an (far& care pace Crectinilor cu<br />
Turcii, totdeuna moarta Taste) cu daruri a patru mil* de<br />
galbenT, a doaazacT de coimi, ci a patru zacT de 6pe frumoase,<br />
carile pamântul Moldovil le nacte, indestulit a fi<br />
priimecte, acola ce a lacomiii in véci nedespartit tovarac,<br />
pi inchinatoriu Tera. Intr'acesta chip dara parintii niamului<br />
moldovenesc, caril pre ac6I6 vremi de grij6 patriii sale,<br />
precum sä cade, purta, macar ca daruri au fágaduit, pi<br />
aur, argint, dobitoace, ci pasari, ca pominocul parnantuluT<br />
lor in toti annii la cascata poarta luT prin solii lor s'au obliguit:<br />
Insa cu intreg sfat, i i cu bunä socotéla slujindu-sá,<br />
vrém6 rascumparand, cu vartoase, i tari legamanturi,<br />
putéré stapanirii sale c6 monarhidasca, bine c'au acezat.<br />
Cinst6 beseridasca: credinta crectinTasa, i 160 orthodocsiii<br />
de turbata ci lunateca bunguitura muhammediulasca, neimatá,<br />
i nespurcata ci-au ferit. Niel, vii find au putut sufferi<br />
ca vre odata st6oa c6 cornorat6, de asupra a pr6<br />
svant sämnului Gruen' sit, sä radice. Acést6 &al toate nu<br />
numai cie, ce Inca ci porunciT CuranuluT, on totului tot<br />
inpotrivnice fiind, 1-au cautat tirannului, ci pest& voTa luT<br />
a le priimi, ci a le sufferi. A caruia lucru alta mai alave<br />
pricina nu sa poate da, fara numaT, macar cà cu amagélnice<br />
tocrnéle, i cu chip de InpAcaluire; ins 5. lie pre<br />
unul, ci singur niamul Moldo-Vlahilor pleca, numai cu<br />
putina slava sa fie inparatiii Othmanilor, au socotit, deck<br />
c'au suppus cu armele atata multime de altele. Acest6<br />
dara, i altele de cat acést6 cu multi)! maT minunate, carile<br />
in Hronic innainte sh vor arata. Unii* din vecini, ca<br />
dintr'o Innalta strap, oglindindu-le, adevarat ca nu fara<br />
oare care chip do cinstec i aratos a zavistiii vecmant, pre<br />
loan Zamoisohie<br />
qi Stanislav Sar-<br />
nItle,
24 PRIDOSLOVIE<br />
numele Romano-Moldo-Vlahilor, cel ce supt slova a vechilor<br />
scriitori de greu zAce, ci de demult din luntrul<br />
inimii gerné, Inca', mai cu inpletecite, ci mai cu tncurcate<br />
mrejulite a-I infacura, ci cu poala odejdiii vechimii vremilor<br />
aceci de tot a-1 ascunde, ci din catastivul ceii mai<br />
ctiute, ci mai cunoscute istorii, cu totului tot a 1 rade, ci<br />
a-1 ctérge s'au nevoit. Ce nu ctim cu ce chip frunté atAta<br />
de nesiith s'au ivit socotind, precum vor putd soarele cu<br />
tiná s'a, lipascä, ci ceriul cu palma sA cAptucasch! Ins& aträ<br />
ace§td gata ne sint apärMorii, atAtd adeck Grecesti, LAtinecti,<br />
Nemtecti, Frantuzecti, Italienecti, Ungurecti, Lececti,<br />
Rusecti, Slovenecti, ci acdci ci Tur-Ar'apecti, ci Turcecti<br />
scriitori. Cuff cu totii intr'un sufflet armele a dréptii rätuiri<br />
apuand, inpotriva Blojeritorilor, cu adeváratA, ci aiave<br />
a biruintii nedejde, de drept rasbolu, pentru not' sä apuck<br />
ace ca noi tácand ci odihnindu-ne, 'lei din vechi armAturile<br />
lor, cu tot féliul de arme intrarmându-sh, pre unii<br />
cutreerMori, ci a laudelor streine fara, vrdme, ci fárá<br />
socotiall pizmMuitori la meidanul luptii ii strigá. Acecte<br />
zic, scriitori, fiete-carile a vremilor sale InsamnAtori<br />
vor aräta, precum a in mréjd paingului alte lighioi nu<br />
BA pot prinde, fära numai musculite, ci altele asemené<br />
acestora neputindoase, ci neintrarmate mucite. Iar4 and<br />
BA tampla a adé tnlr'ânsele nescari-va pAsAruice, ci la<br />
fire mai vAxtoasa% jigäniute, Tale indata sä rump, ci nevo-I<br />
intele lui tridecert sä fac. Acestési cu tari dovdde vor vinci,<br />
(cazi noi de la noi c'atu-i negrul supt unghe nu vorn zice,)<br />
precum co d'intal. a Romano-Moldo-Vlahilor in Dachia descAlecatura,<br />
a fie fost de la Traian Marele inpärat. Acijderé<br />
vor arata, precum anniT niamului lor, de at a altor<br />
niamuri Evropecti, cu multul mai multi, ci varsta lor, de
PRIDOSLOVIE 25<br />
cat a multora mai matora, si mai véche sá fie, ca con<br />
ce inceputul annilor lor Taste de la acesta innapoi, cu o<br />
mie sese cute si zéce anni, i ase nici unul dintre niamuri<br />
(alegAnd pre carii mai sus am pomenit- Ghermani) cu<br />
trânélele, si cu vechimé lor s poate aratura. Deciia vor<br />
marturisi, precum poporul Romano-Moldo-Vlahilor, nu din<br />
glogozala a nasteri de strânsura s'A fie scornit, ce din cetAténi<br />
Romani, din ostasi veterani, si din marl familii sá<br />
sa, fie ales. Apoi din buni i tari Romano-Moldo-Vlahii,<br />
din buni i turf phrinti Romani nAsca.ndu-sA, a singelui<br />
curatenie, si a niamului evghenie, nestricatá, i nebetejita,<br />
sá fie ferit, precum si paha' astäzi tot ase o feresc.*. Lavnie Halm<br />
condllac<br />
NioT sä ga.ndiascA cine-va c5, doará. intr'atata a lucrurilor<br />
necunostint5, sintem citzuV, (fie adasta asé putin mai slobod<br />
sa grAirn) nici sA-si prepue, c doará pretenduim, precum<br />
adecä niamul Romano-Moldo-Vlahilor, nici un singe de a<br />
streinilor, in singele säu sä nu fie amestecat, cäadasta nu<br />
numai a zice si a Kandi far& socotélá ar fi, de vréme ce<br />
precum mai dedumult cu multe näpädirile a multe niamuri,<br />
ase mai pre urm'a, si mai vArtos, dup5, räzsipa inpärätiii<br />
Constantinopolitianá, si a altor megiiase cràii, prin turbätura<br />
turciasca räzsipi, i rAsturnhri, multe de toat5, stepena,<br />
multe de bun niam si Inca inpárAtesti, cräesti, §i<br />
domnesti streine familii, in sinul sam au priimit Moldova<br />
§i<br />
tara Munteniasca, precum sint a Cantacuzinilor, a Pa-<br />
leologhilor, a Sevastosilor, a Grililor, a Asanilor, a Hrisoverghilor,<br />
a Petralifilor, a Hrisosculeilor, a Russetilor,<br />
a Evpraiotilor, i altele multe a blagorodiei grecesti flori,<br />
in tara sa au sadit ce cu singele Rom'anesc evghenisità<br />
Dachia. Caltr5, aceste de la megiiasii Lesi Pototchliastii, de<br />
la Litvani Razivilii, de la Unguri Batorii, (din carilsa trage<br />
b5,-
26 PRIDOSLOVIE<br />
Stefan Vodä ce-i zic Burduje.) §i Inca mai de demult,<br />
de la Corvini sa,' tr6g6 Ureche§tii. De la Domnii, sail cum<br />
i§i zic iei Marzii Crame§ti, Cantemire§tii, §i din Cerché§ii<br />
Kabartai eate-va thipuri de frunte, (intre carile au fost<br />
§i Dómna lui Vasflie Voda., din care i s'au nascut Stela,nip,'<br />
VodA.) Duph ce au vinit supt stiagul lui Hs. Intre<br />
c6le a boerimil vechi familii, i-ail priimit, §i i-au nurdarat<br />
Moldova. AO Grafi Sirbe§ti au dat, §-au luat fétele, §i<br />
fidorii sAi dupä fétele, §i fidorii Domnilor de Tara Munteniascä.<br />
AO Brâncovénii de la Bulgari sa, sa, traga s'a povest6§te;<br />
a§6 vechii B6särne§ti, din Basarabiia, (cAriia<br />
acmii Ii zicem Bugiac), au trecut la Olt. A§ijder6 Domnii<br />
§i boierii moldovene§ti pre Melo sale Domnilor, §i crailor<br />
streini, (luAnd sama bunAtatii niamului) a le da nu s'au<br />
*Dlagothearte 11. apArat, precum la istorici citim.* Ilia§, fidorul lui Alecsandru<br />
VodA, s5, fie luat DoamnA pre Manila sora Sofiii<br />
cräiasii lui Vladislav craiului Le§esc; Stefan cel mare §i<br />
bun, sa. fie dat pre fie-sa Diana dupA Ioan Vasilivid in,.<br />
paratul Moscului. Vasilie vodá o fiic5, dui:A Razivil ducul<br />
de Litvaniia, §i pe alta dupä Timu§ Hmenlinskie hatmanul<br />
cAzacesc s'a fie mAritat, §tiut iaste. Trecem aic6 pentru<br />
lungim6, a mai pomeni, a Bogdanilor, Moghile§tilor, Constantinilor,<br />
§i a altor Domni, cu a Palatinilor, §i a Voevozilor<br />
§i a Ca§telénilor le§e§ti, dupá lége a singelui ames,<br />
tecare; caci pentru toate acésté, vrAnd DumnAzAu,in tomosul<br />
al done a Hronicului nostru, la locul §i vréme sa anume<br />
sa% va zice, precum §i in carte ghenealoghiii niamurilor<br />
boerimii moldovene§ti, (pre care cu limba látiniasca am<br />
scris-o) pre larg am arâtat. Insä cu toate acést6 a insura_<br />
tului, §1 a märitatului legAturá, pArtnidascä fiind, §i numai<br />
a unor mai de niam case Inpreunare, nu sä va &Ades a
PRIDOSLOVIE 27<br />
,<br />
sä socoti, ea doara cu acesta mijloc, eel de Roman singe<br />
sa sa fie stricat, precum §i singurá oranduiala firiasca<br />
pofté0e.<br />
Parte Ge mai mica, Gen' marl lasindu-sa, ce pentru ca<br />
sa nu trécem chipul, §i forma pridosloviii, pentru alalte<br />
a Romano-Moldo-Vlahilor vrednicii, pre cititoriu la trupul<br />
istoriii il invitàm.
PRAEFATIO<br />
Cicero, eximius ille Romanorum Demosthenes, latinitatis<br />
parens, rhetorices canon, sermonis norma, eloquentiae<br />
inimitabile exemplar, ac omnium fer6 artium atque scientiarum<br />
facile princeps: cum toto, quod illi ipsa donaverat<br />
natura, nec non plus ultra, acuerat ars, ingenii acumine,<br />
in omnibus singulisve, sive laudantibus, sive vituperantibus<br />
scriptis, peroratisque orationibus, atque aliis innumeris<br />
pené epistolis scribendis atque dictandis, parum laborasse,<br />
parum sudasse videtur; at in epistola quadam (qua<br />
a Lucceio vitam, sive potius res sub ejus consulatu gestas<br />
exarari, et posteris celebrandas tradi postulat) perscribenda<br />
(ut ex ipsis illius verbis animi effigiern exprimentibus<br />
clarissimè patet) non diu solum ac undique<br />
explicatis, ingenii velis, mentem agitasse, sed sanguineos<br />
etiam efludisse. sudore, se semet prodit: quo nimirum modo<br />
atque methodo, suas aliis exponeret laudes, et res a se<br />
praeclarè sive minus ita gestas, alieno calamo depingi<br />
atque exornari, absque ulla affectationis nota cuperet; et<br />
illo superstite, ab exteris lectitari, ac celebrari audiret,<br />
nec non inde ineffabilem quandam animi hilaritatem et
30 PRAEFATIO<br />
desiderii fruitionem capere posset. Tale igitur opus aggressurus<br />
omnes ingenii intendit nervos, nullis parcet laboribus,<br />
nullos sudoris sentit imbres, et in eloquentiae<br />
artem quasi indignkbundus, ac si in inventionis supellectili<br />
defectu laborantern deprehendens, omnes ejus loculos funditus<br />
evertit, et totas sermonis opes ut prodigus alter<br />
dissipat, dilapidat, neque quiescit, antequam proemii fundamentum<br />
nanciscatur, ponat atque stabiliat. Tandem hujus<br />
desiderii duas praecipuè fundat bases, et una quidem est,<br />
ad proprias demandandas laudes, non ore et verbo, sed<br />
calamo et charta opus esse. Secunda vero verecundiam,<br />
(quae alias cuique proprias afflagitare laudes maximopere<br />
interdicit) epistola methodum suppeditante, spernendarn,<br />
sive prorsus tollendam esse, quibus positis, epistolam ait,<br />
non erupeseere. Hinc deinceps praedivitem sese explicandi<br />
materiam nactus, non minus audaces, quam liberas, velocis<br />
pennae laxat habenas, quae amplissimos eloquentiae campos<br />
percurrens, ita resolvitur ac incitatur, ut non scripturientis<br />
calami, sed agrieolae ventilabri, vices tenere videatur<br />
; et tanto ambitionis exardescit flagrore, ut combusti<br />
jam animi cineres quoque in auras vanae gloriolae ventilasse,<br />
a sermonis cultoribus judicari non dubitetur. Qui<br />
modum quidern ejus eloquenter dicendi, eleganter scribendi,<br />
et ambitionis auras artificiosè capiendi laudant, atque ut<br />
par est, admirantur, non tamen sibi moderari possunt,<br />
quin eum jucunda quadam satyrici specie excipiant, et<br />
scaenicum aliquod in eo reprehendant. Ita igitur Cicero<br />
(et qualis Cicero? qualem nempe neque ante vidit, neque<br />
post visura est Roma) dum res sub tempus regiminis sui ex-<br />
'peditas, paulo ornatius, ab alio scribi percupiens, in tale<br />
acre et sinistrum incidit judicium; procul dubio alter, quis-
PRAEFATIO 31<br />
quis ille fuerit, qui res patriae suae vel simplicissimo<br />
calamo, posteris tradendas tentaverit, ut Ciceronis simia<br />
existimatus, neque risui dignus habebitur. Caeterurn his<br />
omnibus rite perspectis, atque consideratis, nihilominus<br />
immobilis et inconcussa manet illa majorurn decantata sententia:<br />
Mixou teylthp inczpEaoc In cujus legitima executione,<br />
praetor erubescentiam, timorern quoque tollendum, merito<br />
adjicient illi, qui patrias res, (quales quales illae essent) sibi,<br />
et vicissim suas patriae computabunt. Non enim minus laborandum,<br />
neque minus est sudandum, in propriae, quam<br />
in Patriae justa, ac debita defensione: irno quod maius<br />
pondus requirit, in agone pro patria suscepto, audaciam<br />
(alioquin inter deformissima vitia connumeratam) fortitudinis<br />
cunetarum virtutum reginae, sceptrum atque vices<br />
gerere, sapientissimi arbitrari sunt veteres; et merito quidem,<br />
ubi enim mors charior est vita, ibi necessarium<br />
quoque vitiurn, in virtutern transit. Quo facto, non raro<br />
contigisse constat audaciam desperationis calcaribus concitatam,<br />
tarn victis insperatae victoriae triumphum, quam<br />
victori bus inexpectatae stragis deploratum con ciliasse. Mcizoo<br />
igitur tencap irc.crpEaoc. Spernit ruborem, spernit timorern;<br />
(quia et amor omnia vincit) quo a nobis loco munitissimi<br />
ac firmissimi thoracis, amplexo, justa arma, just?) arripiemus,<br />
et in historiarum camp= prodeuntes, fixo passu,<br />
et immota facie, saevam, saevae vetustae oblivionis tyrannklem,<br />
ad monornachicum certamen intrepide provocabimus,<br />
ac in vendicanda charae Patriae laude, atque gloria,<br />
usque ad ultima,e sanguinis guttulae effusionem, luctam<br />
perferemus: nec non sacra coadjuvante veritate liii, ut<br />
Aquilae (cujus auspiciis et nata fuit) genuinam et nativam<br />
juventutem restituere, firmiter speramus.
32 PRAEFATIO<br />
At dicet fortasse quispiam, quis, cujasque tu homuncio,<br />
media ex Barbaria imtempestivus et nuperrimus advena ?<br />
Unde tibi tot icr/volrXEri? Unde armorum usus? Unde monomachiae<br />
disciplina? Unde et quae vires, et alia ad hunc athleticum<br />
agonem necessaria praeparamenta, quibus in conspectum<br />
immanissimae hujus tyrannidis apparere saltem, ne<br />
dum victoriam sperare possis ? In promptu erit responsio;<br />
nos videlicet facturos ut juvenis ille et senioribus despectus<br />
fecisse Helvetus, perhibetur. Jill enim cum ab im_<br />
proviso hoste imminens, viderent periculum, et se armis,<br />
aliisque bellicis instrumentis destitutos scirent; et utrum<br />
nudis manibus pugnam tentare, an furioso hosti cedere, con -<br />
ducibilius esset, diu consulantes, et nihil firmi decernentes;<br />
hic, illos inquit, non debere ob armorum defectum sollicitos<br />
esse, se enim exactè exploratum habere, hostes omni<br />
armorum genere onustos venire, quibus ex illorum manibus<br />
extorsis, illos illorum armis non facilius tantum,<br />
sed multo quoque felicius atque laudabilius oppugnare, et<br />
profligare posse; quo facto, eos eventum haud fefellisse,<br />
historiae tradunt.<br />
Hos itaque nos, quantum licebit, imitantes, adversus<br />
oblivionis rerum tyrannidem, non modo victoriae desideratissimum<br />
(quod charissimae patriae unic6 optamus) brabium<br />
speramus; sed insuper faciemus, ut magnus quoque<br />
ille noster fundator, fecit Trajanus, qui ex profundo.Sargetiae<br />
amnis sabulo, abditas, quas ex Rornanorurn rapinis<br />
congesserat Decebalus opes eruens, Romano adjunxit<br />
fisco. Hujus instar, inquam, nos, vetustate obrutos praedivites<br />
antiquarum historiarum thesauros in lucem edere,<br />
et usui communi exponere conabimur, ac Romana, Romanis<br />
deberi probabimus. Opinabitur fortean non nemo,
FRA EFATIO 33<br />
haec a nobis praemissa atque promissa, non tormentorum<br />
bellicorum boatum, sed Cerberis, aut pavidi potius catuli<br />
latratum; non thoraces et scuta, sed aquae supernatantes<br />
et aere conflatas bullas; nec denique arma sb iimacov<br />
reportantia; sed dicteriola, et vanae gloriolae studentia<br />
esse molimina. Opinabitur ? credimus et scimus. Nihilotamen<br />
minus scimus praeterea opinionem, veritatis sedem<br />
subvertere, aut occupare minimè posse, ac proinde non<br />
certam rerum scientiam unquam, dubiae opinioni: sed e<br />
contra, opinionem, semper infallibili scientiae obedire, ac<br />
illi sese subiicere, teneri: pari etenim ratione nobis quoque<br />
opinari licebit, hocce nostro, Antiquitatis Bomano-Moldo-Vlachiae<br />
chronico, edito, fore forte a circumspectantibus<br />
vicinis, nos nobis ipsis implacabilia parituros odia,<br />
multis scomatibus impetitos iri, et ut dulci amore Patriae<br />
clementato, debitos historicae fidei limites transgresso exprobraturos.<br />
Hisce tamen, nihil obs tanti bus, salv a conscientia<br />
(excepto ignorantiae, cuilibet mortalium praesentissimo ac<br />
familiarissimo impedimento) profitemur, nos neque nobis neque<br />
Patriae amori ita studuisse, ut dudum jam sopitam<br />
et tepentibus cineribus tectam invicliae scintillam, in odii<br />
incendium, aut alienurn, ulla sine causa, animum in nos<br />
excitare vellemus. Quis enim tanti aenei esset cerebri, qui<br />
per alienas, apage! detractiones, propriarum laudum incrementum<br />
nancisci arbitraretur ? Gratum, imo faustissimum<br />
haberemus, nos neque fortunam hujus campi tentasse,<br />
neque legitimi certaminis coronam expectasse. At<br />
quis tam fortunatus cives, tam felix Cicero; qui illius instar,<br />
non unum, sed sexcentos Lucceios habere possit, et<br />
per alienos labores, ovans, triumphansque Romanas, versus<br />
quatuor mundi cardines, apertas ingrediatur portas?<br />
3
34 PRAEPATIO<br />
et e contra: quis tarn rudis esset Minervae, qui ipse sibi<br />
tam horribile, atque terribile omen, ac numen experiri,<br />
tamque sinistras de se conjecturas audire optaret?<br />
At cuique vago, dictum illud, moderabitur affectui: coE-<br />
Xc-4 ô 1-1Xecrow, cpiXo4 6 Eampcir% &XX& p.a.XXov cpal -21<br />
cat-<br />
Oeca. Qua lege et rege, quodounque acerbum suaviter gustabimus,<br />
et quascunque acerrimas conjecturarum lacessiones,<br />
libenter perferemus, dummodo intaminatae conscientiae<br />
illaesa conservetur integritas. Equidem ea ipsa clarius,<br />
quam in gnomone solares radii, umbram, historicam<br />
veritatem, indicante, demonstrabitur, et absque ullo naevo<br />
docebitur, omnes nationes, nationumque amplissinna regna<br />
atque dominia, quotquot Europa hodie suo capacissimo<br />
fovet, favetque gremio, genti Romano-Moldo-Vlachorum<br />
comparata, non posse non agnoscere sua prirnordia, ut<br />
recentissima, et ejus antiquitatis et senectutis respectu,<br />
ut tenerae aetatis juvenculam vel potius adscititiam, per<br />
fas nefasque inter indigenas localesque habitatores intrusam.<br />
Cunctae namque occiduae Europae nationes, (absit<br />
jactantia verbo) licet hoclie arnplissimae sint, potentissimae<br />
atque nobilissimae; non tamen alios, nisi Gotthos, Vandalos,<br />
Hunnos, Sclavos, hoc est gelidae Scythiae fragmenta<br />
suos agnoscunt parentes, ac ipsam praecipue Italiam, tanta<br />
barbarorum, tamque promit=cue occupavit colluvies, ut<br />
merito quis hodie, veluti olim Cynicus Diogenes, accensa<br />
meridiano sub sole face, Romanum in ipsa Roma disquirere<br />
laboret, at vix invenire, aut a barbaris discernere<br />
possit: unica et sola est Germanica gens, quam puram putamque<br />
suam conservasse prosapiam, ideoque haud immerito<br />
Germanos Autochthones, a scriptoribus appellari<br />
audimus: caeteras vero progenies, rigidorum climaturn,
PR AEPATIO 35<br />
coeli et telluris inclementiam fugientes, et paternas sedes<br />
ac nativa loca ceu sterilia, et humanae vitae inutilia deserentes,<br />
in Europae partes occidentales erupisse, et Romanarum<br />
provinciarum amoenitate atque ubertate allectas,<br />
prirnum quidem ut Hyrcanicas Tigrides, earum non nullas<br />
devorasse partes : postea vero ut dominatores tenuisse,<br />
atque in illis pedem, sedemque fixisse.<br />
Itaque temporum decursu, regnum Galliae post Caesa<br />
reum modo fecundas tenens, regnum inquam, nobilissimum,<br />
florentissimum, ac terra marique potentissimurn,<br />
circa annum a virginis partu 420 in Francia esse incepit:<br />
quamvis de ipsa Gallica gente, quae, cuiasque sit, historicis<br />
etiamnum digladiantibus, Petavius tamen, Gallus ipse,<br />
et temporum, historiarumque accuratissimus aeque ac acutissimus<br />
censor, ingenue fatetur. Dum nobilissimi, ait, totb<br />
orbe Francorum regni jacta sunt intervallo isto (anno nimirum<br />
a nobis notato) prirnordia, cujus gentis incerta est<br />
origo, neque veterum satis expressa literis. Praeterea errasse<br />
illos judicat, qui Gallos ex fragmentis Trojae, initia sumpsisse<br />
autumant. Decernit tandem ipse, ex multis unitis,<br />
illo tempore Europam incursantibus, barbarorum gentibus<br />
tam nobile ac percelebre, conflatum fuisse regnum; et Romano<br />
discusso jugo, Gallias occupasse. Ita Hispani quid,<br />
nisi Gotthi ? qui circa annum Salvatoris 414 Hispaniam<br />
invadentes, hodiernum fundarunt Hispaniae regnum. Ita Longobardi<br />
circa annum Domini 568 ex Scandia, (unde et<br />
Gotthi, Yandali, Rugi, Heruli, Turcilingi, exiverant) descendentes,<br />
quam plurima, nunc florentissime vigentia, in<br />
Italia posuerunt dominia Ita Saxones anno Christi 449 ad<br />
Britannicas transfretantes insulas, Anglicana et Scotica stabilivere<br />
regna. Ita Poloni, Tartariae Sarmaticae proles,
86 PRAEFATIO<br />
(iidern sunt et Slaveni) circa annum salutis 465 cum Lecho<br />
duce, Vistularn transeuntes, tam amplissimo Poloniae regno<br />
faustissima dedere initia. Ita IIunni Tartariae Asiaticao<br />
natio, praeter propter annum abolitionis peccati 432 Hun<br />
gariae regno nomen et coronam imposuerunt. Ita Bolgari,<br />
et hos secuti Sclavoni ac Servi, anno ab incarnatione tteterni<br />
verbi 499 ex ulteriori Boreali barbaria veluti Volgae<br />
fluminis redundantes arenae, extravagantes veloci pede,<br />
transrneatis feracis Danubii undis, Moesiam, Thraciarn,<br />
Triballiam, Illyrium, necnon Macedoniae partem, et Dalmatiam<br />
usque, crebris primum infestarunt incursionibus,<br />
post tandem inibi vicinis dominiis, horribilia Bohemiae,<br />
Croatiae, Bulgariae, Sclavoniae et Serviae constituerunt<br />
regna. At verbo, omnes fere, olim barbarissirnas, nunc nobilissimas<br />
Europae, Europaeorumque nationes, primum ei<br />
invasores, et infestissimos praedatores, post vero (ita suprema<br />
mente omnia disponente) diligentissimos excultores,<br />
ac moderatissirnos dominatores extitisse, cum veterurn, turn<br />
recentium perhibent annales.<br />
At hae quidem ita, Moldovlachorum autern (si in Chronicis<br />
profitenti veritati consentire vellemus) gentis, si ultimam<br />
aetatem (quam nimirum a Trajano Imperatore, ex<br />
Imperatrice urbe, cives Romani selecti, et in Daciam<br />
translati fuere) spectabimus; earn circa annum reparatae<br />
naturae humanae 107 incepisse inveniernus. Si mediam,<br />
simul cum Romulo, Roma et nomine Romano, inchoasse<br />
anno nempe ante Christum natum 753. Si primordialem;<br />
Trojae excidium et Aeneae in Latium peregrinationem,<br />
veterum affirmant monumenta. Si nobilitatis catalogum,<br />
et genealogiae seriem rogabimus; Romanos, Romanis civibus<br />
; Romae natos, Graecorum nepotes ac Troade o-
FRAEFATIO 37<br />
riundos esse, Graeciae et Latii testificant scriptores. Si<br />
acta considerabimus; irnperii Romani non populatores,<br />
non invasores, non adscititios: sed propagatores, sed dilatatores,<br />
sed intima et nobilissima mernbra, esse reperiemus.<br />
Si naturarn, anirnum, heroicamque fortituclinem perspiciamus,<br />
limitum orbis Romani contra ferocissimas Scythicas<br />
gentes, ut aeneos muros oppositos, et invictos defensores,<br />
atque opitulatores, omnium historicorum consensu<br />
clarescunt, et in eis solis non minus Roma,né conservatum,<br />
quam a Seneca vere prolatum illud de genuinis Romanis,<br />
aureum dictum: ubi vicit Romanus, ibivixit. Extra enirn<br />
latissimos Romani imperii terminos, usque ad Indiae nimirum<br />
profunditates; Arabiae deserta ac Africae vastitates<br />
ipsosque, ut ita dicamus, mundi fines, Romanorum populum<br />
diversis temporibus, diversas in partes suas eduxisse,<br />
atque collocasse colonias, nemo forte erit, qui ignoret.<br />
Nullus tamen militiae, militurnque delectus, Trajani<br />
delectui (ceu militis probatissimi, et ducis experientissimi)<br />
aequiparari potuit: neque aliorum consulurn sive imperatorum<br />
coloniae, ad tantae aeternae quasi felicitatis, petingere<br />
valuere fastigium, ut secundum memoratum Seneca()<br />
dictum: ubi vicierint, ibi vixerint quoque. Qua ratione<br />
procul dubio, Trajanum haud ineassum in Decebalo<br />
interimendo, Dacis debellandis, Daciaque subigenda, tanta<br />
Romani cruoris effusione, conatum, ut ad hiantia militum<br />
obducenda vulnera (deficiente jam plenissima chirurgica<br />
theca) neque linteolis sino, et mensae destinatis pepercisse<br />
tam praeterita, quam futura admiraeentur saecula. Tali videlicet<br />
plantationi, talem rigationem convenire judicans,<br />
auspicatissimus sator, et prudentissimus Imperator. Etenirn<br />
fertilissimum ad custodiendum Rornanum agrum, immor-
38 PRAEFATIO<br />
talemque sui nominis gloriam relinquendam, non alieno,<br />
neque adventitio, sed Romano oculo, Romano corde vigilanclum,<br />
et Romanis armis defendendum, ac Romano cive<br />
excolendum esse, suos successores, inviolabili perstrinxit<br />
sacramento. Quarnobrem Hadrianus, alioquin non solum<br />
Imperatorum, sed cujuscunque etiam vilissimi artificis industriae<br />
indefatigatus aemulator, dum Trajani virtutes imitari<br />
non potest, suis vitiis illius laudes deprimere atque diminuere,quan<br />
turripotest,conari non veretur. Ideoque Parthiam<br />
quidem, Assyriam, Armeniam, totamque Mesopotamiam<br />
(Trajani nempe aetern6 memorabilia trophaea) Parthis caete<br />
risque barbaris, facile cedit, et militem Romanum, veluti<br />
ultra mundi orbitam, intraque dissitissimos barbaros, a Trajano<br />
praesidii ergo positum coram senatu, non magis pueriliter,<br />
quam scurriliter, conservari minimè posse, excusatus,<br />
promptissimè revocat. Hoc idem vero Romanis in<br />
Dacia nostra stabilitis, facere admodum est veritus : quo<br />
factum est, ut id quod Trajani Imperatoris, veluti faustissimum<br />
victoriarum extiterat praeludium, digna deinceps<br />
tanto Principe haberetur coronis.<br />
Hocce igitur modo Romano-Moldovlachos, Roma mater,<br />
propris ex visceribus natos, fovit atque aluit. Trajanus<br />
parens Romanis moribus, ac armis instructos, Daciae legitimos<br />
constituit haeredes, nec non ut puro sanguine<br />
procreatis, barbaram nobilitavit Daciam. Quae postmodurn,<br />
felici temporum successu, ad tantam viriurn opumque evecta<br />
est amplitudinem, ut magnus ille, imo maximus Constantinus,<br />
adjunctis illi Thraciae ac Macedoniae provinciis, quartam,<br />
earn orbis Romani partem complere, non dubitaret. Quod<br />
ex hoc unico facile convinci potest: siquidem cum totum<br />
imperium, paulo ante obitum, quatuor in partes divisum,
PRA EFATIO 39<br />
filiis suis aequaliter impertire voluisset; cumque legitimus<br />
parens, optimusque princeps considerasset, Daciae et aliarum<br />
supra memoratarum duarum provinciarum, ambitum<br />
licet caeteris partibus multo angustiorem atque strictiorem,<br />
coeli tamen clementia, aeris temperie, fluviorum perennitate,<br />
telluris fertilitate sylvarurn, camporumve amoenitate,<br />
urbium populositate, populorum urbanitate, civium<br />
claritudine, militum fortitudine, ac infimae plebis multitu<br />
dine,reliquis non solum aequiparari, sed etiam illas immense<br />
superare posse, ideo Constanti filio natu minimo, ut justam<br />
haereditatern assignare est dignatus. Neque vero Coustans<br />
a patre sibi destinatarn. aversatur portionem, imo gratam<br />
haereditatem grato arnplectens animo, in ipsa Dacia, regiam<br />
constituit sedem. Dacico deinde milite, invidente et<br />
suis non contento, et hostili manu superveniente fratre<br />
Constantino, occiso, totum illi occiduum adjungit imperium.<br />
litenim cum post Constantis, versus Italiam secessum, et deinde<br />
ad Gratiani usque tempora, Dacia nostra cum Thracia, et<br />
Macedonia uno eodemque regerentur rectore; sub Gratiano<br />
tamen (ob ingravescentes Gothicas incursiones) revocato ex<br />
Hispaniis Theodosio magno, illum primurn singularem defensorem<br />
sortita est.Gratiano nimirum pru d entissim 6 arbitranto,<br />
Trajani labores, atquc laudes, non nisi ab ejusdem concive,<br />
et virtutibus aequali Theodosio, conservari ac sustiner iposse.<br />
Theodosius igitur accepta istarum partium cura, Daciam<br />
ab hostibus non solum eggregiè defendit, sed etiam a<br />
Thracia ad Tanaim usque lunge latéque palantem Gotthicam<br />
gentem, ita arrnis terruit, ita pace sibi devinxit ut<br />
Athanaricus et Fridigernus Gotthorum duces deposita barbarica<br />
ferocitate, amico pede Daciam transeuntes, Constant<br />
ini imperatricem Orientis urbem submissè salutarent. Post
40 PRAEFATIO<br />
autern secundum Trajanum, (magnum dico atque piissimum<br />
Theodosiurn) subsequentium, ut reor, Irnperatorum segnitia,<br />
vel supremo Numine ita providente, non nihil marcescente<br />
Romano vigore, Hunni, Bulgari, Sclavi et Servi et Heruli<br />
cliversis temporibus; Romanas provincias diversi modo invadentes,<br />
ac in Pannonia quidem, Thracia, Moesia, Illyrio,<br />
Macedonia, nee non in ipsa celeberrima Graecia tandem pedem<br />
sedemque fixerunt. In Dacia autem nostra, hoc penitus<br />
effieere minime potuerunt, imo virtute earn incolentium<br />
Romanorum, eos semper pulsos, semper debellatos fuisse,<br />
et patriarn suam semper defensam, atque a barbarorum<br />
diurna oppressione liberam tenuisse, celeberrimi tradunt<br />
scriptores, quos in historiae textu ad locum, tempusque<br />
suum proferemus. Hi enim ipsi sunt Romani, qui (Lit Sclavorum<br />
perhibent annales) Selavonam nationem, ripas Danubii<br />
occupantem, exiguo temporis intervallo, ad Vistulae<br />
usque flumen expulerunt, et inibi coarctatos, primordia<br />
regni sui dare, coegerunt. Hi ipsi sunt Romani, qui Polovcios,<br />
et Pazinazes infensissimos Romani imperii hostes,<br />
invictis territos armis, limites suos, deserturn ultra Boristhenem<br />
situm, agnoscere fecerunt: nee non tempore ernanante,<br />
(ut Strykovskius habet) sive ut socios acceptos, sive<br />
ut subditos perdomitos (hoc enim nobis accurate non constat)<br />
longo, (ut conjicere licet) illorum operae usu ita exercuerunt,<br />
ut Romano-Moldovam quoque linguam illis mutuaverint,<br />
et barbarum illorum sermonem maxima ex parte,<br />
Romano temperaverint. Hi ipsi sunt Romani, qui sub Constantino<br />
et Irene Caro lo magno, sceptrum occidentalis imperii<br />
ab orientali dividente, et Daciarn usque deseendente,<br />
per legatos suos, pacta dominii confirmarunt. Hi ipsi sunt<br />
Romani, qui Conrado tertio ad sacrum Hierosolymitanum
PRAEFATIO 41<br />
bellum per Poloniam et inde per Romano-Moldo-Vlachiam<br />
expeditionem suscipienti, et ad bis centena hominum milli°,<br />
secum ducenti, commeatum, aliaque ad victum exercitui<br />
necessaria, largissime praebuerunt. Hi ipsi Moldo Valachi<br />
sunt, qui Isacium Angelum imperatorem Constantinopolitanum,<br />
in eos tyrannidem tentantem, plus quinquies acerrimis<br />
vicerunt praeliis, et Romanum, liberum quidem optimum<br />
socium, irritatum autem incomparabilem esse bellatorem<br />
docuerunt. Hi sunt iidem Romani, qui post fraudulenter<br />
occupatam a Latinis Constantinopolim, adversus<br />
invasorem Balduinum, gloriosa portarunt arma et Graecis<br />
de imperio plane desperantibus, contra tam insperatum<br />
dolosumque hostem, animum et arma recipiendi, ac tandem<br />
imperium quoque recuperan di, commodissimam praebuerunt<br />
occasionem. Hi sunt inquarn Romano-Moldovlachi, qui soli,<br />
cum solis Siculis, vires armaque iungentes, inter tot Asiaticas,<br />
Europaeasque celeberrimas gentes, saevi Bathi saevitiem,<br />
ac Tartarorum immanitatem viriliter represserunt, et<br />
loca sua a barbarica rabie infecta, illaesaque conservantes,<br />
transitum illis per suas ditiones, revera Romane denegarunt.<br />
Ac tandem, ut stricte hic dicamus, quae in Chronici<br />
textu fuse memoranda sunt, hoc unicum ultimatim longe<br />
praestantissimum, omnino Romanum, et vere heroicum<br />
adjiciamus, praeclare gestum, et mire continuatum facinus.<br />
Hi ipsi sunt Romano-Moldovlachi, qui, cum septices draco,<br />
nefandissimus, inquam, Turca, tot orientis, occidentisque<br />
regna, atque imperia largo, ac insatiabili devoraret gutture,<br />
orbem fere toturn et praecipue Christianurn, ad tanta perduxit<br />
miseriarurn extrema, ut dominiorum olim florentissimorum,<br />
hodie vix, ac ne vix quidem vel etiam dudum<br />
demortui et temporis carie consumpti cadaveris sceleton,
42 PRAEFATIO<br />
referre possint. Ipsi inquam Moldovlachi soli, miro ferri<br />
et auri artificio, non minus ferocitati ejus, quam voracitati<br />
occurrentes, vivas se, majorum suorurn, Achillis simul<br />
atque Ulyssis esse imagines declararunt.<br />
Gloriosa suis saeculis fuere simul atque potentissima<br />
Graecorum, Persarum, Aegyptiorumque ac Babylonica imperia:<br />
usque adeo illa humiliavit, deformavitque sultanea<br />
dynastia, ut nostris diebus illorum gesta, olim humanum<br />
excedentia captum, non historiam, sed fabulam, non rem,<br />
F ed umbram somniumque rei, agere videantur. Arabia felix,<br />
petrea, et deserta, infelicitatem sibi, devastationemque<br />
ab saevientibus Turcicis armis, propinatam non gustavit<br />
modo, sed etiam ebrietatem usque, crapulamque exhausit.<br />
Africa et Romae aemula Carthago, aprinum Othmanicum<br />
virulentissimum dentem ita est experta, ut semel<br />
accepti vulneris, aeterna ejus cicatrix sit indicium. Bulgarorum,<br />
Servorum et Sclavorum (quibus connumerantur<br />
et Bosnenses) Albanorum, Bohemorum, et Dalmatarum<br />
manu et ferro, toti fere Europaeo orbi, terribilissimas gentes,<br />
usque adeo mitigavit, cicuravitque Agarenus, ut ex<br />
antiqua et naturali earum ferocitate, nulla hodie extet<br />
nota; neque alio notiori dicto, aut facto, nisi, unico et<br />
illo obscurissimo nomine, inter reliquas mortalium nationes<br />
censeri possint. Hungariae potentissimum amplissimumque<br />
dominium, ad tantas redegerat angustias, ut<br />
regni lirnites, non nisi intra dirutissimos, agnosceret parietes.<br />
Germanos, gentem alias invictam, ita perterrefecit,<br />
ut ad Vendibonae usque portas, bis: circa illas sexcenties<br />
excidium et lethum minitantia, induxerit armorum fulmina,<br />
ulteriorem Italiam, (quanta enim immanissima, Venetae<br />
Publicae, fecerit mala, quotque insulis celeberrirnis, ac ur-
PRAEFATIO 43<br />
bibus in mari et continente fortissimis, earn spoliaverit,<br />
hic recensere omiftimus) quasi ex industria furiosiori et<br />
extremae suae tyrannicae indignationi, reservatarn voluisse<br />
visus, in septentrionem, adversus Russos, Cozacos et Polonos<br />
arma vertit, et hasce quoque Christicolas regiones<br />
unico veluti singultu diglutiendas, impurissimum, ac satietatis<br />
inscium os aperuit. Quae etiamsi non essent prorsus<br />
victae, neque ejus durissimo jugo subactae, non tamen<br />
absque immensa Christiani sanguinis effusione, et innurnera<br />
piarum animarum pernicie evadere potuerunt. Quae mala<br />
quoties, quantaque fuerint, si re(cen)seri animi esset, non<br />
solum vires non sufficerent, sed tempus quoque nos<br />
deficeret Hoc tantum unicum notatu dignissimum, et ab historicis<br />
Polonis frequentissim6 cornmemoratum, adjiciendurn,<br />
non extra rem esse arbitramur, supremam nempe Providentiam,<br />
salutem illorum populorurn per invictam Romano-<br />
Moldovlachorum gentem, procurasse, eaque ut fortissimo<br />
propugnaculo, adversus barbarae saeviciei ferocissimos<br />
insultus usam, eos hucusque incolumes et in propriis sedibus<br />
fixos, quietosque conservasse.<br />
Nos per-16 effugerat, quod omnium primo dixisse debueramus,<br />
Scythicam gentern, Persico, Graeco et Romano imperio<br />
semper invictam, et non nisi a solo Deo, aut cui Deus facultates<br />
extraordinario quodarn suae divinae voluntatis nutu,<br />
auxerit, domari posse, creditum est. Earn, inquarn, gentem<br />
Au la Othmana ita perdomuit, atque diminuit, ut non<br />
secus ac rapinae avidus venator, ligatum canem, ad suurn<br />
arbitrium quando vult, et quas in partes jubet, in christianas<br />
regiones nativa saeviendum rabie dimittit. Ita nonunquam<br />
ut mordacem infidamque feram cavens, per assiduarn<br />
Chanorum mutationem , depositionem, aliquando etiam
44 PRLEFATIO<br />
internecionem (omnia enim haec in Sultani consistunt arbitrio)<br />
humiliat, et occasiones ei caput elevandi subtrahit.<br />
IIaec ita se habere, nemo est, ut reor, qui nesciat. Tot<br />
enim tantaque in tam amplo imperii sui orbe subegit,<br />
conculcavit, delevit, et in nihilum redegit imperia, regna,<br />
principatus, dominia, ut facilius esset cuique ea continuo<br />
deplorare, quam per totum ex catalogo recitare, 'et lamentandi<br />
potius, quam scribencli tempus adesse decernere.<br />
Ita indies I3abylonius iste draco Christiano sanguine saginatus,<br />
cumque totum terrarum orbem ut angustissimani<br />
speluncam, atque strictissimarn ad suam vastam capiendam<br />
existimaret molem, tandem abjecta quasi colubrina specie,<br />
scorpionem induit, et quod dentibus mordere et hiantibus<br />
faucibus devorare non potuit, veneno armata cauda circumvolvere,<br />
et lethifero aculeo transfodere aggressus est infamis<br />
Et quod ut imrnanis leo discerpere non valuit ut vulpes<br />
callidissima, dolo, fraudeque pellicere conatus est. Germaniao<br />
terror, et Hungariae domitor, Sorvorum et Bulgarorum subactor,<br />
Suleimanus ille Turcarum Ulysses, ac Othmanorum<br />
Lycurgus, qui cum ex majoribus suis scripto, dictoque accepisset,<br />
contra Romano-Moldovlachos hostiliter agere, esse<br />
rem extremae fatuitatis, (prudentiam enim illius serpentis<br />
non nemo Christianorum quoque scriptorum ingenue fatetur)<br />
et adversus talem invictam nationern, martem tentare, nihil<br />
aliud esse, nisi rem ludendo, Aliothmanae gloriae periculum<br />
subire, utpote qui optime noverat, quoties, quotque<br />
suos praedecessores Muhammedos, Bajezidos et Murados,<br />
in Moldavicis campis pofligatos et innurneras suorum myriades<br />
Danubii, Tyratis, Pruthi, Sireti, ac Barladi undas absorpsisse.<br />
Itaque alienis et propriis edoctus periculis, foedus<br />
arnicitiamque Moldovlachorurn (earn Bogdano Magni Ste-
PRAEFATIO 45<br />
phani filio offerente) promptissimè amplexatur, et sub annalis<br />
tributi specie (sine quo pax Christianorurn cum<br />
Turcis, semper mortua est) donario quatuor mille aureorum,<br />
viginti falconurn, et quadraginta nobilium (quas Moldavorum<br />
producit terra) equarum, fit contentus, avaritiae<br />
perpetuus ille, et individuus cultor. Ita quidem bene meriti<br />
de sua patria, illius tempestatis Moldavae nationis majores,<br />
Turcico imperatori donaria promittunt, aururn, argenturn,<br />
jumenta et ayes, ut primitia terrae, singulis annis,<br />
ad hiantem illius portarn, per suos legatos mittendas obligantur.<br />
Saniori nimirum consilio usi, tempus redimentes,<br />
firmissimis tamen ac perpetuis conditionibus suam monarchicam<br />
potestatem stabiliverunt. Decus ecclesiasticum,<br />
pietatem Christianam ac religionem orthodoxam, a lunatica<br />
rabie, et muhammedana superstitione intaminatam,<br />
puramve retinuerunt, nee unquam superstites passi sunt<br />
cornieulatum sydus, super sacrosanctum crucis signum<br />
elevari. At haec omnia, non solum sibi, sed curanicis<br />
quoque praeceptis contraria, simulatissimè tulit tyrannus,<br />
cui rei alia luculentior, non potest dari ratio, nisi quod<br />
unicarn Moldovlachicarn nationem subdolis licet conditionibus<br />
et pacifico prcetextu, sibi devinxisse, non minus<br />
gloriosum Othmano fore imperio, quam tot innumeras<br />
aliorum gentes, armis profligasse, existimaverit.<br />
Haec igitur, et his multo mirabiliora (quae in Chronico<br />
ulterius monstrabuntur) cum, quidam ex vicinis, veluti<br />
altissima ex specula observassent, procul dubio, haud sine<br />
modestae, ae speciosae cujusdam invidiae larva, sub charactere<br />
veterurn scriptorum graviter latitans, et diu gemescens<br />
Romano-Moldovlachorum percelebre genus et<br />
nomen, perplexioribus retiunculis obvolvere, et sub anti-
46 PRAEFATIO<br />
quitatis pallio prorsus occultare, nee non ex notioris historiae<br />
catalogo plane expungere sunt conali At nescio quomodo<br />
tam dura fronte, solem luto obduci et ccelum palrno<br />
contegi posse putarunt? Verum enimvero, adsunt nobis<br />
praesentissimi opitulatores, tot Graecorum, Latinorum, Germanorum,<br />
Gallorum, Ralorum, Hungarorum, Polonorum,<br />
Russorum, Sclavorum, et ipsorum Arabum atque Turcarum<br />
scriptores, qui unanimiter arrept's justae defensionis armis,<br />
adversus gannientes detractatores, certa et evidenti vietoriae,<br />
atque vindictae spe, justa ineunt praelia, et nobis<br />
silentibus, atque quiescentibus, ex vetustissimis eorum<br />
armamentariis, omni armaturae cum defensivae turn offensivae,<br />
genere instructi, hujuscemodi circulatores, et<br />
alienarum laudum intempestivos osores, ad arenam invicto<br />
provocant pectoro. Horurn, inquam, singuli, singulorum<br />
temporum scriptores demonstrabunt, aranearum telis, non<br />
nisi musoulas, et id genus infirma ac inermia posse capi<br />
insecta. Cum vero in illa inciderint aviculae, et robustioris<br />
naturae animalcula, illico disrumpi et conatus illarum irritos<br />
fieri. liii igitur ipsi firmis evincent testimoniis, (nostrum<br />
enim ne hilum volumus esse proprium) primam Romano-<br />
Moldovlachorum fundationem, ab Ulpio Trajano, magno<br />
illo et optimo imperatore extitisse. Etenim declarabunt,<br />
Moldovlachicae nationis annos, reliquis multo numerosiores,<br />
et aetatem illius multo provectiorem, eaeterisque<br />
antiquiorem esse: utpote quae epochae suae, ab bine retro,<br />
supra mille sexcentis, decemque annis, initium agnoseat.<br />
Raque nullam gentium (excepta, quam superius excepimus,<br />
Germanica gente) senectute illi, aut vetustate cornparari<br />
posse. Deniqae testificabuntur, gentem Moldavam,<br />
non excollectanearum nationum colluvie conflatam, sed ex
PRAEFATIO 47<br />
Romanis civibus, ac maximis ex familiis selectarn fuisse;<br />
tandem bonos et fortes Romano-Moldovlachos, bonis<br />
et fortibus natos parentibus, sanguinis puritatern, ac generis<br />
nobilitatem incorruptè, atque intaminatè conservasse<br />
nec non etiamnum conservare. Neque vero quis, tanta<br />
nos rerum laborare putet ignorantia, (liceat hoc unicurn<br />
paulo liberius affari) nec imaginetur, hoc a nobis praetendi,<br />
Romano-Moldavam nimirum gentem, nullum exterorum,<br />
suo non miscuisse sanguinem: hoc enim non dicto solum,<br />
sed cogitatu quoque absurdissimum esset. Quandoquidem<br />
ut antiquius, diversis diversarum gentium invasionibus,<br />
ita post Constantinopolitani imperii excidium, et aliorum<br />
in viciniis regnorum, per Turcicam rabiem, eversionem,<br />
multas nobiles, imo imperatorias et regias familias, suo<br />
gremio excepit Moldavia et Valachia. Ut Cantacuzenorum,<br />
Palaeologorum, Sebastorurn, Grilorum, Asanarum, Chrysobergiorum,<br />
Petralyphiorum, Chrysosculaeorum, Rossetorum,<br />
Euprajotarum, aliosque nonnullos, Graecae nobilitatis<br />
flores, in agro suo transplantavit, sanguine Romano<br />
nobilitata Dacia. Praeterea ex vicinis Polonis Potockios,<br />
ex Litvanis Radzivilios, ex IIungaria Bathorios, et antiquius<br />
Corvinos (cujus ex prosapia derivantur Urekestii),<br />
ex Crimensium nobilibus mirzis Cantemyrios, ac Czercassorum<br />
Cabartarum aliquot insignium personas (ex quibus<br />
fuit et conjraix principis Basilii, ex qua natus est illi Stephanus)<br />
ad Christi castra transeuntes, inter antiquas Moldavae<br />
nobilitatis familias, connumerarunt Moldavi. Ita reges<br />
Serviae, filias filiosque suos, filiis ac filiabus principum<br />
Valachiae, matrimonio junxerunt. Ita Brancoveni ex Bulgaria<br />
originem ducere creduntur. Ita Bassarabi, ex Bassarabia<br />
ad Oleturn fluviurn transmigrarunt. Simi liter filias
48 PRAEFATIO<br />
suas exteris principibus ac ducibus, Moldaviae principes,<br />
ac barones, habita nobilitatis ratione, collocare haud abnuerunt,<br />
ut legimus He liarn Alexandri filium, duxisse uxorem<br />
Mariam, germanam sororem Sophiae, reginae Vladislai<br />
regis Poloniae: Ste-phanum principem, filiam suam IIelenam<br />
filio Magni Moscoviae ducis Ioannis Basilidis, connubio<br />
junxisse. Basilium principem, unam Radzivilio Litvaniae,<br />
alteram Chmilinskio, Cozacorum duci, uxores<br />
dedisse. Ornittimus his Bogdanorum, Mohiliorurn, Constantinorum,<br />
aliorumque principurn, cum palatiniswac principibus<br />
Poloniae legitirni sanguinis commistionem commemorare;<br />
de his enirn omnibus, Deo concedente, in secundo<br />
Chronici tomo, suo loco atque tempore nominatim dicetur.<br />
Nec non in libro Moldavicae nobilitatis genealogiae Latio<br />
sermone a nobis conscripto, fuse expressum habemus. At<br />
thori et connubii connexio cum sit particularis, et quarundam<br />
duntaxat domorum, ac potissimurn nobilium copulatio,<br />
earn Romanum corrupisse sanguinem, putari non<br />
licebit, minori nempe (prout ipse naturae postulat ordo)<br />
parte majori cedente. Ne autem modum praefationis excedere<br />
videamur, de reliquis Moldovlachorum praerogativis,<br />
accuratius percipiendis, ad historiae corpus, lectorem<br />
invitamus
<strong>DIMITRIE</strong> CANTEMIR<br />
VOEVOD<br />
Cu mila 1u Dumniziu, a Moldovii mosnén Domml, si a svintei<br />
Rossiesti inpärätti Rniazi.<br />
Tutnror iubitilor, in Hs: Dumniziul frati, Romano-Moldo-Vlahilor,<br />
Sfinitate.<br />
Nu cu multe avem aid pre Dumne'voastrd,iubitilor, a vd supdra,<br />
devrdme ce cd de cad cc ar trebui pentru luminare, i luminarg<br />
adeverinP Istorii noastre, prin multe locuri a (dsiturit<br />
Hronidate, unde trebuin(d a fi s'afi pdrut, addsd invdtaturd am<br />
dat. ,1".<br />
mai vártos al la toate incepdturile cdrtilor, cdte oare<br />
ce pridoslovie, innainte trimi(ind, socotim: cd toate cad, carile<br />
cititoriulut vre-o indointd de prepus a aduce s'ar vidd, cu tot<br />
mijlocul a le rddica am silit, precum fiete-card la locul sau<br />
innainte la privald vet va ei. Aid claret pu(in in in0iintare<br />
a va da no trebue, cum adecd, 0 in ce chip incepdtura socotelit<br />
noastre au fost, 0 cum strdmtoard vremit, i mat vártos<br />
"lipsa a unor istorici foarte de trtabd, tinchiul sfdrfitulut, ni-au<br />
abdtut.<br />
4
60 CITRA CITITORTII<br />
Fost-au claret gtinclul, i nevointa noastra, ca tot trupul Hronwulu<br />
acestuia, in doati tomuri (adecd cdrti marl) sd'l inpartim.<br />
Deci tomul dintcil, (pre carile in dasta data vi-1 cidruim),<br />
sci sä numascd Hronicul a Vechimil-Romano-Hohlovlachili.<br />
Carile incepdnd de .7a descalecatul Doe/till cu Romani, adecd<br />
dela Tralan Mare le inpdrat, si de la annul Domnuluf si Meintuitorfului<br />
nostru lui Is: Hs: 107, cursul istoril, ptind dapci<br />
prada /24 Batie Ilanul tdttirdsc i pcinci la inturnare' lui Dragos<br />
Vodd in tara Moldovil, i luf .Radul Vodd islegrul in cm-a<br />
Muntenlascd, care s'au ttimplat, pre la annul de la 11s. 1274<br />
duce ; lard al doiler torn laste sd ince'pd de and curatindu-sa<br />
locurile acéste de Tdtari, si de toate ndpdzile altor varvarl, fi<br />
precum zisam, pomenitil Domnl intorccindu-sd pre la locurile<br />
lor din bejeniile Ardialulul, cu deosabite titulurl a Domnilor de<br />
Moldova, si a Domnilor Muntenestl, a sd ?mei au inceput ; si sd<br />
tragcz rdndul annilor, pove'sté Domnilor, peind la vremile noastre ;<br />
si asd inpreund pe amtindoaci parOle Istoriii, la typarid sd le<br />
dam. Ce adasta dupd gdndul nostra a sclvtirsi, precum zisdm,<br />
cate-va inpiedecaturt innainte esinclu-ne, cdtrd carile acmic i<br />
slujba senatoriil numai ivsure' addogdndu-sd, (cdci nevoile de<br />
casd si private, asesi nict le mai pomenim) nl-au cdutat vrerne'<br />
luerulul a muta, ca cdnd Dumndzdu ar invoi, $i slabe puterile<br />
cu gdndul ni s'ar potrivi, i acéia a istoriii parte, la dorital<br />
sdvtirsit sd ducem. A tuturor dard lucrurilor agiutortul lul Dumndzciu,<br />
vrbne', i osteninOt poftind, nol pre cat puterilene vor ajuta,<br />
osteninta nu vom .cruca; lard vola, i vrenté, in socntéla acelnla tom<br />
idsa carile singur cunostilqa vremilor in pute're' sa au asdzat. Deci<br />
dard intr'a6astd parte, (pre care' acmic de cum laste si cum lasle<br />
gdtitd o video) toatd socotiala noastrd intr'aO,ista sd stdrulaste;<br />
pentru ca numele, i niamul Dumniavoastrd carla de demult s'au<br />
descdlecat, si de atunce pand acmU necurmat ldcueste in Da
CITRI CITITORYIT 51<br />
chiia (adecd in Moldova, in, Tara Munteniascd 0 in Ardial),<br />
din tyrannita vechii uitdri dezbdtcindu-1 precum adeveirap Romani,<br />
de Roma cetNe'ni, f/ din top a Italil lacuitorl ale0 ost ist s4<br />
fip, cu vre'dnice de credinp a strPini scriitori mdrturii sa vd<br />
ardtam. Afijderg a unora, nu atelta de gra la socotiald, mai<br />
proaspep scriitori, inpotrivnice peireri indreptand, cat de departe<br />
.din cald adevdru7u sã set fie rdtdcit sd-i descoperim. Catra<br />
adasta, pentru ca cursul anilor nesmintit s ducem urmat-am trii<br />
vestip, 0 a vremilor iscusip seirndluitori, pe Petavie, Calviz, si<br />
pe Ricpolus, caril in scurt, i foarte cu credinfd vre'rne i viata<br />
a tuturor stdpcinirilor lumii strangetnd, i cursul annilor nu numal<br />
istorice'0e, ce incd i astrolog1aicd>1e foarte curat samaluind, din<br />
toate inadtuciturile ii descurcd. i a fé pre ace0i tri hronologhi<br />
intre sine aldtureind, i ca alalp a vremilor scriitorl, cu osirdie<br />
in felfqindu-i, cursul hronicului, vkla inparatilor Rom etnefti,<br />
pP<br />
une lucruri mai de insdinnat carile pre vrr mile lor, in Dach;c1,<br />
sau in pal-tile vecine de pren pregiurul Dachiii s'au teimplat<br />
cum mai pre scurt, 0 mai carat s'au putut, li-am inseimnat.<br />
A0jderd, supt vremile a unor inpetrap, macar cet spre petrtile<br />
acgstd ceva sä sd fie lucrat, let cci mai curap scriitori, n'am<br />
allat: insd no i a acelora viatci i vre'mg stdpdnirii lor, cátd<br />
sd fie fost, cu insdmnare' n'am trecut-o, pentru ca cu acesta<br />
chip cursul annilor necurmat, i Ara prPpus sd putem dace.<br />
AOderg, pentru singurd in ftiinfare' a vechiii niamuluf dumnévoastra,<br />
insdmnat-am, i vremile in carile multimd a multor<br />
varvarl, multe, p marl stapdniri, in partite Evropii deRpre<br />
opus, dupd ncipdzile lor au descalecat, pentru ca din potrivire<br />
vremilor curat sd set poahl cunoqte, precum stdpánire' mo0lor<br />
stramosilor Durnne'voastrd in Dachia, de cat a multi a altora<br />
mui vgche, i mai bettretad set fie, pentru carg fi in pridoslovie<br />
cdte oare ce am aratat. .40jdord, precdt putinta osirdiil noastre
52 and catTORIEr<br />
au fast, silit-am, ca toate pd'rtice'lele hronicului nostru, din<br />
istorii, fi istorici ca aciia sa le alcatuim pentru a carora credintet,<br />
nu taste cine set sd indoiascd; ce dela tott invdtatii, 0<br />
cercdtorii adeverintii Istoriilor, priimi qi crezuti sint pre a<br />
cdrora numere, 'M catastivul ce urmazd, 0 pre la marginele<br />
carpi, unde marturifa lor trebuiqte, cu slove mai mdnunte insamnate<br />
le veti vide. Carii in, ce flu v'a(I pute' increde, sau<br />
foarte cu minune lucru vi s'ar pare, vor mdrturisi, precum noi,<br />
de la noi macar un cuvintel sd nu fim daos : ce cu intriaga<br />
a inimii ftiintd, pre dni pova(ei aveind, unde ni-au dus, acolo<br />
am mars, i nici cat de putin de la danfil nu 121-ant abatut.<br />
AWere, pentru mai pre lesne cuprinderd cititoriului, tot trupul<br />
istoriii ze'ce car(i, i fietecare carte , in cdteva capete am<br />
inpcirtit, in cede adecd, fi cum forma , i asatura istoriii au<br />
poftit, precum toate innainte le viti vide'. In dastd data dara<br />
tomul al doild Med nesavarfit fiind, socotit-am, ca cu a0eptare'<br />
aceii p&p', afteptare' ctiini lucrurilor, carile intr'adasta<br />
set cuprincl, mai mutt sd nu prelunqim. Age' omen4ilor, i iu-<br />
bitilor sympatrioti, i fiete carile, a adeverin(ii istoricqti iubitotht,<br />
de adastet data, cu acest dintdi a Istoriii noastre tomos, in<br />
ere'me de odihnd, (pre care' dd-o cel ce pre Iieruvimi, i &rafimi<br />
sa odihnefte) zaliavindu-vd, cu noi netrebnicit inpreund,<br />
pre cela, carile toate darurile cdle de sdvdrfit de sus, de la<br />
Parintele luminilor a purce'de pricinete, rugati, pentru ca sa<br />
bineinvolascet, i pre celalalt tomos a istoriii a sdvarfi, sd ne<br />
invrednicim, 0 mai curand cu mijlocul halcotypalui tuturor set<br />
sa obOiascd.
CATASTIHUL<br />
Istoricilor, Gheogrqfilor, Filosofilor, Poeticilor, iti a altor oameni inettrafi, ElinT,<br />
Latint fi de alte nramuri, a cetrora numere ed pomenesc, fi mitrturiile li a aduc<br />
Intr'acest ffronic.<br />
A<br />
Avgustin, pgrinte latin.<br />
Avriolus, istoric latin.<br />
Avrelie Victor, ist. latin.<br />
Avsonie, poetic latin.<br />
Agathus, istoric grec.<br />
Aimon, istoric latin.<br />
Ammian, istoric grec.<br />
Anonimus, istor. latin.<br />
Antisiodordnul, ist. latin.<br />
Apollonie, filosof grec.<br />
Baronius, istoric latin.<br />
Belarminus, theolog latin.<br />
Bilschie, istoric liah.<br />
Bovinus, conaentator latin.<br />
Bonfin, istorio ungur.<br />
Busbecvius, istoric latin.<br />
B<br />
V<br />
Vilelmus, istoric latin.<br />
Vopiscus, istoric latin.<br />
Gheorghie Franta, ist. grec.<br />
Glicas, istoric grec.<br />
Gluverie, gheograf latin.<br />
Grigorie Papa, pArinte latin.<br />
Grigorie Turondnul, ist. latin.<br />
G<br />
D<br />
Dion, istoric grec.<br />
Dionysie Alicarnaseul, istoric grec.<br />
Dionysie Periighit, gheograf grec.<br />
Dionysiodot, istoric latin:<br />
Ditmarus, istoric latin.<br />
Dlugos, istoric fish.<br />
Dolion, istoric de lucrurile unguresti.<br />
Dubravie, istoric Bohem,
54 HRONICA<br />
Evagrie, istoric grec.<br />
Evsevie, istoric grec.<br />
Evstathie, istoric grec.<br />
Evtropie, istoric latin.<br />
Eneas Silvie, istoric latin.<br />
Zacuti, istoric de lucrurile ar5pesti.<br />
Zonaras, istoric grec.<br />
Zosim, istoric grec.<br />
Zugropulos, istoric grec.<br />
lacov Pi lip de Bergornen, istoric la tin.<br />
istoric latin.<br />
leronim, Orinte latin.<br />
Isidor, istoric grec.<br />
Isihie, istoric grec.<br />
Iuvenalis, poetic latin.<br />
Iu lie Capitolin, ist. latin.<br />
Tustin, istoric latin.<br />
Ithakie, istoric grec.<br />
loann Antonia de Campania, istoric<br />
latin.<br />
loan Gluverie, istoric.<br />
Ioann Zarnaischie, istoric<br />
liah.<br />
Iornandis Gotth, ist. latin.<br />
Iosif Jidov, au scris elinéste istoric.<br />
Carlon, istoric latin.<br />
Casiodor, istoric.<br />
Cvintus Curtius, ist. latin.<br />
Chedrinos, istoric grec.<br />
Clavdie Ptolomel, gheograf give.<br />
Constantin Manasi, istoric grec.<br />
Cantacuzinos, istor. grec.<br />
Constitutiile Inpaliitesti lat.<br />
Cravtius, istoric saxonesc.<br />
Curopalat, istoric grec.<br />
Cuspin, istoric latin.<br />
Laonic Halcocondilas, ist. grec.<br />
Leunclavie, istor. latin.<br />
Livanie, sofist grec.<br />
Luitprand, istor. niamtit.<br />
Letopisätul slovenesc, i muntenesc.<br />
Maienburg, istor. niarnt.<br />
Macrovie, istor. grec.<br />
Mappele lui Emeric Tucheli.<br />
Marinus, istoric latin.<br />
Mehovii, istoric rus.<br />
Metafrastis, scriitoria grec.<br />
Mirhondi, istoric pers.<br />
Miron Costin, ist. moldovan.<br />
Mistelana, istorie latinL<br />
Moreri, dictionar istoricesc frantoz.<br />
Moysei Prroc, Svanta Scripturd.<br />
Navolerus, istoric latin.<br />
Niculai Costin, istoric Moldovan.<br />
Nichita Honiatis, ist. grec.<br />
Nichifor Grigoras, ist. grec.<br />
Nicolaus Ola, istor. latin.<br />
0<br />
Ovidius, poetic latin.<br />
Olimpiodor, istoric grec.<br />
Omiros, poetic grec.<br />
Onufrie, istoric.<br />
Orbinus, bilsnuitoria Raguzeti Italian.<br />
Orihovie, istoric liah.<br />
Orosie, istoric.<br />
P.<br />
Pavel diacon, istor. latin.<br />
Pavsanie, istoric grec.<br />
Parisios, istoric latin.<br />
Patavie, istoric latin,
Pahimeris, istoric grec.<br />
Petronie Cardina, istoric latin.<br />
Platon, filosof grec.<br />
Plinie, Oheograf si ist. latin.<br />
Plinie cel ta,n6r, scriitorid latin.<br />
Plutarh, istoric grec.<br />
Polyvios, istoric grec.<br />
Pomponie Me las, gheograf latin.<br />
Posonie, istoric latin.<br />
Pretoril de Gotthi, ist. latin.<br />
Proclus, mathematic grec.<br />
Procopie Cheseriunul, ist. grec.<br />
Prosper, istoric latin.<br />
Rictiolus, istoric latin.<br />
Sabeliscus, istoric latin.<br />
Save lie Polmon, ist. latin.<br />
Saadi, istoric turcesc.<br />
Samocatis, istoric grec.<br />
Sighiberd. istoric latin.<br />
Sigon, istoric latin.<br />
Sidonie, poetic latin.<br />
Simion Mázacul, ungurian.<br />
Sith Calviz, hronolog latin.<br />
Scaligher, istoric latin.<br />
Isocrat, istoric grec.<br />
Socratis, filosof grec.<br />
Solinus, gheograf latin.<br />
Spailianus, istoric latin.<br />
Stanislav Sarnitie, ist. liah.<br />
Stepena, istorila rusaseti.<br />
Stefan Vyzantinul, gheograf grec.<br />
Strilkovskie. ist. liah.<br />
Synopsis istoril rusesti.<br />
It<br />
S.<br />
HRONICA. 65<br />
Tab la capitolink ist. lating.<br />
Tertulian, scriitoria latin<br />
Titus Livius, ist. latin.<br />
Tolpentin, istoric ungur.<br />
Triverie, istoric latin.<br />
Trithimie, ist. latin.<br />
Trogus Pompeius, istor. latin.<br />
Urdche Vornicul, istoric moldovan.<br />
Fasticulele Sicule latin.<br />
Filor jidov, isto. au scris elindste.<br />
Teofanis, istoric grec.<br />
Teofilact, acelasi Samocat grec.<br />
Tuchididis, istoric grec.<br />
Hezarfen, istor. turcesc.<br />
Hronicul lesesc.<br />
Hronicul Moldovenesc cel vechiti.<br />
Hronicul Muntenesc.<br />
Hronicul Frantozese<br />
Hronicul Fuldian.<br />
Hronograful moschicesc.<br />
Hronograful sirbesc.<br />
Titeron, ritor latin.<br />
X<br />
Xenofon, istoric grec.<br />
Xifilin, istoric grec.<br />
far& de vom fi trecut pre veunii cu pomenird, poate cititoriul la rAndul Au<br />
P6-1 gasasck
HRONICON<br />
A toati Tara Romfiniasei (card apol s'an Inpärtit hi Moldova,<br />
Munteniasek §i Ard61u1) din desedlecatul ei de la Traian 1110ratul<br />
Râniulni. A§ijderé pentrn nninerele, carele au avnt odatä,<br />
§1 carele are acinii. i pentru Romani! caril de atuna intfinsa<br />
a§äzindn-si, Intfaala§1 §i pani acinit necontenit läcnese.<br />
PROLEGOMENA<br />
CAPUL I<br />
Pentru vechiu neamul tatdrItsc, carile in evata Scrieoare ed chicanti Gog 0<br />
Magog, 0 pentru de afte holdrdrea a toata Schythia, fi pentru numele Dachiii.<br />
Pentru ca oglinda hroniculuT nostru, de tot pravul indoinfiT maT<br />
stérsä si maT curath innainté privéliT cititorTuluT, sA o punem, si<br />
pentru ca izvorul, si incepAtura numeluT Dachiii (pre care acmu<br />
fArâle MoldoviT, Tara MunteniascA, si Ardialul stau), de unde au<br />
izvor'at, si au purees, maT chTar sh putem a arAta, comfit-am cA<br />
intAT foarte de trTabA sA fie oare-ce prescurt pentru toatA Schythia,<br />
adecA taxa TAtArascA, sa, zicem, de vréme ce si a Dachilor niam,<br />
(de pre carile pArfile acésté Dachia s'au numit, tot dintr'o radAcinA<br />
si dintr'o corenie cu SchythiT au fost, precum si alte multe si<br />
mal nenumArate nAroade dinteaceTasT Schythi, (sau TAtarT,) cu cur-
Istoria Svintel<br />
Soripturt.<br />
58 CARTt I<br />
sul vremilor in multe 041 ritzletindu-s5, ca ni§té intunecoasA<br />
neguri, maT toatä fata pämtintuluT au acoperit i ca un potop de<br />
värsate, §i peste tot latite ape, nici la Asia, nicl la Evropa, nici<br />
la Africa, vre un unghTu nepotopit, §i necAlcat, n'au läsat, pentru<br />
a cArora ntibuséle si ufididuri pline sint istoriile Ellinilor, a Latinilor<br />
§i a altor limbT, nail stodpul scrisorii au %inut §i mutarile<br />
lucruriler au insämnat. Noi dara, mai véche, §i maT 135.tranä is<br />
torie, dec'at &Arita Scriptura, necunoschnd, in buni chezi Dumnäzäescul<br />
cuvânt povatä §i agiutorlu luand, de la dansul si incépem;<br />
carile unul §i singur Taste, ce cuprinde A §i U, inceputul<br />
§i sfarOtul.<br />
Läsind dar b. pentru scurtaré cuvântuluT, a niamurilor ghenealoghie<br />
(adech corenie) de la Noe inapol pre amänuntul a povesti,<br />
luAnd numele numai carile la sfânta istorie sâ pomené§te, de<br />
niamurile Gog si Magog, (de pre care "luilnd Persil numele, le<br />
zic Cinmacini, Targ Asyrii si Arapii Egegi Megegi). Pre acésté<br />
&al niamurT Sfânta Scripturä le a§aza, in pArtile CrivAtului; dela<br />
carile, dupä prorociasca adeverin0 s'au pornit, si sit porn4te tot<br />
rAul peste tot pArnântul, nici alt ném deosAbit s'a fie acela<br />
de a Schythilor, putem cunoaste, de vréme ce parté Grivatului,<br />
asamanaré numelui si cumplite laptele lor carile d'inceput au<br />
Mout, si para acma fac, chiar §i aiiavé ii dovedé§te, ca pomenitii<br />
Gog, §i Magog spre partile Crivatului (uncle acnan Tataramé<br />
cé mare sit chiam5) au lacuit si Inca lticuesc, §i dintr'ânsii ataté<br />
némuri prin toate vremile ca roil s'au pornit §i intr'alte OW<br />
au izbucnit, de multime nici Crivatul, nici locurile lor céle late,<br />
lungi si largi mai incaphndu-i.<br />
Dupit cé de Dumnäzaescul Duh suflatit istorie, thrziu mai pre<br />
urma au inceput, cé din truda si chitCla omenésa a purcéde, a<br />
ehrila intili intre limbi nascatorT (precum a tuturor socotCla de<br />
obste Taste), au fost Ha idea, dupa, ciânsii Finicsil de la emit El-<br />
Unit au luat mai pre urnia §i slovele, Tart ciniile invataturilor<br />
dela Eghypti. Deci Ellinil in multe mai iscoditorT, §i mai isteti<br />
decAt alte limbi find, inceput-au nu numai ale sale, ce §i a altor<br />
némuri lucruri §i fapte dup'a, a vrémilor tamplari a le insarnna<br />
§i in scrisoare celor mai apoi urmAtorT a le lam,
CAP I. PROLEGOMENA 69<br />
Dintre El Ifni dart mai vechiii de cat top scriitorii st socotéste<br />
a fi Omiros, carile cu versuri neapotrivite, si cu iscusitä limb&<br />
ellinésca, au scris rtzboiul a tuturor Grecilor si razsipa vestitei cetati<br />
a Troadii*. Scris-au dart istorie sa cu notzAci si noa de ani dupt<br />
razsipa Troadii iar mai denainte de mantuitoriul lumii Hs: Dumntzati<br />
cu 1206: ani, in care räzboiti au fost : precum Schithii, asd si<br />
amazoanele vestite in vitejie mueri, dintracela§ ném purcése, *<br />
(precum pentru adasta adeveréste Iustin iscusitul istoric) st fie.<br />
Dup. Omir poeticul, thrziu mai pre urtna, scris-au mai denainte<br />
de top', cu chip istoricesc Irodot lucrurile Ellinilor si razboaele,<br />
carile pre acélé vrémi au avut cu PersiT, si intre sine : se pre<br />
acéld vrémi cand au fost scriind Irodot, adect, pe la anul mai<br />
innainte de Domnul Hs : 444 véde-st cä Grecii putint instiintare<br />
au avut pentru pärtile Schithiii si a altor parti a Crivalulul, de<br />
vréme ce zice, cä isvoartle Dunarii (care ellinéste st chiamä<br />
Istros) de unde sä sa, fie incepand, nu st pot sti, precum nici a<br />
Nilului nu di stiu; pentru acéia si pentru Schithia si desparcirile<br />
ei multe turburate si amestecate pomenéste. Asijderd Tuchidid<br />
carile dupa Irodot carte Istoril sale au inceput a scrie, nu mai<br />
curat de cat Irodot scrie, toga' nevoin0 lui pentru lucrurile<br />
ellinestT,<br />
puind. Dupä acéla cu cursul vremilor acClé, ce de la<br />
scriitorii mai denainte, fart nici o bunt oranduiala amestecate<br />
si ztmentite era, altii lor urmatori cu mestersug gheometricesc<br />
la orandulalt a le pune, i partile lumil cu hirese hotara a in.<br />
samna, si némurile a lumii lacuitoare cu ale sale numere a le<br />
numi, si dupt inptrAtiT si crtil a le osabi si a le vesti au inceput.<br />
Intai dart gheografi, adect de pamânt scriitori, au fost Stravon,<br />
carile au trait v-au scris pre vremile lui Tiverie inparat cu<br />
26 : ani mai pre urmt de nasteré Domnului Hs. si mai innainte<br />
de acesta Dionysie Periighit, carile au trait pre vremd lui Avgust<br />
Chesar cu 4 ani dupt Hs.; acestora au urmat Clavdie Ptolomel<br />
pre la inparatiia lul Traian si a lui Adrian cu 147 an! dui-A<br />
mantuitoriul lurnii Hs:. Fost-au si din Latini vechi scriitorT a<br />
pamantului Pomponie Mela, s'ail trait dupa Hs: 47 anT; dupa acesta<br />
au scris Plinie in anul de la Hs: 80: iara dupa acesta Solin<br />
si a1iT mulV, (pre a carora numare aicé a pomeni, 1tin ar fi<br />
Omires<br />
Oheorghie the-<br />
drinos 66, ti Insamnirile<br />
lid<br />
Csilantrn inChedrin.<br />
* Instinct. Cap. 4.<br />
Carte a 2.Stih. 27<br />
Irodot.<br />
Turhidid.<br />
Stravon.<br />
Dionysie Perilgh<br />
it.<br />
Clavdie Ptolomet<br />
Pomponie Meta<br />
Plinie.<br />
Bolin,
60 CARTE I<br />
fost) caril hotarAle a SchythiiT intr'acesta chip li au insämnat.<br />
Dintr'acestor pomenitT gheografl scrisorT, hotarAle a toatA Schythia<br />
sau TAtArame sA insAmnTazA capul hotaruluT puind de la<br />
apa Tanais (acesta4 Donul), de unde sA varsA in balta Meotis<br />
(aeasta-T mare Azaculul) si de acolo purcegand spre rAsArit,<br />
ocolind marginile a EvcsinuluT, (aCasta-I Mare NegrA) cuprinde<br />
CerchejiT, Abazalile, MengreliT, GhTurgiT, de unde Tugs spre rAsArit<br />
sA intinde pe langA muntil ce sä chiamA Cavucasul (cariT despart<br />
TAtArame din Persia) si lovéste hotarâle Indiii despre parte CrivAtuluT,<br />
i asé merge pAnA in Ocheanul rAzsArituluT. De acolo<br />
purcéde pe marginé OcheianuluT intorcandu-sA spre CrivAt, si incungTurA<br />
pe dindosul Hinichi, Chitalulul, Sibirului (cAruiTa ElliniT<br />
iT zicé Tartaria adevaratA), i toatA lungA i largA parte acéTa,<br />
care acmu Taste supt oblastia inpratiiT MosculuT. DeciTa intorcandu-sA<br />
spre apus pre dui:A vestitA cetaté i scala ArhangheluluT,<br />
merge tot pe malul Ocheénului pAnA unde din Ocheian sä varsA<br />
mare, care sa, chiamA Baltic& Apol de acolo Ta spre amézizi,<br />
cuprinzind in sine toate tArale, &ate rAman spre rAzsArit, i agunge<br />
pe dupl dosul crAiiT Lesestl in muntiT ce sA chTamA CarpaticT,<br />
sag SarmaticheY, cu cariT in jos lasindu-sai cuprinde Transilvania,<br />
(sau cum noT iT zicem ArdTalul) i d tocma in apa Patissos (aCasta-T<br />
Tisa), unde sA inpreunA cu Dun Are, lath din gura Patissului sa<br />
intoarce pre cursul Dun Aril Tar AO spre rAzsArit, panA unde dA<br />
in Mare NégrA la Istropolis (aCasta-T Chi lila, aCastas si cu alt numere<br />
maT pre urrnA s'au chemat Lycostomon, ce va sA zicA Gura<br />
Lupulul) de la Chilia merge pang tréce peste apele Tiras (Nistrul)<br />
Boristhenis (Niprul) i sA inchée la capul hotaruluT in Don.<br />
InteaeastA darA lAtime i th.rgime de pArnant, macar cä multe<br />
nemuri de limbi deosAbite au fost, insA toate tot cu un nume<br />
de obste SchythiT sA chemai si in Schythiia sA cuprindé, a cArora<br />
numere a tuturor aicé de vom sta a numAra, altA istorie mai<br />
multh i mai rung& de cat aCasta ar trebui sA scriem, ce indemnand<br />
pre cititorTul nostru, ca sA sh ostenescA, sag sA sA zAbAvascA<br />
si in foile altora, noT aicé numal Wale in Schythia céle mai marl<br />
si<br />
nemurile céle maT vestite IT vom pomeni, asé parandu-ni-sA<br />
cA maT pre lesne va puté cunoaste, ct i Dachia, (pentru care<br />
si
CAP I. PROLEGOMENA 61<br />
cuvantul nostru Taste) si DacbiT tot in Schythia au fost, i SchythiT,<br />
caril pre acélé vremT au tinut-o, s'au numit.<br />
intaTas data de la hotarale India innainte ne vine Schythia oloverie. Cap. 5.<br />
asiatica, in care sa cuprind inparaciile si némurile, Sarmatia<br />
asiatica, Chitaiul din lontru i dinafara munteluT Emmaus, Serica,<br />
Sogdiana, Tatarame pustie, CiagataT, Turchistanul, Tatarame<br />
veche, adasta-T dupa socotéla a multi invätati, Ungu i Mongul,<br />
carile sa fie Gog si Magog, si dintr'aceste sa sa fie izdarat némurile<br />
TatarastT, i pentru aéasta pricina, vechil gheogralT grecesti<br />
au numit-o véche, adeca ca cum ca o maTca ar fi plodit i näscut<br />
pre alte pre toate, Tara acmu cu maT vestit nume sa chiama Hina.<br />
Asijderé in Tatarame asiatica Taste Cazanul, Azdrahanul, si Sibirul<br />
cu alalte nenumarate OrT i némurT, Tara in Tatarame<br />
evropasca sint Tavrica Hersonesus (care acmu sa zice Cramul),<br />
Sarmatia evropasca, in care O. cuprinda amandoaa Wale 1esest1,<br />
adicà cé mare si cé mica, Litfanie, Rusia alba si cé négra, Volinia,<br />
Podelasia, Mazovia, Livonia, Samoghetia, Prusia, Carsuvia,<br />
si toata Ora Moschieasca i CazaCasca, i sä inchide hotarul,<br />
precum am zis, cu munta CarpaticT cariT despre razsarit au DachiTa,<br />
in care acmu sa cuprinde Moldova, MunteniTa, ArdTalul, si<br />
o parte de Ungaria; insa pre vremile celor vechi gheogratl de la<br />
apa DonuluT pana la hotarele Dachiil, fost-au i alte némurT, pentru<br />
cariT Dionysie Periighitis pomenéste.<br />
To5 p1v npi4 porkriv tnavualava cp5X1 v4Lovta.c.<br />
HoXX& p.a.X' &est'llq p.cathscaoc aTóv.a<br />
repp.avoi, Iambi= ti cárac ,Wati.ct pcothpvca r.<br />
Adeca:<br />
&c XEffric,<br />
Despre partea (a MäriT Negre) spre Crivat sä intind cu lacasul<br />
multe némurT foarte, unile dupa alalte stand, 'Ana la Meotis, la<br />
gura BäIiY, GhermaniT, SarmatiT, Ghetil, inpreuna i BastarniT,<br />
apoT zice:<br />
Amccov Ti<br />
6'ore,coc atc zat Doctleneg &Xavol. Adeca : si a Dachilor<br />
nemäsurat pamant i vitejiT Alani; ase dara s'au arätat precum<br />
Dachia intre hotarale SchythiiT sa cuprinde, i Dacha cariT pre<br />
dansa au lacuit, tot din rodul i némul tatäräsc au fost.
62 CARTA I<br />
CAP. II.<br />
Pentru céle vicM a Dachiii hotare.<br />
De vréme ce Wale a stapaniriT Moldovii, gheografiT, i inpreuna<br />
istoriciT, precum cel mai vechT, ase cesti mai noT tol, cu soco-<br />
téla de obste, ca pre o adevarata a DachiiT parte o cunosc;<br />
vrand col, ea cu tot dédinsul cartile a tuturor scriitorilor, carile<br />
la mana noastrA a vini s'au tamplat, scuturand adeverinta istoriiT<br />
noastre nu din parTae abatute, ce din sinaure izvoarale<br />
fântanile eT, céle dinceput sa scoatem, nu fara cale a fi am socotit,<br />
intaT pentru oem vechi a DachiiI hotara (in carile, precum<br />
zisam, si Moldova noastra, BA cuprinde) cat de pre scurt oare ce<br />
s. zicem; si ales precum de la a tuturor vacurilor gheografi sä<br />
siruYaste, sA o hothram. C6 dicta,'" dara si de obste a tuturor socotéla<br />
Taste precum tara Dachili sa fie stand pe malurile DunariT,<br />
earile sint despre part6 Criva.tuluT si de la mare négra spre apus<br />
si spre Ghermanie hotarale sal fie intins.<br />
Acestii sententil precum Ellini as6 Latini, catIva avtorT a aye<br />
putem; ins& lucru as6 chiar de si fAra prepus, multe a multora<br />
märturiT a aduce, samn numal de pofta laudeT a fi parandu-ni-sai<br />
pi<br />
pentru ca de cleveta affectatii a scapa sA putem, din ceT mulçi<br />
catTva numaT, i maT de credinta, pentru dovada cuvantuluT aic6<br />
pre scurt II vom aduce.<br />
Din cariT intaT dara innainte ne Tase Stravon, om elm i dintre<br />
totY gheografii maT vechTii (cad supt -wet-Life luT Avgust Chesar<br />
au trait), a caruTa cuvinte in limba luT pentru Dachia i pentru<br />
DachT, precum li-au zis, as6 le vom scrie: nyove (zice) è 'Ka%<br />
hXXos n1; )(Wpac p.eptalibc aoll4.6vow &x 7raXatoa, To6c pzca yap Actv.ok<br />
rpoaarp6couat Tok è rásotc. rote: p.ev tok rpOs Toy IIOvrov xs.latp.vous,<br />
xal rcpbq Tip Eco; Axxo6g Si, tok elq Tavavt ig. irpbc[riiv] rEpp.ayLav,<br />
xcd thq Tor) lorpou 7c7176s. Ce va sa zicA: facutu-s'au i alth, inpartala<br />
aceiT OrT, Inca de demult insämnand ; decT pre unii AT<br />
chema DachT, Tar pre altii Oheti, i Ghetii zic6 celor ce sa abat6<br />
spre Mare Négra i spre razsArit; iara DachiT, celor din potriva<br />
pi
UP 11. PROLEGOMENA 63<br />
acestora spre Ghermania, §i spre izvoarale Dunarii. Cu Stravon<br />
intru socotéth. Taste Dionysie Periighitul, carile sau tot infrun<br />
vac cu Stravon, sau cu putin maT pre urrna decat dansul, partile<br />
acésté cutreerand, au scris stihurile, de carile in capul trecut<br />
am pomenit, asé: Despre parte ace§tiTa, (adica a marii negro) spre<br />
Crivat sa intind cu laca§ul niamuri multe, unile dupa alalte<br />
stand, pana la gura hal tii Meotis, Ghermanii, Sarmatii, Ghetii,<br />
inpreuna §i Bastarnii, §i a Dachilor nunumarat pamant, §i vitéjii<br />
Alara. Ca acésté§ cité§te la Plinie, Carte 4. Cap : 12. Insa trebue<br />
a §ti, cä mai denainte de vremile lul Avgust Chesar, din gheografiT<br />
pomeniti, carile O. fie fost hotarale Dachil, cu adevarat nu sa<br />
pot §ti, pentru caci pre atuncé, maT de ob§te sä véde O. fie lost numele<br />
Ghetilor §i a Ghetii, decat a Dachilor §i a Dachiii, §i margin ile<br />
Ghetiii nu numaT cu Dunäré sit hotaraTa, ce inch §i peste Dunäre tre-<br />
&and toata Misila cuprindé, inpotriva a carora cu 132 ani maT denainte<br />
de na§tir6 Domnului Hs: (precum marturisé§te hronologhia<br />
lul Calviz §i Onufrie la acela§ an) mergand Valerie, sau precum vor<br />
unii, Fulvie Flaccus, intaTu cu razbolu la SardiTa, (care Taste acmu<br />
Saila) I au biruit, apoT cu dan§ii pace s'ati a§ezat, precum §i din<br />
stihurile luT Ovidie Poeticul, carile scrie pentru Pont ne putem<br />
adeveri, pre carile cauta-le la capul ce urmaza. Iarä Sardila sari<br />
SofiTa, care pre vremile maT de mijloc, scaunul CraliT Bulgare§tT<br />
au fost, precum sa, fie fost facutä intaTu de Sardi, §i maT apoT de<br />
DachT, marturisé§te Joan Bonfin decada 3, carte: 5. Acestor<br />
vechT gheograff rninte urmaza ce§ti mai noi de carii cauta la<br />
gheografie luT Gloverie, capul de DachiTa qi la Leunclavie §i pomenitul<br />
Bonfin istoricii, a carora cuvinte prelarg inainte le veT<br />
vidé.<br />
Aé dara de situatia, adica de puneré loculuT DachiiT, precum<br />
de la mare niagra (precum zisem) pre marginile Dunärii, despre<br />
Crivat, spre Ghermania, §i spre izvoarale DunäriT s-au fost intinzind,<br />
nici un prepus nu rarnâne; insa in lat §i in lung, carile sä<br />
fie fost peste tot a hotaralor obar§iT, la scriitorT catava neatocmire<br />
afthm; insä adasta a lor netocmala nu socotim de aiuré sá<br />
fie purcegand, fara numaT cad uniT dintre ce§tT maT noT scriitorT,<br />
mente celor maT vechT a atinge poate-fi neputand, intr'alt chip
64 CARTA I<br />
au socotit de cat cum el au vrut; cacT unde Stravon si Dionysie<br />
la locurile acmu pomenite, zic: precum spre razsarit pAna la balta<br />
Meotis, Tara despre apus pAnA la Ghermanie, spre izvoarale DunariT,<br />
sl sa fie intinzind, cestT maT noT inteun chip de indraznéla<br />
nesocotita vor sa scoata mencTunosT, socotind ca DachiT nicl o data<br />
sa nu sa fie intins pe Dun Are in sus mal mult de cat pAna unde<br />
da Tisa in Dunare; ce pare-ne-sA foarte gresita a acestor noT, si<br />
neclAtitä a celor vechT GrecT scriitorT socotela sA rArnfiTa cA pricina<br />
cAcT aceT vechi cu cestI noT sA vad a nu sA tocmi, nu Taste<br />
necunostinta a celor vechi , ce prin vacurT mutArile hotarAlor,<br />
carele de multe or! s'au mutat din locurile lor, unile maT lAtindu-sa,<br />
Tara altele maT strangandu-sa, precum si din hotArele Ghermaniil<br />
(a cAriTa nume pre cestI maT tinerT in gresala I-au dus) putem<br />
cunoaste, cA pre vremile carile Stravon si Dionysie au scris,<br />
despre parté DunAril, au fost si alta tart tot supt hotarAle Ghermania<br />
cuprinsA, si pentru aceTa tot cu un nume numitA. farA<br />
card sA fie fost ace Ghermanie, Procopie Chesarinénul, in carte de<br />
rAzboTul Vandalilor, curat ne aratA, unde zice : Velizarie sA trAgd<br />
din taxa GhermaniiT, card Taste intre Thrachia si in tre Illyrie; 'Tara card<br />
au fost odatA Illyria; Zonora istoric grec ne o aratA, carte 1: cap: 12.<br />
IllyriiT zice, maT pre urmA si alte locurT s'au adaos, si numele<br />
eT si altor OH s'au dat ; cAcT Ta fiind despre uscatul, carile pe<br />
desupra Machedonia sa intinde, a crnu si de Thrachia printrA muntiT<br />
ImuluT si a Rodopilor tréce (aceste-s munfT CenghiT, caril de la<br />
Filippolis tree spre mare Alba, carora Turcil le zic Despot<br />
Tam lasi, si Taras de acolo BA intorc spre Mare niagra, preste cariT<br />
triace drumul din Moldova si din Ora MuntendscA mergand spre<br />
Tarigrad), Taste darA pusa (zice Zonora) Illyria in mijlocul acestor<br />
muntl si intre apa Dunaril, si pang, la mare niagrA sA intinde, Tara<br />
pre une locurT 'Inca si peste Dunare covarseste..<br />
Dintr'acéste dara acestor de credintA autorT fArA prepus putem<br />
cunoaste, cA GhermaniTa, spre card zic Stravon si Dionysie a<br />
s'au fost intinzind Dachiia, n'au inteles el GhermaniTa, precum as-i<br />
tAzI se hotardste, ce GhermaniTa care atuncd au fost intre Thrachia<br />
si IllyriTa, Tara ce zic aceTas scriitorT, cA s'au fost intinzind spre<br />
izvoarAle DunariT, trebue sa intelegdm, nu cA doara pAna la fan-
CAP. H. PROLEGOMENA 65<br />
tânile el s'au fost lungind, ce caci spre fântânile ei, si precum<br />
zicem noT, in susul apel pre margini s'au fost intinzind; din eel'<br />
batrâni dara hotarale Dachiii asé °Adm. Acmu sa venim sä videm,<br />
cum o hotarasc si cesti mai tineri.<br />
Dintre acesti mai de curund, in mânule tuturor sa poarta gheografiia<br />
lui Gloverie, care mai stiuta find, decât de la noT a sä<br />
arata ar trebui, lasam pre eititori s caute la crapul de Dachila<br />
18 : zae : 2: iproci, si la carte 4 pentru Tartaria cap. 17, unde<br />
zice: tot locul acesta, (adeca a Schythil) cu multe féliuri de Iliamuri<br />
sa desparte, din caril (deosabi de Troglodite) mai vestitl<br />
sint Dachii, a carora loc acmu ii in Moldovenil, Munténil, Ardelénil<br />
si o parte de Ungureni, caril sint intre Tisa, si intre<br />
Ardial. Ce iaräsi pentru mai ales hotarale ei sa aratam,vom aduce<br />
pre Bonfin, carile find de nastire ungur, i iscusit scriitoriu,<br />
prin insamnate locuri, munti, si ape o hotgréste.<br />
«Dupa" tazighT, zice decada 1. cap. 1 alaturé cu Dunare Dachia<br />
«urmaza (Tara tam fazighilor precum sa fie fost din apa Tisel<br />
«pana la Buda, la locul säu vom arata), care intre Tisa, intre<br />
«Prut i intre Nistru latindu-sä, din dosul Sarmatiii, Buhul o descparte,<br />
in capatul a carila Taste Marmaruisa (cariTa noi IT zicem<br />
«taxa Maramorásului) intre muntii Carpatici asezata, de unde sa<br />
«incep izvoarale Tisii. Si acolo§ putin maT jos, zice : peste mm10<br />
«Carpatici (acestora le zicem noi muntii unguresti) tara care<br />
«panä la obhrsila Dachiii i pana la apa Ayxiacului sä intinde,<br />
«acmu Ardialul sa, chéma. Cu Bonfin intr'o socotelä Taste Leun-<br />
«clavie, in Pantecte, Cap: 71 Irma mai pre scurt hotarale-1 despre<br />
-Wale acum stiute insamnându-i: Dachia, zice, odata sä chema<br />
«prelat olatul, carile cuprinde Transilvanie cu amândoah Vala-<br />
«chiile, dintre carile una Valachie mare, lara alta Valachie mica<br />
«sä chiama, ce mare spre mare niagra sä intinde, si Moldova alor<br />
«nostri sa chlamä, Tara cé mica, pre malul Dunaril sä trage si maT<br />
«mult cu Ardélul sa alatura.»<br />
Din pomenitii dara scriitori, curat Dachia toga hotarându-sA,<br />
céle ale el de clemult hotara sa cunose, precum au fost, de la<br />
incepaturile Tisei, si din tam MaramorasuluT pAna unde da Tisa<br />
in Dunare, si din gura Tisei pe Dunäre spre razsarit, pang in gura<br />
5
66 tAirri I<br />
Nistrului, si de acolo luand pe apa Buhului spre miazanoapte sA<br />
intoarcé spre apus pana in apa Axiacului, i pana in muntii CarpaticT,<br />
carii despart hotarul Lesesc de cel a Ardialulul.<br />
CAP. III.<br />
Pentru vechi numerele feirdlor, carile de demult in Dachia<br />
sc cuprinde.<br />
Mai denainte papa a nu intra-Dachia supt stApanire Rornanilor,<br />
adica papa la inparaciia lui Ulpie Traian, in cate äri, sau provintii<br />
sä sa fie fost Inpärit Dachia, foarte cu greu Taste a sa doslusi,<br />
caci precum de hotarale peste tot, asé de olaturile, carile intr'acéle<br />
hotara s sa fie cuprins, nici un scrietoriil de eel vechi, pre<br />
cari noi a-i citi ni s'au tamplat, aiave nu scriu, ca. precum in<br />
capul trecut am insamnat, and Ghetiia era mai de obste si de<br />
mai lat nume de cat Dachia, atuncé sa véd; ca nu nurnal pana<br />
la Nistru, i !Ana la Buh spre rAzsarit, nici Oa, la Tisa numai,<br />
pana (la) Axiachis spre apus, spre mézanoapte, nici numai<br />
si i<br />
cu malurile Dunarii spre amiazizi sa hotaraia, ce Inca ji peste<br />
Nistru pana la Meotis (a6asta-i balta Azacului) si peste Dunare<br />
panA la IllyriTa, iara peste Tisa, pe DunAre in sus 'Ana la Buda,<br />
s'au fost intinzind; pentru aceia, si mai multe tAri au fost cuprinzind,<br />
precum in céle vechi gheografii videm push' Ghetiia peste<br />
Dunare pana in munIii Cénghii agiungand, si pre ambe malurile<br />
Dunarii stand. Asijderé gheografii carii au dat loc Ghetii i Dachii<br />
peste DunAre, precum mai sus am arAtat, panA la Sardiia, (care<br />
supt inparatiia Tarigradului Sofia, iara supt Craiia bulgaresca<br />
Triadita mai pre urma s'au chemat) Tara% carii. spre Buda au mai<br />
lungit-o, din eel vechi a afla n'am putut, farA numai pe unul din<br />
eel mai noi, anume Sambu0e, carile Buda zice, care mai pre<br />
urma au fost tara Izighilor, mai denainte au lost a celor vechi Dachi<br />
slobozie, pentru ace% i Ora aceia, adica dela Tisa 'Yana la Buda,<br />
la scriitorii cei mai proaspetl a Grecilor, Pano-Dachiia, adeca Dachiia<br />
de sus, sa afla. Ori cum ar fi, precum in toatA Dachiia multe
CAP. M. PROLEGOMENA 67<br />
trI sh sä fie cuprins, cuvantul carile Dionysie zice: Amin z' afirre'CO;<br />
Am a Dachilor nemësurat parnant, aTave arata; cu care cuvânt,<br />
precuin a noastra parére Taste, Dionysie, toate Wale a tuturor<br />
némurilor Ghetesti, (din carii si Dachii sa sä fie tras, Tustin istoricul<br />
luând din Trogus marturiséste) va sä cuprinza; i maT vartos<br />
aéasta asé precum zicem, trebue a sä intelége, caci scriitoriT<br />
Greci, carii mai denäinte de vremile lui Traian au scris, pre GhetT<br />
si pre Dachi, uneori deosabiti, Tara alth ori tot de unii, si tot un<br />
nérn O. fie fost pomenesc, precum putin mai g o s , mai ales sa<br />
va vidé.<br />
Asijderé verY Ghetii ar fi, verT DachiT, carii cu multe vrernI mai<br />
denainte de Avgust Chesari, peste Dunäre am'andoaa Mesiile sa<br />
fie tinut, nu numaT cé de obste a Romanilor istorie, ce Inca si<br />
Ovidie poeticul marturiséste, a caruia cuvinte, in capul ce urmaza<br />
dupa acesta le vei citi. inteacesta dara tract a tot trupului<br />
Dachiii multe naroade la istorici sa pomenesc lacuitorT, asé in<br />
multe täri sä sa fie fost despartit putem socoti, insa noi pe céle mai<br />
mid ärT, carile ca niste tinuturi le socotim a Dachiii, cu condeiul<br />
trecand, lasam s. cerce cititoriul nostru la Boutin, carile toate<br />
ilaroadele in Dachiia de demult lacuitoare, pre anume le zice, precum<br />
au fost, Thavrichii, ChistovochiT, i supt acesté Predanisai,<br />
Rastaschénii, Cavcorénii, Potulasanii, Saldénii, Craghizii, Viefiii,<br />
lazighii, Ghepidii i altele multe, de carile cauta la pomenitul scriitoriu,<br />
decada 1, cap. 1. Tara céle mai numite, i maT late tari ale<br />
Dachiii din pomenitii scriitori sa vad O. fie fost, tara de la Meotis<br />
pana in Nipru, care acmu sa scrie TataramC mica, pe dinafara<br />
Cramului; tara Bastarnilor, care au fost din Nipru i peste Nistru<br />
pana in Prut, a cariia parte si BassavabiTa Taste, care acmu cu nume<br />
TatarAsc sti chiamä Bugiac, adeca unghiii; caci din Prut pana in<br />
Nistru, unde dela cetaté Mba in mare Négra da, s. trage mult<br />
inainte parnântul, i fkénd unghTu ascutit, ase unghiu au numit-o.<br />
Despre uscat mai inlontru, au lost Ora intre Buh, i intre<br />
Nistru, pre care loc stä acmu Ocraina sau PodoliTa lesasca.<br />
Din Buh pana peste Nistru, si pre la obarsiile PrutuluT pana<br />
in muntil Carpatici, au fost -Ora care acmu cuprinde cu o parte<br />
de Rusiia toata Pocutila. Asé despre apus au fost avand tara
68 CARTE I<br />
care acmu IT zicem Ardélul; iara din Nistru pana in muntiT Car_<br />
patici, i pana la Poarta de fier, au fost cuprinzind tarale aman_<br />
duror Vlahiilor, Tara dela Poarta de fier pana. in Tisa au fost<br />
Ora unde acmu Taste olatul TemisvaruluT, Tara din Tisa pana la<br />
Buda, au fost Ora care maT pre urma, statut o parte de tam<br />
unguresca cé mare. asijdere peste Dunare despre amézizi au<br />
fost luand in sine amandoaa -Wale Misiii, carile acmu cu nume<br />
turcesc s chTama Dobrugé, i Deliorman,Sau o parte de tara sirbasca,<br />
trecand i peste muntiT Emului pana la Ilyriia. LA, ales<br />
pentru näroadele, carile Inca i maT denainte de viniré Dachilor,<br />
au fost lacuind in Dachia, din cé véche a Dachiit gheografie,<br />
dela Iohan Bon in Gloverie, carte 1. de Dachiia, cunoastem asé<br />
sa fie fost despartite; dela apa OltuluT in sus pe Dunare si intre<br />
muntil spre tara Ungurésca, sa fie lacuit Prindavizii, Alvochénii,<br />
SaldCnii, TirvinghiT, Vuril i Chinghil. Dela Olt spre Prut, au<br />
trait PiefighiT, CoténiT, Taifalii (de acqa Taifali , dupa cum<br />
Irodot de dansiT pomenéste, afläm sa fie lacuit de la Dunäre<br />
in sus pe apa Ierasus, adica Prutul, tocma pe unde Taste acmu<br />
FOlcilul,<br />
Lapusna i Orheiul, care niam zice s'a fie fost cu mul-<br />
tul maT vrajmas, si maT vitez de cat altele). Asijderé au maT<br />
lost CachiniT, i Chistovochii, carii era intre Nistru spre Buh.<br />
lara in Ardial sa fie tinut, CacoaniT, VurideniT, FieviT, RatachéniT,<br />
si TavrischiT. Pe acéste pomenite niamurT pe pamantul Dachiit<br />
lacuitori, mal pre urma, viind GhetiT, i gonindu-T, s'au asezat ei pre<br />
locurile lor. bra dela Prut pana in Nistru au fost lacuitorT Tiraghetii,<br />
adeca GhetiT nistreni, si A prii, i maT gus spre marginé<br />
Märii Négre Vastarnii, pre unde Taste acmu BugTacul, care tara<br />
s'au chemat i Bassarabia. Ina dela Nistru i Oa, in l3uh au<br />
fost stapanind Carpianii, Callipidii, IstrachiT, Axiachii, i Iazighidii,<br />
carii s'au fost poreclind Eniocaldii. Acést6 dara au fost toate<br />
thrale i naroadele, carele au statut pe locurile Dachiii i maT denainte,<br />
si dupa ce au cazut, supt stapaniré Romanilor; Tara diva ce cu<br />
vitejiTa luT Ulpie Tralan furä Dachii biruitT si de prin toate locurile<br />
acést6 izgonitT, (precum innainte pre larg sa va arata), Ronnanii<br />
maT strampthnd hotarale ei, toata Dachila in treT tail au despartit-o<br />
si de cila numaT pe acésté cu numele DachiiT numind, pre alalte cu<br />
ei
CAP. III. PROLEGOMENA 69<br />
numerele sale céle mai vechi sa sa numasca li-au läsat, cum dar<br />
sa sa, fie chemat acéle tarT, carele de supt numele Dachiii li-au scos<br />
Romanii, cauta innainte ca le vei afla. Tara acéle trii ON cu deosebit<br />
numere, de pe pusatura locului, de iznoava li-au numit, adeca<br />
/ maluroasb., muntoasä, ¢i din mijloc. Deci cé maluroasa, (precum<br />
Ortelie in cé véche a Dachiii gheografie arata) au fost incepand<br />
din Tisa, ¢i s'au fost tragand pre langa malul Dunärit, (depre earn'<br />
¢i numele au luat) pänä unde da apa Oltului in Dunare: care<br />
loc cuprinde acmu Olatul Timi¢varuluT, cu mai giumatate de Ora<br />
muntenésca, in scurt atata tara cuprindé Dachila maluroas A, cat<br />
la anul trecut la pace intre Nemti ¢i intre Turci la Pazarovti<br />
facuta, au luat Chesariul, dela Sultanul turcesc. fail de céia parte<br />
pesto Tisa, intre Dunäre ¢i intre Tisa, sta näroadele Iazighil, (caril<br />
¢i Metanastii sä chiama) ¢i Carpodachii; iara cé muntoasä a Dachiii<br />
parte au fost purcegand dela apa Oltului intre muntii (emit<br />
la ce¢ti mai proaspeti grece¢ti istorici sä chiama. Brasovénii) ¢i<br />
intre Dunare panä peste Prut ¢i pana, la Nistru, adica alalta parte<br />
a taraT Muntene¢ti, inpreunä cu toata Moldova, ¢i cu- BassarabiTa<br />
in sine luand. Tara cé din mijloc, (care mai denainte s'au fost<br />
chemand Ghepidia) Dachie, Taste Ora Ardialului, pre care pentru<br />
acéia au numit-o Mediterranea, adeca din mijlocul pamantulut<br />
caci dapartata de. Dunare fisind, cu muntil Carpatici, ca cu o corona<br />
sau ca cu un brau BA incinge.<br />
AO dara din cé véche a Dachiii hotarare, (precat adeca RomaniT<br />
la inparatiia sa o au adaos) curat sa intelége, sa fie cuprins<br />
atata loc, cat astäzi tine Olatul Temi¢varului din tara unguriasca,<br />
cu Ardialul, qi tara Muntenésca, ¢i Moldova,. inpreuna cu Bugiacul.<br />
.5i cu atata pentru Wale céle vechi a Dachiii, precat propozitulul<br />
nostru destut a fi socotind, mai mult nu vom lungi; Tara<br />
cititoriul de va vré Inca a a, mai indestuli, cérce la Iornand,<br />
la Gloverie, la Bonfin, ¢i Ortelie, emit foarte cu dédins pentru<br />
Dachia, pentru tarale, ¢i pentru naroadele 0 céle vechi, au scris<br />
Lamle<br />
lalcocondila
70 CARTE I<br />
CAP. IV.<br />
Pentru numele Dachilor yi de incepedura lar.<br />
De vréme ce precum din cei veal, asé din cestl mal nol scriitorY,:tgrAle<br />
i hotargle Dachiii, precum au fost stand in vremile<br />
vechi, preca't intr'a noastrA putintg au fost, li-am arAtat. Decila<br />
innainte nu fArg trail a fi socotim, de ne vom sfatui Iargs Cu<br />
acélasi scriitorl, ide1a &Ansa sä ne instiintAm i pentru hires<br />
numele Dachilor, i pentru incepAtura niamulul lor, adecg din<br />
eine si deJ pre ce loci ri esind, au vinit, s'au stApAnit aceste<br />
locurl, de carile maY -sus am pomenit. Precum darg pentru ho<br />
targle Dachiii, ase si pentru numele i niamul Dachilor nu pu-<br />
Ong, tulburare intre scriitori videm a sA face. Gad unii Ghetii,<br />
Dachil i Dail, tot un niarn, si tot un nume vor sA fie, Tara, alta<br />
si in niam, si in nuine vor sg-I deosgbascg. DecY din caril tin socotéla<br />
cé dintglu, maY de frunte Taste Stravon, i Dionysie Periighitul,<br />
amAndol vechi gheografi; ce alur Dionysie catA I-au fost<br />
pgréré pentru Dachi, deplin o au pomenit la Cap: 1: Asijderé<br />
o parte de a lul Stravon, acoloS pomenind, aicé de plin o vom<br />
poftori-o, carile dupg ce ziceja locul pomenit, precum Ghetii, stau<br />
spre mare niagrA, Yarkpachil spre izvoargle Dungril, apol adaoge<br />
si aóasta: Oik otv.a.c 416.oug 7ca.XeraOca. th iraXacOv, arf'06 xat gapa. TC)"c<br />
'Arrtzotc igeraacie, th rthv oixe.r6w Ovótlara. Adecg, socotesc cA pre<br />
acesté maY denainte Dal sti sA fie chemat, de unde i Athinaii s'au<br />
obicluit (de pre numerele tgrAlor) a-s chema robil. Cuvintele luT<br />
lvatathie la DII- Stravon tglcuind Evstafie adaoge: flap' amxotc t<br />
Tec ,r6v oixenbv<br />
mele Dail<br />
ovótiara Aiot, %at Firm. Adecg, la Athinal era numerele robilor<br />
Dal i Gheti, cu care va sa, insAmnéze precum alt nume au fost<br />
a Dailor, (caril Dachil sint) i altul a Ghetilor. Socotélil acesfilo.<br />
in potrivnici sint Dion,. i Plinie. Deci intgin Dion: carte 1.<br />
Cap. 67. Dachl, zice, en nurnAsc pre aciia, cal-a si el pre sine<br />
singurI sA num'asc, i Romanil asé I chlamg, macar eh stiu, cA<br />
uniT din Greci, Ghetl le zic. far& Plinie carte 4. cap. 12, Inca,
CAP. IV. PROLEGOMENA 71<br />
maT deschizind cuvantul zice: pre GhetiT, cariT au lacuit de la<br />
Dunare spre camp, pre aciTa Romanil Dachi T-au numit; acestora<br />
uimindu-sa Zonora, i lui Zonora Avrelie zic. Tara care au fost<br />
a Ghetilor, dupa, aceTa Dachita s'au chemat. Insa Iustin istoricul<br />
dela Trog luand amestecate a pomeniWor socotéle, foarte pre lésne<br />
Ie tocméste, unde zice la carte 31 : i DachiT din samentiTa Ghetilor<br />
sint, cult cu Domnul lor Barabista, (acest Domn, zic cestI<br />
maT noi scriitorT precum sa fie fost cel din[tal] a Da chilor stapanitorTu)<br />
inpotriva Bastarnilor (cariT intre Prut i intre Nistru,<br />
si pan& la Buh lacuTa), razboiu avand, i pentru caci in batae<br />
sa aratasa maT lénes1 decat ar fi trebuit, ca in loc de pedépsá<br />
sa le fie, li-au poruncit Domnul lor, cand sa vor culca sa doarma,<br />
sa-s pue in asternut picioarile unde-s puné capetele. Masta a luT<br />
lustin socotelä deschis ne da sa intalegem, precum Ghetil cu<br />
domnul lor Barabista, mai denainte de ce a vini asupra Bastarnilor,<br />
i 'Ana a nu cuprinde locurile Dachiii, sä fie fost tot dintr'o<br />
sementie cu alalti Gheff, Tarä precum multe sa fie fost nemurile<br />
sau precum prosteste lI-am zice, oardele Ghetilor, din cuvantul<br />
luT Plinie putem intelege, carile zice: «Dela Dunare i spre campT,<br />
t late niamurile Ghetilor lacuesc, carile macar ca in deosa,bite<br />
locurT i liotara lacuTa intre sine desparfite, insa tot o semintie<br />
si tot un nume sa fie avut. Tara dupa ce Ghetii, precum zisam,<br />
gonind pe Bastarni, maT apoT i pe Heruli, precugt maT innainte<br />
vei vide, si au cuprins toata DachiTa, de ciTa depe numele loculuT,<br />
s'au schimbat i ei numele, adeca caril Ghetl au inceput<br />
in Dachiia a lacui, aciTa s'au numit si Dachi. Socotélil noastre<br />
agiutoreste Isidor: Carte 14. Cap. 14, si Ethicul in hotara.re Evropii,<br />
caril zic, Gotthia (aded, GhetiTa) maT pre urma s'au che"<br />
mat Dachia, i Gotthii (adeca Ghetil) Dachi. Asijderé la Stravoni<br />
carile acestiT socotele macar cä inpotrivnic Is& véde a fi, insa<br />
iarà ci. zice, precum Ghetil i DachiT OpATXorcoo; tot de o<br />
siti fie fost -precum noi am zice acmu, ca RusiT, cu CazaciT tot<br />
o limba au, macar ca cu locurile j<br />
du numerele lor despartitT sint,<br />
Aé dart GhetiT caril au intrat in Dachila de pe loc numele<br />
luand, s'au numit maT preurma, DachT, Tara mil au ramas tot<br />
pe locurile lor céle dintâiü, adeca pe denafara Dachiil pre acila
Ovidie Cart. 5<br />
eleghta 9.<br />
72 CARTE I<br />
1-au numit RomaniT tot Ghcti. Duph a Ghetilor vechime, precum<br />
mai proaspht nume sh fie a Dachilor, dovadh ne Taste cé de obste<br />
a Romani lor istorie, care cu multe vremi mai denainte de Airgust<br />
Chesari, de rhzboaele Romanilor cu a Ghetilor pomenind,<br />
ilia cum macar de nume de Dac nu pomenéste. Aé Ovidie<br />
poeticul, carile pre vremile lui Avgust au trait, si ases de Avgust<br />
au fost trimis in izgnanie la cetate Tomus (care socotim sh fie<br />
lost unde Taste acmu cetaté Alba), unde si carte ce o numéste<br />
Pont, adech Mare niagrh, scriind, au trimis-o la Roma la un Sinator,<br />
ce-1 chema Gretin, carile sh trhgé din véche familia Flachilar,<br />
in care asé pomeneste.<br />
Praefuit his, Graecine, locis modo Flaccus, et illo<br />
Ripa ferax Istri sub duce tuta fuit.<br />
Hie tenuit Massas Getes in pace fideli:<br />
Hic arcu fisos terruit ense Gettas. Adech: stAphnit-au pre acéste<br />
locuri o Gretine, odanhoarh Flac; si<br />
Supt latmAnila lui malurile Dunhrii fArh grijh au fost.<br />
Acesta in pace credinCoash au -inut pe Massagheti.<br />
Acesta cu sabiTa au ingrozit pre Gheti, carii in arme se bizula.<br />
larh hatmanul acela Flac, (pre carile Eneas Silvie ii numes(e<br />
Fulvius Flaccus) pre cum am si mai arhtat din Calviz si din Onufrie,<br />
au fost batman sau cum zicé atuncé Romanii Consulti cu<br />
132 ani mat denainte de nastiré domnului Hs.<br />
Aé darh Mr% prepus rhmâne sh intelegem, precum vrémé si<br />
furtuna, (carile ce lash in fume nestrAtnutat?) numele a unii<br />
pärtT din némurile Ghetilor, sh fie mutat, si din Gheti, Dacia' sh-T<br />
fie chemat; Yarä amintrilé tot dintr'o semintie si tot dintr'o incepAturksh<br />
fie. Asijderé pentru oare ce deoshbire a numiri lor, carile<br />
la scriitorii cei grecesti aflAm: Aixous i &Smug, Dachi i DaT citim; vre<br />
o indoiniA a pune nu trebue, cAcT obiciuith Taste limba Ellinésch<br />
a muta pe: cus; in : os; si pe chi : in: i; i precum Tpantot, Tpioc<br />
si rpczocotic, Ppatou; asé Aims au mutat in Aioc., si<br />
6,6.7tot in Acioc,<br />
iproci. Ce pentru ca tot prepusul socotélii noastre sh ridichm,<br />
aduce voinla mijloc pe Boutin, carile in lat si in lung de numele<br />
si de niamul acestii seminta scriind, a tuturor scriitorilor phreri<br />
intr'un loc le adunA, si le curateste, carile sint aceste «Dachi,
CAP. IV. PROLEGOMENA 73<br />
«zice, decada 1. Cap. 1 si DaiT tot aceiasi sint, dintr'o semintie<br />
«cu Ghetii, carora i limba tot una le Taste, si putin mai gos<br />
«aoastas intarind, zice: precum Dachii, Dail sint, céle vechi a<br />
«lor orase inca marturisesc, ascarora numere mai multe in Dava<br />
«sa sfarsesc, precumu-i Comidava, Serghidava, Detidava, Martidava,<br />
«ca cum ai zice: Dava lui Marco, a luT Serghie, a lul Detie, a<br />
«lui Comi, iproci. insa Ghetii Grecilor au fost mai cunoscuti, caul<br />
«si mai adése peste arribe malurile Dunarii trecé, si ni cu Mesii,<br />
«ni cu Thrachil, sa amesteca.» inert i m"al cu dedins de vom cunoaste<br />
minté lui Bonfin, vom afla ca nu numaT Ghetii, Dacha'<br />
si<br />
Dail, ce inca si Gotthii, Visegotthii, i Ostrogotthil, si alto<br />
pate-va oarde de a lor, tot -o sementie sa fie lost, de vreme co<br />
la acéTasi decada in fata dintai zice: «Ostrogotthii, Ravarichii,<br />
«Vinovilethii, SvetidiT, Coghenii, oameni innalti la stat au fost,<br />
(«lin carii Dail sau Davii, au esit. Acesté gonind pre Heruli de<br />
«pre locurile sale, de ciTa Dachi s'au numit.» Pentru numele dara<br />
Dadhilor asé, Tara pentru a niamului incepatura Tara, la aceiasi<br />
scriitori uitandu-ne, sit ascultam ce zic? chti istorici i gheografT<br />
din cesti mai noi s'au silit sa culiaga, socotélele celor mai vechi<br />
pentru acéste némuri, precum proastei noastre minti sa pare, cu<br />
lung! si inpletecite voroave mai mult au intunecat, decal; ar fi<br />
luminat stiinta acestii povesti, pentru care cititoriul de va vre<br />
mai bine sa se incredintéze de cuvântul nostru, citésca, rogu-I,<br />
carte lui Matthei Pretorie, pre care o numeste Lumé Gotthiler,<br />
la carile mai multi de sute de istorici sit pomenesc, insa ce ar<br />
fi fost pana mai pre urma, cé alesa socotiala a lor, nedejduesc<br />
ca nu va puté intelege. Pentru care lucru noi, i cu noi altii mal<br />
denainto, socotind ca mai curat si mai cu credinta deck Bonfin,<br />
socotélele celor vechi altul sa nu fie cubes, ale altora intr'o parte<br />
lasind, cuvintelo lui precum sint nemutate, la mijloc le punern.<br />
«Dupa ce, (zice decada 1. carte : 2) au esit Gotthii cu hatmanul<br />
«sau Filomiris dela Scandinavila, s'au cuborat la balta Meotidii,<br />
«si s'au asezat dupa acéia pe marginile Mari! niagre. Nu dupa<br />
«multa vréme urandu-li-sa i acolo, au purees cu hatmanul lot<br />
«Zamolxis (carile au lost nu neinvatat filosof) si au vinit in<br />
«DachiTa»-. (Socotéste aicé, ca inca pana a nu vini Gotthil in
74 CARTE I<br />
trinsa, tara a6asta, Dachiia s'au fost chernand; de pre care precurn<br />
noT maT sus am pomenit, GhetiT carii s'au asezat inteansa säu<br />
numit DachT) deciTa din DachiTa (trecand peste Dunare) au nabusit<br />
in Misia, §i au akuns si pana la TrachiTa. Acésta povéste<br />
o aduce Bonfin din Iornandis, carile om de niam Gotth find, pre<br />
larg au scris de lucrurile si de incepatura Gotthilor insä precum<br />
DachiI sa nu fie dinteacesti Gotthi, cum Bonfin asé a1a1i vechi<br />
istorici märturisesc, a carora cuvinte Tara§ Bonfin frumos le alaturiaza.<br />
Si vrand ca sa despleteclasca voroava, intaTu aduce la<br />
mijloc inpletecetura, apoT o i descalcéste. «Inpletecitura (lath<br />
«Taste acésta: zic precum Gotthii si GhetiT tot una sä fie. A§ij-<br />
«dere DachiT §i GhetiT (pentru cad asé zice Stravon, fiindu-le<br />
«Iiinba de obste), tot un nTarn sa fie fost. Asé §i Trogus, si din<br />
«Trogus, Iustin va, precum DachiT semintiia Ghetilor sti fie fost,<br />
«apoi si Stravon, si Trogus inpreuna zic : precum DachiT sa sil fie<br />
«tragand din DaaT sau DaviT, cariT au fost lacuind pe la mare Cas-<br />
«piii. Pre acésta inpletecetura o despleticéste asé, in tr'acéTas decada<br />
«si la acelas cap putin mai gos, zicand: DaiT i DaviT tot acc-<br />
«la§ sint, dintr'un rod cu OhetiT, si nu numaT cacT limba §i graTul<br />
«tot unul li-au fost, ce Inca ca ce i dintr'un loc an esit Tara de unde<br />
«au e§it, acole§ putin mai gos din Stravon arata. DaiT, zice, (precurn<br />
«Stravon märturiséste) sint näroade a Schythiii asiatici, aproape<br />
«de mare Caspiil lacuitoare, i Tara§ inteacóias carte cuvintele<br />
«WY Stravon pomenind: SchythiT zice, calif de la mare CaspiiT sä<br />
«incep, maT multi Dal sa chiarna. Si maT gos zice: din DaT unora<br />
«le zic Parvil, altora XanthT, si altora Pusurii. Deci ParviT era,<br />
«cariT Wu% maT aproape de mare Caspiil si maT vecini de Hir-<br />
«canT, Tara altiT pana in tara ce sa chema Ariana sa intindé. Apol<br />
«inchide voroava intr'acesta chip : Dachii, zice, si Ghetii, nu din<br />
«Scandinavila, (precum socotiTa Iornandis) ce din Tataram6, sau<br />
«SchythiTa cé asiatica sa fie e§it mai adevarat Taste, caci si nä_<br />
«roadele asiatice§di de cat céle evrope§tT maT vechi sint.» Dintr'acestT<br />
dara GhetT calif au tost asiatici au esit §i DachiT Dunarii,<br />
precum Stravon marturiséste. Insa acésta povéste trebue sä o<br />
in taléga cititorTul nostru, precum cu sute de ani mai denainte
CAP. V. PROLEGOMENA 75<br />
de domnul Hs. sä fie fost, precum in capul ce urmaz5, qi maT<br />
curat sa', va vidé.<br />
Acéste dal% avum canna mai curat, i mai pre scurt avum<br />
de zis pentru numele §i incepatura niamului Dachilor, iar5. acmu<br />
vine randul, child §i cum sau inceput craiTa lor, pe pAmantul<br />
Dachiii s5, aratam.<br />
CAP. V.<br />
Pentru creiiIa Dachilor, cull s'au ineeput, qi Cum au fost mai<br />
denainte, deedt a o supune Romanii.<br />
Vrand, ca pentru ce dinceput a Dachilor stapanire sa, scriem,<br />
i gearnazi de dill a mai vechi §i mai noT istorici intorcand<br />
fi rasturnând, nu altä, ce ca cum intr'un lavyrinth, (eäruTa nici<br />
intratul nici qitul i sä poate afla) sa, fim intrat, ni s5. pare; cä<br />
de vom chuta la ceT mai vechi, cat Taste latul §i lungul Omantului,<br />
dela Dunare, dela mare niagra §i dela marea Caspiii in<br />
sus spre ocheianul CrivAtului, trei numere mai de ob§te §i mai<br />
de vestite afParn: a Schythii, carii tot supt un nume toate alalte<br />
niamuri, carile pre pomenitul pämant au fa,cuit, cuprind. Dupa<br />
acest nume printipal*, aflAin numele Sarmatilor, §i a Ghetilor. Deci *Mai de frunte<br />
supt acéste trei numere de niamurT s'a cuprind DachiT, Gotthii,<br />
Vandalii, Savromatil, §i alalte nenumarate, (carile nefäcand la lucrul<br />
nostru, pentru lungimé le trécem) niamuri, carile ElliniT<br />
cu nume de VarvarT le porecliTa, iarä pre amänuntul, §i in fatA<br />
depre numere §i de pre tari, pre carile lacuTa, §i depe furtuna,<br />
care dupa vremi II muta, §i-T schimba, a le numara, §i adevärat<br />
locurile lor §i stapanirile lor a insámna, precum de cuno§tinta<br />
noasträ, (poate §i de a multora a altora) foarte departe sa ste<br />
cu bunä voe marturisim. A§ijderé de vom da toatä credinta cestor<br />
maT noi istorici, §i ales precum o zugravé§te Matthei Pretorie,<br />
in Lum6 Gotthilor, créza-ne cititoriul nostru, ca in tot pomenitul<br />
pamânt, nici un niam, nici un narod, nu putem afla, carile incepatura<br />
semintiii §i stapaniriT sale, dela Gotthi sa nu fie luat,
76 CARTA I<br />
ei inpotrivä, nici un Gotth nu putem gäsi, carile in toate némurile,<br />
si sernintiile sh nu sh amestece. C. scotind numai pre Uni,<br />
(ce si pre acesté altii mal vechi sh vhd ca-1 améstech, precum<br />
maT gos vom arAta) si pre Ghermani, toate stAphnirile si crhiile<br />
acei parti de lume, intairi le face sarmatece, apoi pe Sarmati iT<br />
face Gotthi; nici avem in ce sh vinuim cu acésta pe Pretorie,<br />
clevréme ce viclem c i altiT din eel vechi, 1 i cu multul mai<br />
de frunte scriitori, inteaceias pärere sh fie fost, i intai cu acestá<br />
tablä, ne 'lash innainte Procopie Chesarlanul, carile supt numelo<br />
Massaghetilor .si pre Uni cuprinzind, carte de räzboiul Gotthilor,<br />
cap. 11 zice: «MassaghetiT, sau precum acmu le zicem UnT. Si<br />
«in cap: 2, aceiTas chrti, GothiT, zice, VandaliT, Visegotthii §i Ghe-<br />
«pidii tot de un ném si de o limb& sh, fie, si acestés mai dena-<br />
«inte sä sh fie chemat Savromati, i Melanhlani, i peste Dungre<br />
«cele dinceput deschlecAturT sh fie avut.»<br />
Asijdere Alanil intre alalti varvari vestit in vitejie närod<br />
(precum II mhrturiséste Dionysie), Procopie ii face Gotthi. Van<br />
dalii (zice Carte de razboiul Vandalilor: 1, cap. 3) lácuitorii bhltil<br />
Meotis, find asupriti de foame, luand in sotie pe Mani, niam<br />
Gotthesc, s'au tras catril Ghermanii, carii astäzi IT chemárn Franchi,<br />
pe apa Renului. Decat acesta mai vechiu Plinie acéstas socotelh<br />
sh fie avut, maT sus am arhtat, unde zice «cs, toate niamurile<br />
«Gbetilor lacuesc peste. Dunare spre campi. Decal Plinie inch,<br />
«maT vechiu Stravon, carte 7 de Gheti zice : din potriva hota-<br />
«ralor sau thrai phdurii Hertinii» (acésta phdure sh incépe dela<br />
obarsiile Donului, i curmancl toath Ora rusasch, inträ in tara<br />
lesasch, si hi Ghermaniia i tréce panh la muntiT Italiii) stand, apoi<br />
au cuprins toti muntii pana in hotarale Dachiii, (Ta arnente ei<br />
aicé vechiu numele Dachiii), i pänh la gurile Dunärii, i la apa<br />
Nistrului cu Sarmatii annstecati au lácuit. De acesté mai pre<br />
larg cauth la Sarnitie, carte 4, cap. 5. Asijderé Dail sau Davii,<br />
din cariT sint Dacha', precum din roclul Ghetilor sh fie, Iustin<br />
ai<br />
Trog mai sus au märturisit. Aé darh intr'atata de numere,<br />
si de némuri zamintela, cum s'ar puté singurh a Dachilor sthpanire<br />
dintr'altora a sh desparti, nu cu iusor lucru a II ni sh<br />
pare. Pentru care lucru, noi ca nu nici in potrivnici ataté vechT
CAP. V. PROLEGOMENA 77<br />
si noT scriitorT, sä ne al-Ma'am, nici aCasta istorie in amestecatura<br />
s<br />
sa ca intr'un intunéric far% zare zachnd, nede§chisa §i neivitä<br />
sa, o läsam. Ce de pre mijloc, §i mai fail grip, cale vom apuca,<br />
§i peste tot, din socotélile tuturor ce am putut intelege, vom<br />
arata; Tara, cititoriul totdéuna in giudecata a face slujba4 Taste.<br />
Zicem dark precum staphnire Dachilor indoita. §i in doaa félTurT<br />
sa fie lost, una care supt cel de oh§te a Ghetilor nume s'au fost<br />
cuprinzind, §i nu numaT in DachiTa au fost stapanind, ce Inca<br />
§i peste Duntire in Misia, §i pana, la Thrachiia s'au fost intinzind<br />
(pre care stapanire A o fie de§chis Zamolschie filosoful, mai sus<br />
am pomenit) §i aceia§ pre aceste locurT, pana la vremile luT Avgust<br />
Chesar, supt numele Ghetilor sa fie statut (precum maY pre<br />
larg vom arata in capul ce urmaza, unde vom istorisi räzboaele<br />
luT Avgust, §i a altor inparatT Romhne§tI, cu GhetiT) Tara altä stäptinire<br />
sau craie a Dachilor au fost maT deosabit de alti GhetT,<br />
§i maT cu hire§ nume de craiTa Dachilor, care au statut pana<br />
la Ulpie Traian inparatul Romanilor, §i [Ana la Decheval craTul<br />
Dachilor, pre carile TraTan hiruindu-1, §i omorandu-1, craiTa Dachilor<br />
cu totuluT tot s'au stâns, pre cum innainte la rAndul sat'<br />
sä va vide. Decl stapiinire Ghetilor, Ma ce au fost maT de ob§te<br />
pre ce vrérne incepatura sa fie luat, din scriitorT cu adevarat<br />
nu putem a ne in§tiinta, fara cat la Irodot, cel mal vechTu dintre<br />
EllinT scriitorT videm ca pomene§te, pentru lticuiré lor peste Dunare<br />
cu MisiT, §i cu Thrachii, dela carcle luand Evsevie: «ThrachiT,<br />
zice, MisiT, Ghetii §i VevrichiT, o mina din nemurile sale trecand<br />
la Asia, maT toga Vithynia au cuprins»; Tara aeasta, trecere a lor<br />
la AsiTa, dupa, socotéla hronologhiculuT luT Calviz, sa sa, fie tamplat<br />
cu 563 de anT maT deninte de Domnul Hs. Nici maT mult<br />
uitându-ne la cuvintele luT Matthei Pretorie, carile pre GotthiT saT<br />
de pre vremile luT Sampson iT lunge§te, la randul istoriiT, carelo<br />
noaa far& prepus ne poate sluji, ne intoarcern.<br />
GbetiT ace§té intaTa§i data au vinit supt §tiinta Romanilor, pre<br />
vreme când au fost consul 4pion, §i collega, adeca tovara§ luT<br />
Stipion, Flaccus, pre carile Enias Sylvius il numé§te Fulvius<br />
Flaccus: 132 de anT maY innainte de Domnul Hs: precum am §i<br />
maT pomenit, §i acest Flac gonind din MesiTa pe Gheti, cu Du-
78 CARTE 1<br />
nAré hotarale inpAraeiii Rornanilor au intArit, i macar ca. GhetiT<br />
aceiTa duph acéia, sau DachiT, de multe ori in hotarAle Romanilor<br />
nAbusiTa, Insä panA la vrémile lul Ulpie Traian, hotarul inpArMiil<br />
tot Dunaré au fost. Asé darA Flac hatmanul Romanilor<br />
dohandind cetate Sardica, si din Misiia gonind pe GhetT peste<br />
DunAre in Dachia: cel de obste nume a stApanirii Ghetilor s'au<br />
curmat, i dupA acéTa asezindu-sä el dincoace de Dunare, cel<br />
deosAbit nume a craiiT Dachilor au inceput, pentru a cAriTa oral<br />
dela eel dinthi pan& la cel mai de pre urmA, acmii vom sA zicern.<br />
Deci de toti craiT lor, supt hires numele Dachilor, numai<br />
cinci sA pomenesc sA fie fost, (scrie Pret.orie), i cel dintal,<br />
zice OA fie chemat Sarrulis, pre acestasi Iornand, carte: 2 pentru<br />
Gotthi, 11 numéste Corrilus, si de dansul intr'acesta chip pomeneste:<br />
«Corrilus zice, craiul Gotthilor stand la stApanire 40 de<br />
«ani in DachiTa, niamulul sAu mai mare au lost. Daiia .zio cC<br />
«veche, pre care acmit sA stie cA o in nAroadele Ghepidilor» ;<br />
sAmaluiaste-sit acesta sA fie fost craTu Dachilor, pre vrAmile lui<br />
Iulie Chesar. Al doil6 aü fost Varuista, (pre carile Iustin 11 chiamA<br />
Varavista,) acesta intaTas (lath zic sA fie avut rAzboiti cu BastarniT<br />
(precum din Iustin mai sus am pornenit) carii pre atunc6 intre<br />
Nistru, si intre Prut au fost lAcuind. Dupa acéTa stApanind toati<br />
Dachila cu prAzile sale adCsA Orale Romanilor depre Dunrire<br />
strica, i multe tAlhusagurT i rAutAtT th,c6, (pentru care cautA la<br />
Lum6 Gotthilor a luT Pretorie, carte 4. cap. 3 ca mai pre larg<br />
vei Alla) inpotriva acCstuTa, Avgust ChesarT nu numaT indelungat<br />
ce Inca foarte greu rAzboiu sä fie avut, pentru carile i Joan<br />
Zonora: carte 10. cap. 27, supt numele Pannonilor, sa véde a pomeni,<br />
unde zice: «Avgust ChesarT inpotriva Pannonilor, canT sine<br />
«pre Mug& DalmaeiTa si pre lângä DunAre 1tcuitorI, singur cu<br />
«capul stiu mergAnd, pana mai pre urmh indesindu-T cu rkboaele,<br />
«multe 'Arcade acei OM, inpitratiii au suppus. Si Dion, carte<br />
«55: si iarAs intr'acéias carte, cap: 32, Chesar zice, trimiOnd pre<br />
«Crasus cu ostile in Machedonia, Thrachia si in Greciia, cu multe<br />
«nTamurT, inulte razboae au avut, in a de pre urrna, pe unile<br />
«11-au biruit, Tara pre allele li-au luat in supunere (apol adaoge), gi<br />
«acele némuri maT de demult MesiT i Gheti s'au fost chemand,
CAP. V. PlIOLEGOMENA 79<br />
«Tara cu cursul vrernii unile dinteansele alte numeTe au luat.<br />
«Aeasta a numerilor schimbare, precum pentru Dachi sä sa in<br />
«talega, singur Zonara acolés cap: 37 märturiséste. Avgust zice,<br />
«Inca traind, Dachil indemnand pe Savromati si pe alte niamuri<br />
«Pannonicesti, sa radicasä, in potriva a carora Avgust au trimis<br />
«pe Tiverie (carile mai pre urma' si la inparatie au statut) pen-<br />
«tru ca sh-I potolesca.» Ca acéstési vei afla la Hronicul lui Tatitus,<br />
carte : 2, cap: 62 : si 63.<br />
Al treilé a Dachilor craiu, au fost Ghestiblind, de carile zice<br />
Pretorie sa fie crait pe vr6mile lui Tiverie inparat, ce pentru<br />
acestula lucruri cevas vrédnic de pomenire, noi la istorii a afla<br />
n'am putut.<br />
Al patrul6 craiu au fost Derleneu, carile au stricat ostile lui<br />
Domitian, si pe Oppie Sabin, si pe Cornelie mai marile polcurilor<br />
ce le chema pretoriane (adeca de curte) rau i-au batut; cauta<br />
la Sfetonie : cap : 6. list: 788 : si la lornand carte 13: pentru<br />
Gotthi list: 629. Dion istoricul carte 67 zice, ca acest razboiu<br />
sa fie lost mai mare de cat toate razboaele, de cancl au statut<br />
inparatiia Romanilor ; Tara pricina caci au fost acest razbolu a<br />
Dachilor as6 de groznic o aratil Iulie Chesar, carte 39 si 40 :<br />
pentru caci zice: «Dachii sint mai viteji de cat toti varvarii, si<br />
«acesta nu numai CACI si cu sufletul si cu trupul sint oameni<br />
«pro vartosT, ce Inca pentru caci ei nu cred precum moarté sil<br />
«fie sfarsitul vietii, ce socotesc ca cum ar fi o trécere la alte la-<br />
«casuri noaa.» Fost-au acesta razboiu pre la anul de la Hs: 81.<br />
Acéstasi sa véde adeverind Tatitus in viata Agricolei, cap. 41:<br />
unde zice: «Supt Dornetian Romanii multe razboae, ce toate fall<br />
«naroc, au avut asupra Dachilor, caci ei totdéuna biruitori au fost.»<br />
Asijderé pre la anul dela Domnul Hs: 94, Xifilin in Sinopsis,<br />
luand dela Dion, carte: 66 : scrie: «precum Domitian au trimis<br />
«cu ostile asupra lui Decheval (acesta-T al cincilé si eel mai depre<br />
«urma a Dachilor craiu) pre un Idlian, ce viclesugul si mes-<br />
«tersugurile lig Decheval au facut, ca macar ca Romanii sa vidó<br />
«biruitori, inst deplin biruinta nu li-au dat, CACI taind copacii unii<br />
«paduri, si lasind numai trupinile, le inbracast cu port 9i cu
so CARTk I<br />
aarme ostenesti, caril Romanii, oaste proaspätä parandu-li-sa, s'au<br />
«parasit a-I goni, i s'au intorsu la tabara sa».<br />
Iar a. de la Domnul I-Is : 96 Doinetian de ai saT ucis au perit<br />
cu indAmnare inparAtésiT lul, pentru cacT Domitian avOnd in<br />
gOnd a doa zi sa-si omoare i inparatésa, si pre altii cati-va din<br />
sinatori, a tuturor acelora de merte orânduiti numere le insamnasa<br />
intr'un izvod; iara un copil din casa nestiind ce izvozel<br />
Taste acela, nici de lucruri ca aceste tiind, luAndu-1 l'au fost purtand<br />
pe amana, asupra caruia tomplându sa inparatésa a vini,<br />
cunoscând din izvod, cc i sa gatéste, indata au dat stire<br />
ei ei<br />
altora, cariT intr'ace primejdie plutiia, earl! cu totii radicându-sa,<br />
Tara§ cu sfatul inparatésii rAdicara inparat pe Nerva; i pe Dometian<br />
ucisara in 18: a lui Septemvrie, dupa ce inparalisa an!:<br />
15 si zile 5.<br />
Nerva Inca fiind de vOrsta adOncilor hatrânela, i pentru batrânete<br />
oare-cum ne pre bagb.ndu-I in sung, au socotit cA nice a<br />
trai, nici a inpArAli, mult if va fi, pentru acéia suindu-sa in Capitolin,<br />
cu mare glas, pre TraTan il face flexor fie suflet, Chesar,<br />
Tribun, i lui mostenitoriu, si trAind in inparatie (pre cum din<br />
epistola lui Phnie celui thnar sa dovedéste) l_an i luni 4: zile 9:<br />
au murit let 98: Ghenar: 27. DupA dânsul au statut Ulpie Tra_<br />
Tan, priimitul fiCor a lui Nerva.<br />
Aceste dara precht am putut mai pre scurt pentru patru crai<br />
a Dachilor mai innainte stAphnitori, si de incepatura craii1 lui Decheval,<br />
acésta a zice avum, Tara rândul poftéste ca iaras asé pre<br />
scurt de acest Decheval, si de vinire lui Ulpie Traian cu ()stile<br />
asupra lui, si de stingeré crtiii Dachilor sa cAutAm.<br />
CAP. VI.<br />
Pentru oVenire fat Tralan inpdrat asupra lu Decheval Crahd<br />
Dachilor, gi, de dezradicinare lor.<br />
Al cincilé, i eel mai de pre urmA a Dachilor craiu au fost<br />
Iornaud. arté Decheval, (acestuTas Iornand IT qice Diurpanis) om nu numai<br />
pentru<br />
Cap.13.List.639. In lucrurile ostenesti pre vârtos, ce Inca si la minte pré ascu
CAP. Vt. PROLEGOMENA. 81<br />
sit, i plin de mestersuguri, acesta cu mare rusiné Romanilor,<br />
pana, intr'atata puterile Dachiii adaosésa, cat si o suma de bani<br />
in chip si de dajde, si de (Tar, in toti anil de la camara inparatiif<br />
lua, dupa tocmala ce facusa cu Domitian, precum Dion istoric *Dion. Carté 68.<br />
marturiséste. Ad RomaniT vrand nevrand cu banii sai pre Decheval<br />
din zi in zi 1nbocatindu-1, el in putdre marindu-sa, alte razboae inca<br />
mai gréle, si Inca mai groznice asupra Romanilor gala, asupra<br />
caruia sculandu-sh TraTan ca razboin, l'au batut, si tot niamul Dachilor<br />
din Dachia au stärpit, (precum innainte la viata lui Traian<br />
pre larg vom arata). fara dupa, peiré lui Domitian si a lui Nerva,<br />
stand la imparatiTa Ramului Ulpie TraTan, inthias data au pus<br />
in gand pentru ca sa rascumpere de la Dachi rusiné i ocara,<br />
care de cate-va off o patisa, i asé asezind intaT lucrurile PublicaT,<br />
i intorcand pre slujitori Tara§ la invätatura i orandiffala<br />
ostil ca mai denainte, indata au dat raspuns Dachilor, ca pentru<br />
banii ce cerd, le va da arme. Dela Dion istoricul (carile lucrurile<br />
acelor vrerni pre amanuntul au scris) ne instiintarn, precum Traian Ilion. Cartã 68.<br />
§i alte razboae foarte vrajmase, i NUM' foarte cu multa varsare<br />
de singe sa fie avut, macar ca in toate narocul biruintiT tot la<br />
Romani au fost. Deci batala dintaln, precum sa sa fie tamphit<br />
pre la anul dela Hs: 101: socotéste Calviz in Hronologhicul säu<br />
la acela an. (Aid.: iubite cititoriule not vrand numai pentru Decheval<br />
sa aratam, precum el au fost cel mai pre urrna a Da.<br />
chilor craiu, pentru razboaele lui Traian cu dansul pre scurt pomenim,<br />
Tara mai pre larg vet vidó unde va vini randul istoriii<br />
la viata lut Traian,) intr'acel dara dintai razbolu, macar ca Dachil<br />
fura, biruit, insa si din oasté Romanilor foarte multi au picat,<br />
Tara eel' raniV atata au fost de mulV, cat la apothecari, si la tirulici,<br />
ne mat ramaind panzatinl, s'au scos TraTan m6sele, servetele<br />
si nafrämile, i li-au dat sa fie pentru legaturile ranelor<br />
slujitoresti. Asé in razboTul cel dintaTu cu mare vredniciia lui<br />
TraTan, i cu barbatiia Romanilor, pierzind Decheval razboTul,<br />
i-aa cautat a da dos, insa nu asé de tot sfarmat i razbatut find.<br />
Dupa ce s'au tras supt cetaté scaunului sAu, Zamoghetusa, iaras<br />
s'au strans ostile ce sa inprastiiase, i tocmindu-si oamenii Tara
82 CARTE 1<br />
au stAtut la bAtae de iznoavh. Ce nici Tralan mai lénis de cat neprilatenul<br />
fiind, tot in urmh gonindu-1, Iar i-au dat rAzboiu vrAjmay,<br />
ca i dintai; insh närocul Romanilor slujind, iarh rhmash.<br />
Decheval biruit. Deci Decheval (precum zice Dion inteacelas loc)<br />
vAzindu-sh si din arme, si din puteri mai kips, au poftit pace,<br />
chruia Traian foarte pre lesne 1-au dat-o, cu acéste tocrnéle: ca<br />
priiati(ni)lor Romanilor priTatin, si nepriiatinilor nepriiatin sh fie.<br />
Rion. Carte 68, Asijdere ca sh rAzsipasch cetatile, carile pre la hotarAle Dachiii,<br />
Plinio,<br />
earth 10.<br />
Epistola so. zo- pentru inthritura fAcush. Inteacesta chip, Traian, (precum si Dion<br />
norh, earth 11<br />
esp. 21.<br />
§i Zonorà pomenéste) dobandind biruinta si pace cu désila,<br />
duph voia lui sh priimasch asuprindu-1, luat-au cu sine si pre<br />
solil lui Decheval, si la Roma cu mare triumf, i laudh intorcandu.<br />
WA, senatul Romanilor l'au numit DAtanul. Insh pentru nestaré<br />
la cuvant a luT Decheval, i pentru amagiturile ce inbla sh fach,<br />
nu multh vréme au putut a sh sthrui ace pace; chci indath ce s'au<br />
intors Traian cu ()stile, Decheval macar eh aiavia asupra Romanilor<br />
oaste sh rAdice nu indrAzniia, insh pre Iazighi, 0 pre Metanasti,<br />
carii era din priTatinii Romani lor, si dela Tisa in sus<br />
spre Buda lAcuia, cu adése prAzi a-I chlca, nu sh phräsiia. Cu<br />
care pricinh aprinzindu-sh Traian de manie, de iznoavh asupra<br />
Dachilor armele s'au clAtit. Inteacé cale cu mestersugurile<br />
mhistriile lui Decheval, nu putine, niei iusóre primejdii au vinit<br />
la capul lui Traian, ce cu chivernisala ce fAcé, si cu stiinta a<br />
purta oLI, toate mestersugurile lui Decheval in zhdar scotind,<br />
din toate primejdiile ferit au fost. Decheval vAzind ch nici cu<br />
viclesugul, nici cu armele va puté sta inpotriva lui Traian, inch<br />
mai de mare viclesug, i Mutate s'au apucat, i iarAsi s'au fAcut<br />
eh sh va pleca lui Traian, insh de-i va triméte pe Longhin sutasul,<br />
(carile carma ostii purta, i toate lucrurile lui Traian duph.<br />
vrére le pliniia), pentru ca cu dansul sh vorovasch pentru pace.<br />
Pre acesta Traian la dansul duph pofta lui trimitindu-1, el indath<br />
au poroncit de l'au legat, I cu multe munci chznindu-1, pang<br />
mai pre urmh l'au i omorat. De achruia patimh instiintindu-sh<br />
Traian, mai mult de durére inimii ce trAgC, cad pierdush om<br />
vrednic ca acela, de manie infocandu-sh toath socotéla s'au pus,<br />
ea si pe Decheval, i peste tot nemul Dachilor, ases din temelie
at,. VI. PROLEGOMENA<br />
sa-i razstoarne, §i pentru un Roman, pre toti Dacbil st-I praptdiasct;<br />
insit puind lucrul la sfat, vide TraTan, ca lucrul a§é dupa<br />
pofta lui a sit isprgvi, nici pre lesne, nici fart primejdie poate fi,<br />
de care lucru ales-au ca mai fArtt grija, §i mai pe 'ncet de ace trébt<br />
sa sa apuce. i a§é intr'acé vara, la anul de la Domnul Hs: 104<br />
(Dion, carte 68, Plinie carte: 8) au statut de au facut pod de<br />
piatra peste Dunare, (care pod ce fen de zidire au avut, cautt<br />
mai innainte la randul stu), gttind dart Traian podul peste Duntre<br />
la anul : 105: au trecut cu o§tile din Misiia in Dachila, §i<br />
drept spre apa SarghatiT au purces, unde §i Decheval toate puterile<br />
strangândull, cu mare indrAzniala Ii a§tepta, ce pohArnit<br />
narocul Jul Decheval, Iara§ déde biruinta Romanilor §i dé triia<br />
cart. Decheval vazindu-§1 oamenii rtzsipitl, §i in toate partile<br />
§phreuiti, de toga, nedéjdé lasindu-sà, pentru ca st nu cada viu<br />
la mâna lui Traian, singur §ie §-au facut moarte. Tralan dupt<br />
izbAnda minunata ca acésta, inthiu cetaté Zarmizoghetusa, scaunul<br />
lui Decheval apucând, (pre acésta mai apoi au numit-o de pe<br />
numele stu Ulpia TraTana) apoi abatând din matca sa apa Sarghetii,<br />
i-au aflat toata avutiia, care nenumtrath era, §i o zidist<br />
Decheval in fundul apii. Deciia, precum märturisé§te din Dion,<br />
§i dintealtiT Bonfin, de§ertând Dachia de toate puterile §i a§é§<br />
de tot istovind-o, au facut-o provintie; §i inplând'o de cetatenT, §i<br />
de osta§i viterani (ace§té era cum sint oturacil la Turd) cu cetatT<br />
§i en ora§e au inthrit-o, precum maT innainte vom aduee<br />
toate a tuturor marturiile, carii intr'un glas intaresc: precum<br />
Dachia toata s'au desetlecat cu Romani. fart raint§ita Dachilor<br />
chti scapasa din o§tCriT, §i alta prostime, pre top Out la unul,<br />
precum st-T fie trecut maT spre fundurile tarai ungure§ti, scrie<br />
Ion Sambutie, in adaosul istorii ungure§ti: list: 807: care apoT<br />
la istoricii grece§ti, Zonart §i Chedrinos iproci, s'au numit Pano-<br />
Dachia, adect Dachila de sus; pentru adasta cauta §i Dion, Ev-<br />
E* Toni<br />
tropie, Xifilin, Avreleus Victor, Boutin, Leunclavie, §i top alalti Tiverie.<br />
maT noT scriitorT, cariT dupt eel batrâni urmaza.<br />
8'3<br />
AvrelleVietor in<br />
Breviar, cap. 18.
CARTE A DOA.<br />
Care arati eoreniia niamului Romanilor, precum din Ellinii Troadeni<br />
sä trage, §i de ineepitura inpfiratiii lor dela Remus §1<br />
Romulus. A§ijdere pre seurt insämniazä, precum Romitnii din<br />
Dae Ma, earil astizi sint Moldovenii, Muntenii §i Araelenii, sint<br />
din niamul. lor hiri§i Romani de la Italia, de Traian inpärat<br />
pre aceste locuri adu§1.<br />
PROIMION.<br />
CAPUL I.<br />
Pentru nemul Romani lor, din eine §i de uncle sd tray e/ din<br />
ineepdtura bor.<br />
Zic batrânii, mai maril nostri a intalep6uni1 Tubitori, ca. cine-va<br />
bun, si cinste§ a sä face, a nevointiT si a bunatäti marii lucru<br />
iaste; Tara din bun ndrn si cinste§ parinti a sa naste, si din vita<br />
de närod vestit si laudat a sa, trage, a närocului, (sau precum,<br />
cu crestinesc euvant trehue sa intelégem) a dumnazaestii oranduiale<br />
Taste, §i adevarat clara, ca, nu putina cinste, nici plecat<br />
name intre muritori, sa Focotéste si sä créde a fi, vechirné nia-
86 CARTA II<br />
muluT, multimó icoanelor mo01or ¢i strAmo01or, vestit §i lAudat<br />
prin multe vacuri niamul incepAtorilor, §i maT marilor sal, pentru<br />
carel, §i cu care pricina, intre niamurile §i limbile lumil mare<br />
deosAbire §i rAzlAtire sa face; §i unii din bun niam, sau de buna<br />
na§tere, Tara altiT pro§ti §i varvari au luat a sA chema, cä de<br />
amentrelé pre singur drumul i cursul firii, precurn Taste dé-dreptul<br />
de vom socoti, (osAbind pre ceiia, pre °aril veónica dumnaza-<br />
Tascd, cAtre némul muritorilor dragoste, prin sfantul, §i dumnazaescul<br />
cuvant i-au zAmislit, §i prin feredeul daruluT sAu, de mojiciia,<br />
§i prostimea tArniT §i a tiniT stricate spalându-T, TarA§i de izneva<br />
i-au nAscut, §i i-au prefAcut), tot1 lAcuitorii lumiT (dupa adeverinta<br />
svintelor scrisori) toate niamurile el, precum EllinT aé<br />
varvari, precum Romani a§é Mari; toate §i cu totiT tot dintr'un<br />
niam dintr'o incepatura de tArna, totl dintr'un pArinte putrezitoriu,<br />
toti vechi §i in singile putregiunii una sint ; §i a§é<br />
nici ar maT aye pentru ce sã sl mai infle tArna asupra lu<br />
tuluT, §i tina asupra gunoluluT ; nice vechimé asupra noimei<br />
capul §-ar rAdica; nici fiii, §i nepotii pre parintiT i mo0I sal<br />
de pro§tT T-ar rade sau de varvarT i-ar batkocuri. Acesta darA<br />
§i intr'acesta chip find jghTabul, §i rAul curgeriT firii, aTavé Taste,<br />
ca. de Taste vre un niam mai mult de cat altele sa sA cinstéscA,<br />
sau de mare nume ci pret sA sA OA, nu numal singurA vechimé<br />
luT, nu numal multime i 14imé luT in toatA, sau in cé maT<br />
mult5, §i maT mare a rAtunzélii pAmantuluT parte destulA Taste<br />
(cA ace de ar fi, cine din némuri cu TAtariT pentru acésta s'ar<br />
puté certa? sau care din inpAratil, inpArAtii §i vechimeT lor<br />
s'ar alAtura ? sau macar cat de departe a apropiia s'ar puté),<br />
ce Inca spre agonisita acestuTa titul, mai trebuesc bunAtAtile<br />
obicéTnice, cunoctinta cinstii §i nevointa spre &Ansa; invAtAturile,<br />
§i vredniciile, carele singure numai céle próste §i varvare obi-<br />
Ma a schimba §i a strAmuta pot, 0 din varvari Ellini, din paganT<br />
Romani, aT preface me§ter§ugul §i mijlocile, aratA. Pentru<br />
care Socrat filosoful adevArat filosofécte zicand: cA nu ellin Taste<br />
cela ce in Ellada trAecte, ce cela ce obicéile céle bune i cinstece<br />
a Ellinilor au invAtat, 0 le face. Cu acésté deal, cinii, ci istrumenturT<br />
ElliniT de cat toate a lumeT niamurT mal inainte slujindu-sA,<br />
c
CAP. II. PROLEGOMENA 87<br />
si numele. a némuluT acelui mai de buna, nastere s-au agonisit,<br />
si slavil a toata, cinsté, si invataturii singuri, si mai vechT, au<br />
esit stäpanitori si mostenitori.<br />
Acéstä socotéth, adevarata si MIA colachie* de la noi sa fie<br />
zisa, agiutorésti-ne Plutarh vestitul in Roma filosof, si istoric,<br />
acaruTa cuvinte aceste sint: «Titeron dupa ce mergand in Gretia,<br />
«cei de irunte si alesi filosofT si ritori ascultase, si cu totului tot,<br />
«pentru ca sa A, informaluTasca, si din ce era sti. A mute, pre sama<br />
«lor sti, dedése. Apoi de acolo intorcandu-sä la Roma, si innainte luT<br />
«Apollonie Mi Ion, in limba elliniasca oralde facand, inteatata mi-<br />
«nune, si mirare au chzut eel ce-1 auzisä, cat sa fie zis Apollonie,<br />
«precum IT Taste jéle eh véde invätäturile si voroava frumoasa<br />
«care numai Grecilor era lásata, prin Titeron la Romani adusä.»<br />
Iarg Titeron singur scrie in cuvantul la Brutus, pre cum la Athina<br />
margand, dela un Antioh marele filosof, invacatura sa Tie luat,<br />
cu a cui dascalie nu numal mai desteptat, de cum era inthiu,<br />
ce asés mai de tot si tot mutat sa fie fost din celé ce fusése,<br />
si pentru acéTa, intr'alt loc zice, si mai pre larg, ca ce au Romanii,<br />
tot dela Ellini sa. fie luat, si pentru toate lor le sint datoll'.<br />
Caute cititorlul nostru la Busbecvie scriitoriu niamc in Epistoliia<br />
care Taste indemnatoaré crestinilor, a acolo ca acesté va<br />
afla de o forma, si asémené cu acéslé, de cat carile pentru GrecT,<br />
si pentru GreVa nici Grecul in Gretia pentru movie sa mai drept,<br />
si mai adevarat a scrie si a lauda, ar fi putut.<br />
CAP. II.<br />
Aratd-sci evghenia, 0, sliivit niamul i nurnele Ellinilor.<br />
Pentru niamul, si nume Ellinilor, (cariT maT cu vechiu nume<br />
Grechi sail GrecT sä chema) din cé dintal incepätura de am sta sä<br />
zicem, nici noaa vrémé de scris, nici cititorTulul de citit T-ar agiunge,<br />
pentru care nu la unul, sau la altul din scriitorT il trimitem,<br />
ce la sute si mii, carii de Greci si de minunate lucrurile<br />
lor in scrisorile sale au läsat ; Tara, noi pre scull (cat adeca la<br />
* liugnOre
88 CARTA II<br />
tréba lucrului nostru de agiuns a face socotim) i putinéle voni<br />
insämna, din carile céle mai multe cum si cat vor fi fost, pre<br />
zi cito are lesne Taste fiete-cui a cunoaste, precum sd, zice adagheul * de pre<br />
unghe leului: adecd vddind unghé leului, ce -Gard sä fie leul pop' socoti.<br />
A1é dart niamul acesta:a Ellinilor, vrédniciilor, inväVäturilor, si<br />
intdlepciunilor sale aläturand armele, vitejiile, si mdrimé sufletuluT,<br />
cu biruintele nu mai putin de cat cu invAdturile, prin toate pärtile<br />
lumil au pdtruns, i toate unghiurile ei au strdbatut si pänä inteatata<br />
vésté i lauda numelui lor, inimile a tuturor muritorilor au -vincit,<br />
5i<br />
cu biruinta armelor cerbicé plecându-le, manule li-au legat,<br />
cat si cel mai varvar de cat varvarii ném a Schythilor, i cu<br />
dânsii toate limbile inpreund cinsté numelui, slava némului,<br />
lauda armelor nu li-au tAgAduit: ce cu totii acéstä protie (adecd<br />
locul cel mai de cinste) lor au dat. ACastas varvaril vécilor acestora,<br />
i intai mare si puternic niamul Othmanilor, si astd-zi<br />
mdrturisesc. Ce cuvantul strangand, in scurt sd zicem, i sä pomenim<br />
biruiMele lor in toatd, lumia, precum Dionisie Vacchos au<br />
pus stalpii i enchiul armelor sale in ostroavele ochianuluT<br />
despre rdzsdrit: Iraclis in margile pamântului despre apus; dru<br />
mul luT Ahilevs pand la pustiile Schythiii, spre miazd noapte<br />
pLind la Nistru, pänd unde adecd pe acélé vrémi aye pe cine<br />
birui, si intr'acui cap main, sä-$ puia. Tacem a zice pentru<br />
Alexandru marele Machedon, carile nu numai cat pdnd la Persida,<br />
si la India pe urmele lui Dionysos mergand, nenumdrate,<br />
si de abia cu auzir6 numelui altora stiute näroade, supt<br />
sabiTa sa au plecat; ce incd i cu vânturile si nasipurile Africdi<br />
luptandu-sä, in pustiile Lyviii au pätruns, i pand la Amon si<br />
Mntana ce-i zic a soarelui au agiuns; i incd fuTtuna-i ré de n'ar<br />
fi zavistuit norocu lui bun, si caphtul cararilor lui Iraclis ar fi<br />
väzut, i cu vérvul sulitii marginile rdzsdritului, si a apusului ar<br />
fi inpreunat. Pardsim a insärnna a Ellinilor in Evropa, Asia si<br />
Africa shläsluiri, si in toate a lumii pärti puneri de temelii de<br />
truq, de inparatii si de minunate ceta0, carele pia numär nici<br />
sfarsit au, ce s. zicem: c dupa ce slava si cinsté in nume, in<br />
niam, si in chipuri, i persoane de toatä lauda iroiascd 1<br />
i vitejascd,<br />
peste tot pämantul s'au samanat, sdit i intemeiat; ca
CAP. IT. PROLEGOMENA 89<br />
cum de acésté stui, ingretosindu-sa, aciaias vésté i lauda. in<br />
stélele ceriului s-au infipt, in fundurile marilor s-au slobozit, ei<br />
supt tartarurile pamântului s-au coborat, in planetele, i alalte neelatite<br />
a le ceriului stéle, numerele mai marilor sai suindu-s, in<br />
putérile stihiilor asazindu-s, de uncle toate limbile numele<br />
inchinaciuné Dumnazailor sai in Apollon , Isidis, Aris, Ermis,<br />
Zevs, Afrodittis, i Cronos, (carele sint numerele a septe<br />
planete si a sépte zile intr'o saptarnana), asé in Posidon Durnnazaul<br />
marii, in Ifestos Dumnazaul focului, in Pallas Dumnazaoae<br />
stiintilor, in Muse Dumnazéele muzichi i stihurilor; in Aris Dumnazaul<br />
razboaelor, in Ermis Dumnazaul cuvântului, in Zevs Dumnazaul<br />
fulgerulul si a toata clatire de sus, in Afroditii in Dumnazaoae<br />
frumsételor, in Cronos Dumnazaul innaltimei, si in Isidis Duro -<br />
nazAoae fiCoriii si a curateniii. Acekte i altii multi nenumarati<br />
ca aceste, nu ca doara, dupa basnele poeticilor, Dumnazal<br />
Dumnazée adevärate i nemuritori au fost, ce dupa socotéla<br />
filosofilor oameni din oameni näscuti vi muritori fiind, vrédnicele<br />
lor fapte i invataturi, pana intr'atata i-au suit si i-au<br />
einstit, cat cei mai pre urma, in loc de Dumnazai i-au cinstit,<br />
si cu laude véénice, si pre dansiT, si pre numerele lor, ea pre niste<br />
Dumnazai nemuritori, i-au läudat, i i au cinstit; Tara amintrilé si<br />
némul lor din Greel, i ara lor Gretia, toti o ii marturisescu.<br />
Deci dupa atata véste in toata lumé slavita, atata numele némului<br />
lor s-au evghenisit, cat in urechile tuturor muritorilor primit au<br />
fost cuvantul, carile pentru dânsii s zice, tot carile nu Taste<br />
Ellin, varvar iaste. Dupd acesta, i dintr'acesta niam a Ellinilor<br />
sint fi<br />
sa trag vestitii si a toata lumé biruitoril Romani, precum<br />
putin mai innainte vom arata; insa pentru ca mai desealcit, si<br />
mai netéda sã dam istorila incepaturii niamului lor, poftim pre<br />
eititoriul nostru, putin oarece sa ne fie cu ingaduinta , si vazind<br />
ca mai mult de eat s'ar eade cuvantul din calla sa abatem,<br />
adeca cu multul mai denainte istoriia apucand si mai vechi<br />
vremi pomenindu-i, sa nu sa, otitrasea, cad pre cat prin putinta<br />
noastra va fi i cuvantul mai scurt, i istoriia mai deschisa denainte<br />
privélilor a i-o pune in tot chipul vom sili.
90 CARTE II<br />
CAP. III.<br />
Aratei-sa fetrdle Ellinilor cite mca vestile.<br />
Pre vremile céle maT denainte de vestit razboTul i prapädeniia<br />
Troadel, toata a Ellinilor sementie in multe 5,rT si inparaciT sa<br />
inpartiTa, i uniT in Evropa, Tara alOi in Asia stapaniTa. Insa intre<br />
alalte mai vestite si mai puternice era in Asia Troia, cestó cu un<br />
nume maT de obste El lint, Tara cila Toni sä cherna: insa tot un<br />
ném i o limba era, precum Troadénii, asé Elladenil; numaT eel<br />
din Asia, cu alalte rilamurT de acéla parte, Tara cesti din Evropa<br />
cu ale sale dincoace sa insoliTa; i macar cä de multe off, i intre<br />
sine unit cu alalV marT, i groznice rázboae facé, insa &and vré<br />
o nevoTa de afara, le viniTa, eines cu sotiile, si cu partile sale<br />
sa, tine, i unul pre alaltul sa aglutoriTa. Catra cesti despre Evropa<br />
sä numara i ostroavele, carile sint in mare Mesoghia (sau<br />
precum la noT cu mai stiute nume sä chérna Mare Alba) precumu-T<br />
Critul, Rodosul, Chyprul, Cortira, Zachinthul, Sichilia, Sardia,<br />
Corsica, Sacazul, Mitilinul, Anclrosul, Coul, i alalte ostroave, ce<br />
sä chema a Chicladelor, cu céle mai manunte, acarora nume nu<br />
le maT pomenim. Asijderé la uscat Poloponisul (cariTa acma ii<br />
zicem Morea), Attica, Thettalia, Machedonia, amândoaâ Epirile, ei<br />
pana in capatul ItaliiT (care mal pre urm i acéTa toata la trupul<br />
inparatiil grecesti s'au alaturat, i Gretia mare s'au numit), ei<br />
in hotarale Thrachia despre Dunare, i despre Mare Magi* si<br />
Inca si pana Hersonisul Tavric, (acesta-T Crâmul) toate acésté<br />
Ort<br />
ElliniT le obladdia, si in multe DomniT i inparatiT marl si<br />
tarT sä deosabiTa, in care chip prin rnulte vacurT au trait, si eines<br />
in partile sale au stapanit.<br />
CAP. IV.<br />
Aratci-sci pricina rcizbauluT i a pthpeideniii Troadii.<br />
Pre la anul maT denainte de intruparé Cu vântuldi i FiTuluT<br />
luT Dumnazau : 1193: Tarä dela zidiré lumiT: 4313: mare parjol
CAP. 117. PROLEGOMENA 91<br />
de zarva, §i nepotolita galcévh, s'au acitat intro Gred Troadéni<br />
§i ElladénT, a cariia dintai pricina, precum scrie din Omir Dionysiodot,<br />
cu patruzeci de ani mai denainte Iraclis (sau precum<br />
i-au mutat numele Latina Hercules) mai avusése razboiu cu Troadénii,<br />
§i cetate Troada izbandind pre inpäratul lor, pre Laome -<br />
dont inca omorase qi fara,' sama de Troadéni robind, i-au dus<br />
cu sine la Ispanie §i in Frantia, unde precum vor unii istorici,<br />
cu dan§ii au zidit cetaté Alexia, Tara dupa ce s'au dus Iraclis,<br />
fiéorul4lui Laomedont Priam Tara§ strangandu-§ tara, §i oamenii<br />
razsipiti prin vrémé acelor: 40: de aui ranele acelor räutati, a lui<br />
Iraclis vindecandu-§, §i inparätia la statul puterii coT dintai ducandu-§,<br />
socoti ca precum prada taralor sale a§é moarté Wane-gm<br />
de la Elladéni i§ va puté rascumpara §i mai cu asupra.<br />
Deci Priam, precum zisem, intramandu-§ puterile (precum Tara§<br />
din Omiros scrie §i Pavsanie) 4 tocmi o§tile, 4 intari cetatile,<br />
§i toate locurile stapanirii sale, trimisa pre unul din Domnii sai<br />
ce-1 chema Antenor la Ellada, unde acmu stapaniia Menelaos<br />
fratele lui Agamenon fióorul lul Plistinis, nepotul lui Atreu inparatului<br />
Misiinilor, barbatul Elenii acei frumoase, pentru ca sä<br />
eara audecata, §i sa afle dreptate, pentru oasté care far' nici o<br />
cale radicase Iraclis asupra inparatiilor: §i dui:A ce atata paguba<br />
§i stricaciune facusä, Inca, §i pre tata-situ Laomedont omorase.<br />
Deci Antenor la Ellada cu soliia viind, Grecii de acolo nici un<br />
raspuns curat dandu-T, fàrä nici o isprava aliasa, l'au pornit innapoi:<br />
carile viind, §i spuind inparatului WI de nebagaré in sama<br />
a Grecilor de la Evropa, Priam 'Inca intr'atata calcare de cinste<br />
pusä, §i in battocura luat vazindu-sa, acésté toate, §i céle mai<br />
denainte patite cu fierul §i cu mama, s. i le rasplatiasca au socotit;<br />
§i a§é gatind cate-va corabii cu caste, §i altele ce o§ténilor<br />
trebuesc, trimasa pre Mill sail pre Alexandru Paris, asupra Elladii<br />
poroncindu-T, ca off cu sila, ori cu in§Claciune, on cu ce<br />
alt chip mama §i vremé i-ar da, vre o stricaoune §i paguba Elladenilor<br />
sä faca; in scurt sä zicem, Alexandru trecand cu vasele<br />
in partile Evropil, socoti ca mai pre lesne va strica Elladénilor<br />
cu vr'un vicle§ug, de cat cu razboTul. Deci cu in§elaciune<br />
a§é rapind pre Eleni, Doamna lui Menelau, au fugit cu &Ansa<br />
Dionyssiodot<br />
din Omir.<br />
Pareanie din<br />
Omir.
92 CARTE H<br />
intATu la Eghypet, pentru ca sii-§ plarzä urma, apoT la Ora sa. Era<br />
dara Eleni fata. lul Tindar sthpanitorTul Spartanilor, §i maT ghizday&<br />
de ctit toate muerile Oretiil, ca care protivnicä nu era.<br />
CAP. V.<br />
Aratei-sei *aid i voevozii a eimbe peirtilor<br />
elline0L<br />
Dup5, ce Alexandru Paris au rapit pe Eleni, i au fugit cu<br />
&Ansa la Troada, precum zisArn, iarà Menelaos déde Oire la top<br />
stApa,nitoriT i Dornnii Gretiii de tamplaré ce i-au vinit, §i de<br />
ocara, care i-au Mcut Paris, poftindu-T §i invitându-T pre top la<br />
izbilnda; arAtandu-le cá aCasta rusine nu numaT a luT, ce de ob§te<br />
a tuturor Taste, §i cu totiT innainte Troadénilor §i a toat5 lumé<br />
ru§inap, §i batkocurip vor rämtiné, de nu sà vor scula sA-§ rascumpere<br />
necinst6. Acésta auzind cu topT indath eine§ de pré<br />
la locurile sale sculându-sg, pentru ca sá sä sfatuTascä, la cetatC<br />
Avlida, cu totiT, la zi data, s'au adunat: unde multe sfaturi, §i intr'o<br />
parte, §i intealtä zbátându-sA, ptina' la anul s'au traganat alesul<br />
lucruluT; cad era unit caril socotiia, ca pentru o muiare n'ar<br />
trebui sä s fac5. atAta värsare de singe, i zarva., §i rasipa intre<br />
inpärAiT marl §i vicine ca acClé: ce cu alt mijloc s poata intoarce<br />
pe Eleni innapoi, clAnd maT mult vina bärbatuluT el, do<br />
cat luT Alexandru Paris, zicand : cà acesta de §'ar fi plzit muTare<br />
si muTare de s-ar fi ferit cinsté, Paris cum sa o fure §i sA o ra-<br />
pasca n'ar fi avut ; Tad, altiT emit parte luT Menelaos tiné, sfdtuia<br />
crt ori in ce chip tânplaré acésta ar fi fost, r4ne §i necinsté<br />
tot cade asupra tuturor, §i inc5, maT mare va II, când ne-<br />
räscumpärath. lAsind-o, TroadéniT sa vor lauda de biruitorT §i<br />
ingrozitori Elladénilor. Si aé acestora sfat alegindu-sa, pana mai<br />
pre urma cu totiT la un cuvânt §i Wand viind, au ales, §i cu tart<br />
giurarnânturi no intarit, ca cu toil cu toate puterile sale sculându-sA,<br />
sau cu topT Ora la unul sa pTara, sau ru§iné i ocara,<br />
care ii s'au Mcut, sa-§T rasplatiascii, §i pe Troada atocma CU ptimântul<br />
räzsipind-o, nicT un Troadén viu s nu las& De alta parte
CAP. V. PROLEGOMENA 93<br />
TroadeniT Inca socotind lucrul la ceva sa vie, cu totil adunandu-sti,<br />
multe sfaturi i lucruri clatiia, i sa. chibzuia, cum vor puté<br />
purcede spre lucrurile, ce s'au inceput: insa cu totiT intr'un sfat<br />
si intr'o inima era, ca oft ce rau s'ar tampla sa le viTa la cap,<br />
pentru vola luT Alexandru Paris, cu draga inima sa-1 priimasca,<br />
si<br />
pana la unul de vor ramane, sau sä moar, sau sa izban-<br />
dIasca, iara vii pre Eleni sa nu dé. Din Domnii Troadénilor<br />
doT numaT sta inpotriva sfatuluT acestula, Antenor i Eneas,<br />
carii sau cu mazda agiunsi fiind dela Menelaos, sau cu mai<br />
bune capete, i cu mai Copp crieri slujindu-sä de cat alalti,<br />
in tot chipul i neparasit indemna i sfatuia, de arme si de<br />
razboiu. cu alaIT GrecT sa, nu sa apuce, nici pre frumséte<br />
uniT mueri sa schimbe dragoste fratascä i megiesasca, si mai<br />
pre urma, pentru un lucru ca acesta de nimicti, intr'âmbe partile<br />
mare moarte, amânduror inpäratiilor de plans si de olecait<br />
sfärmare i razsipa, i pana in ce de apoi i cetatii rasturnare<br />
et<br />
inparatiii lor CC de pre urma prapadenie sa nu vie. Ce sfaturile<br />
aceste sanatoase acestor doi Domni innainte frumsetii<br />
mueresti, nici cum sporiTa : ca lui Paris mai cu Tusor, si mai pre<br />
lesne fara inpartitie, frà mosie, i ases MLA viata ii pare a ti,<br />
de cat fara privala frumsételor si deck manghiere ochilor si a<br />
cositelor IleniT. Si asé si TroadeniT rumpsera sfatul, ca cu mana<br />
intearmata, i cu piept inplatosat, precum sa sprejinesca, asé sa<br />
faca toata lovitura, i ruptura de groznica moarte aducatoare.<br />
Deci a Grecilor de la Evropa eel mai de frunte si mai alesi de<br />
oaste purtatori au fost Agamenon (pre carile cu slatul de obste<br />
l'au ales sa fie poroncitoriu i inparat peste toate ostile), Menelaos,<br />
Nestor, Palamidis, Ulisis, Diomidis, Aiaxi Telamenenul, si<br />
alt Aiaxi Docrenul, Ahileus i Patroclos. Tara a Grecilor dela<br />
Asia, Priam stapanitoriul Troii, Ector, Deifovos, Memnon fieorul<br />
lui Tithon, Telefos i Elenos; Yard alalt1 a doa si a triTa spiä<br />
multi au fost, a carora izvod, de multime cuvantului ferindu-ne,<br />
nu-1 aducem.
* vinzare.<br />
94 CARTA II<br />
CAP. VI.<br />
Bdtaia a tuturor Ellinilor la Troacla, $ rdzsipa a<br />
La anul mai denainte de Domnul Hs: 1194, I'm% de la Adam 4314,<br />
Ellinil evropéni, precum pomenim, de toate ciniile eke la oasté si<br />
de pre mare si de pre uscat trebuesc, gätind, Agamemnon cu toate<br />
ostile in vase intr5nd, au trecut la Asia, si la uscat esind, cu vrkjmasä<br />
nAval5 cetaté Troadei au incungiurat, si a o bate au inceput, si farä<br />
räzsuflu, prin vréme a zéce ani, multe rilzboae, si omorhri groznice,<br />
dintr'âmbe partile s'au facut, vartos batându-s6; si nici putérilor,<br />
nici vietii crutind : Elladenii pentru ca si paguba, si rusiné s5,-si<br />
rAscumpere, si cu al shu inca, si a altora sa. 'la; Tara Troadénii<br />
si dobAnda s5, nu dé, si al säu sA-si ferescä nerápit si nepadat.<br />
AO necontenit Tama si vara zéce ani, precum am zis, lupttindu-sa,,<br />
si cu fella de fern' de morti groznice omorânclu-s5,, si<br />
sAvarsindu-s5,, precum unit din istorici, si ales Dionisiodot zice,<br />
el inteacestä Wala dintr'amtaidoa5, pärtile ca la o sut . si einesprezéce<br />
sute de miT de oameni sa, fie perit; decl pAna' maT pre<br />
urm5, ElladeniT sau cu putéré armelor, saa precum vor alti istorici,<br />
cu viclesugul si vânzare lui Antenor si a lui Eneas, au<br />
ilzbit pre Troadéni, si au dobAndit cetaté; si intrând in lontru,<br />
pre chti au mai aflat vii, pre toti supt sabie i-au pus, nicl unuia<br />
crutind; Mil, numal pricinil a atAta r6utate Elénii, si lui Antenor,<br />
si lui Enias; pre caril 1-au slobozit, si li-au dat voe cu toata, casa<br />
si familiia lor, incAtro li va fi voia, fár 5. nici o bantuial5, sä se<br />
dud,. Pentru care lucru s'au crezut la ceI mai multi, precum cu<br />
a lor prodosie * si viclesug s'a s5, fill, fAcut cale nepriiatinilor, si<br />
s5, fie dobândit cetaté; macar c5, sint alti istorici mil de acest<br />
nume pre Antenor, si pe Enias vor s'a. curatasca,, zichnd, c5, Elladénii<br />
stiindu4 c6, aces-Le dinceputul sfatului, si a räzboiulul,<br />
totdéuna au fost sfatuind s6, nu sä apuce de galeav5,, ce s5. de<br />
pe Eleni bArbatului ei, si precum ph'n5, mai pre urmh Evropénii<br />
vor fi biruitori, si Troadénii cu Eléni, si cetaté si inphiltiia<br />
isi vor piarde, care s'au si tamplat. *i. pentru acest a lor ince-
CAP. VII. PROLEGOMENA 95<br />
leptesc sfat, §i intriagA socotélA, sl-T fie crutat, §i cu totul al lor,<br />
ce au avut, sA-T fie slobozit. Deci yeti a§d veri amintrild au fost,<br />
precum Iustin istoricul din istorie luT Trogos pomené§te, din<br />
tot némul bArbAtesc §i mueresc, §i din toatA varsta tinerescA §i<br />
bAtranescA, din Troadéni numaT ace§t1 doT Domn1 cu viTatA, §i<br />
eu toath familiTa lor au esit, §i in corAbii intrand spre Italie yetrelele<br />
au de§chis.<br />
CAP. VII.<br />
Pentru trécere lui Antenor qi a luf Enias la Italia, fi de<br />
steiptinirile lor acolo.<br />
Insthi, carte<br />
20. cap. I.<br />
Ace§tT do! pomeniti Domni Troadéni, vAslind spre Italie, An- Iustin acolos.<br />
tenor s'au abAtut in pArtile unde acmu Taste Ora Venetilanilor,<br />
§'au descAlecat ace tarA acolo, insA nu unde Taste acmu cetate<br />
Venetiii, CA adasta dupà mArturiTa luT Onufrie cu 429 de anT dupa<br />
Domnul Hs: s'au aruncat temeliile pre näsip §i pre NA, precum<br />
se véde stand §i phna astAzT. Tara Enias au abAtut spre Italia<br />
unde pré acélé vremT stApaniTa Latinul (de pre a cAruTa nume<br />
§i tara s'au chemat Latium, §i nArodul lui Latin), véde-sA cA acest<br />
Enias, nu cu putineT oamenT au fost e0t din rasipa TroadeT, de Rutin, Carte 43<br />
vreme ce scriu istoriciT, cA eind el din corabiT la uscat, Latinul Cap. 2'<br />
indatA T-au e§it cu oaste innainte, neprimindu-1 adecA O. Task §i<br />
sti intre pe pamantul la Enias Inca oasté card cu sine aye in<br />
$irag tocmind-o, de rAzboTu §i de batae sA sA apuce era gata:<br />
ce Latinul, vrând pentru ca O. sá in§tiintéze ce oamenT, §i de<br />
unde sint eT, intaT au poftit pre Eneas la voroavA, ce din dul-<br />
Cata §i frumseté voroaveT lui Enias, atata s'au domolit, §i s'au<br />
mierat Latinul, cat in data lepAdand armele, §i gandul inpotrivnic,<br />
fara de alte prepusuri la inparatie sotie l'au primit; §i inca pentru<br />
ca maT mare dragoste, §i plecare spre dansul sA aréte, §i pre<br />
flicA-sa Levania i-au dat, (pre care mai denainte o fusése logodit<br />
cu Turnus Domnul Rutulilor) i ginere fAcandu-1, l'au inpreunat<br />
cu singele sAu; TarA Turnus Domnul Rutulilor vAzind cA l'au<br />
micqurat Latinul, §i pe logodnica sa au dat-o dupa streinul acela
lustilb acoloo,<br />
.<br />
96 CARTE II<br />
Enias, de greu tulburandu-sa, pentru ca i acesta rusine sh-e1<br />
rAscumpere, i logodnica sh-e Ta, gatindu-sa cu oaste asupra<br />
amanduror s'au radicat; in care razbolu Enias biruitoriu esind,<br />
Turnus cu ai sal in batae au perit; ce i Latinul 'Inca in razbolu<br />
cazind, Enias precum a socrU sau asé a lul Turnus, i pamAntul<br />
i naroadele, singur decila au stapiinit.<br />
CAP. VIII.<br />
Aratd-sd stäkinird niamului lu Enias, pawl la nayterd ha Remus<br />
fi a lui Romulus, i ciudatei na0ere bor.<br />
Dupa izbanda asupra lui Turnus i cadere socru-sau lui Latin,<br />
Enias cu ai sai Troadeni, i cu eel de loc Latin! in stApAnire<br />
asezindu-sa, i spre alte niamurl de prin pregiur mana a-0 intinde<br />
au inceput: ce facand razboiu cu Mezentie Domnul Etrurilor,<br />
Enias la batae au perit, iar in locul lui ramaind Ascanie<br />
fiTul sau, pentru ca mai vartos urmele sh-e intemelaze, au zidit<br />
cetaté ce-i zicé Alba lunga, care au fost scaunul sämintiiT lui<br />
Enias, si cap tuturor cetatilor Italiii trei sute de an!: pana adeca<br />
s'au zidit Roma, si s'au mutat de acolo scaunul la Roma. AO<br />
Troadenil staphni ramaind in Latium, du pa multa vréme samânta<br />
lui Enias din fidor in floor, si din nepot in nepot, era urmatorl<br />
mostenitori stapanirii Latinilor, [Ana au vinit la anul mai denainte<br />
de Hs: 777: in ce vréme au fost ramas doi frac! la. sta,panire,<br />
Amilius mai mic, i Numitor mai mare; ce Amilius peste<br />
socotéla firil i dreptate limbilor, irate find mai mic, cu. sila<br />
singur numai au apucat scaunul stapaniriT: i vazind ca iratesitu<br />
Numitor alti fiCorT parte barbatesca nu aye, far& numai o<br />
Iata, pre care o chema Rea, au pus gand de tot sa stanga semintiia<br />
fratine-sau, si in urma deciia flOoriT lui sa rarnae mostenitoe<br />
singurr. ,Ce acésta cu alte ispite mai fara lege a isprasi neindraznind,<br />
au aflat mijloc ca acela, carile sa nu de prepus, si<br />
scandala in narod, i me in, chip de cinste si de Dumnazaire, au<br />
poroncit precum Rea, fata JuT Numitor, sa se sfintasca Boazii eel
CAP. IX. PROLEGOMENA 97<br />
zicé Vastalis, la capi06 A cariia, era obiceiu de puné fete fiCoare, carile<br />
nici de acolo puté sa mai iash,, nici sa O. mai marite Ii sa, cade,<br />
ce in toata viata in trace capi0e ramaind, pazia focur carele la<br />
oltarTul Boazii arde, ca nici odanaoara sa nu sa cumva starlet.<br />
Aé inteace capi0e pre nepoata-sa bagind, §i supt tare paza<br />
tiind-o dupa catava vreme s'au aflat ingrecata ; pentru acésta<br />
unii vor sà zica, precum din inpreunaré WA, lege sa, fie luat in<br />
pantice; Tara a1ii basna adaogand, vor sá zica, precum Mars<br />
Dumnazaul rezboaelor vazind strambataté, care sa face nemului<br />
lui Numitor, singur fiCoarii barbat, §i pruncilor, caril din transa<br />
era sä sa nasca, parinte au primit sa sa faca; §i intr'acesta chip<br />
Rea zamislind, sa fie nascut gemeni, carii s'au chernat Remus<br />
§i Romulus. Amilius intelegand pentru prasila Reil, §i de na0ere<br />
pruncilor, indata au poroncit de i-ati lepadat pe prunci intr'o<br />
Odure desa, acolo cu inceputul vietii §i sfar§itul tot de odata<br />
O. le fie: 'fart pre maica lor cu marl munci §i pedepse prin catava<br />
vrémé tiind-o, pant mai pre urma inteacele fara, milt legaturi,<br />
§i cazne s'au §i savarit, pre care mai apoi Romanii in numarul<br />
Dumnezeelor puind-o, ca until Dumnaztu i-au slujit.<br />
Aratd-sd cylard pruncilor i moarto lui Amilius.<br />
CAP. IX.<br />
Amilius tiindu-sa acmu, ca, pre pofta inimii sale au izbandit, Instill, carte 43.<br />
§i sal-nit-101a fratine-sau cu batranétele lul Numitor in veci va a- call' 2'<br />
pune, nici din oase uscate ca acelé sa ra'zsae ceva va mai fi nedejde,<br />
inst precum Justin voroava impodobe0e, furtuna de grije<br />
Romanilor purtancl, la locul unde gémenii prunci era lei:di:lap,<br />
o lupoaica au indreptat, cariia murindu-i tincii, titile de lapte ne<br />
avand cine sa le suga, i s'au fost inflat. Lupoaica dart &and peste<br />
prunci, sau pentru duréré titelor de lapte inflate, sau cu alta a<br />
Proniii taint, fire ce de jiganie lacoma §i inghititoare uTtandu §T,<br />
mamca §i maica cuconilor s'au %cut; adése la dan0i miargand si<br />
aplecandu4, titele IT storcé, i de durerile ce trage sit ote§iTa.<br />
Adéseia acolo la hrana cuconilor cercetand, un pastoriu a mo-<br />
7
98 CARTA II<br />
suluT lor, a luT Numitor, anume Favstus, carile cu turmele intr'<br />
acéle Warp inbla, I au luat sama; i luandusa pe urmile eT au<br />
aflat-o in desime, titele la gura pruncilor aplecand, i ca cum<br />
din sine nascutI ar fi hrAnindu-T. DecT phstorTul Favstus tragand<br />
prunciT de supt pantieile lupoaicaT, I-au luat la sine, si i-au tinut<br />
pAna.1-au crescut marl i intre pastori cu viat6. sälbaticA 1-au hränit.<br />
Asé Remus si Romulus a cui fidorT sA fie, si de cine nAscutT ne<br />
stiindu-sä, intre a1att1 pästorI lacuind, din zi in zi cu varsta puterile<br />
vetejiile 41 adaoge, si tote turmele de talharT si de alp' prAdatorT<br />
tare si neatinse le ptiziTa; Tara o data tam plandu-sa a vini neste tI harT<br />
sa prade oile luT Numitor, (rata amandoT lI-au sarit in protiva:<br />
ce Remus maT mult innainte pe tAlhari intirind, de sprejinéla<br />
fratine-siiu Minas i ne sprejinit fiind,cade in mana talharilor ; tathard<br />
socotind ca sä-s astupe faptele lor cele réle, dupa ce au prins<br />
pe Remus, l'au dus la Amilie zicand: precum acela Taste, carile<br />
adése oile luT Numitor a lovi si a le prada s'au fost obicTuit :<br />
si pre apäratorTul, carile pre altil ahasta a face braniTa, vinovat<br />
§i rau a fi vré sa--1 dovedésch. Amilius vrand adica sä facA voTa<br />
frätine-sau luT Numitor, pre nepotu sau ca pre un fur si talbarTu<br />
la dansul l'au trimis, zicandu-T s faca cu dansul cum iT va fi<br />
voTa. Numitor aducand pre thrfär in nainté sa, si cautandu-T tinerétélor<br />
i märimeT chipuluT, au inceput a-I lovi la inima sa nu<br />
cum-va fie vre-unul din nepotiI lul ceT lepadati; cad si la fata<br />
foarte s'au fost raducand cu dânsul, i intrebandu-I pentru varsta<br />
annilor, 'Inca s'au fost potrivind cu vrémé lepadariT lor. Asé Numitor<br />
stand in dointa gandulul si a lucruluT, Tata soséste i pastorTul<br />
Favstus aducand i pe Romulus cu sine, si spuindu-I toate<br />
din ceput, precum I-au aflat, i pe ce vróme, si de hrana lor<br />
intaTu de la lupoaTca, apoi de la dansul, si de toate de afir<br />
a par povestindu-T, s'au adeverit precum eT nepotiT luT, i fin'<br />
fétiT sale ReiT, sa fie. Dinteacel ces Numitor ceva's nepestind, cu<br />
nepotiT invitand pre pastorT si pre alaltT aT sal oameni, pentru<br />
ca i moarté fétiT, i inparätTa sal<br />
rascumpere, fara veste asupra<br />
luT Amilius s'au sculat, pre carile uciganclu-I nepotii, Tails au<br />
asezat pre mosul lor la inparatie.<br />
§i
CAP. X. PROLEGOMENA 99<br />
CAP. X.<br />
Aratd-sti temeliia Roma', i incepatura inpdreirii1 Romani lor.<br />
Remus si Romulus fratii, nevrand a sh arhta nemultamitori<br />
padurilor, carile I-au acoperit, si muntilor in carii au crescut, si<br />
pastorilor mil I au branit; aducand (precum scrie Iustin) mare<br />
sumh de oameni (de vróme ce indath si Senatul au asezat, carile<br />
era o suta de batrani, si I-au chemat parinti), si margand la lo- Rutin Carte 43<br />
cul, unde tiara I-au fost hränit, acolo temeliile inparatésii ceta-<br />
cilor au pus, mai denainte de viniró Domnului I-Is: cu 750 ani,<br />
'lard dup. rasipa Troadel cu 432 ani pre vrémile (And stäpaniia<br />
in Iudea Ioatham fidorul lui Osia; Tara duph ce s'au shvarsit cetate<br />
Romel, si s'au mutat scaunul de la Alba-lungh inteansä,<br />
indatii, si in scurta vrCrne multime de vonici s'au strans, chrora<br />
lipsindu-le femei, si vecinii fétile duph pastori all da nepriimincl,<br />
(chci de pre fratiT Remus si Romulus intre pastori crescuti find,<br />
tuturor oamenilor lor vecinii de prin pregiur pastori le zice),<br />
eT inch la praznic, unde fete sabinence, pentru privala gocurilor<br />
alergase, pre acéle fete a Sabinénilor au rapit, si si le-au luat f6mei;<br />
deciia de o data vecinii de prin pregiur, apoi Italia suppuind,<br />
mai apoi si a toata lum6 inparaciia a cerca au purees. AO<br />
darh find ijdaraniia si incephtura Romanilor dela Grecil Troadeni,<br />
si temeliia inpäratiii lor dela acei doi frati (de pe achrora<br />
nume si cetaté Roma s'au numit) find, de aciia cu cursul vremilor<br />
atata s'au marit, si peste toata lumé s'au latit, cat si mai<br />
nicl un unghiu a lumii n'au rams, carele sh nu fie dela dânsii<br />
suppus sau de armele si numele lor srt nu sä fie cutremurat:<br />
pentru a chrora minunate lucruri, si peste cuprinderé a socotCliT<br />
omenesti vitejii, pline sint scrisorile a scriitorilor a tuturor lirnbilor;<br />
si asés nici istoriia a sfintei Evanghelii, marimé si putéré<br />
lor au tacut, precum de oshbi dintr'alte locuri mai ales Sfântul<br />
Luca pomenéste, eh pre vrCiné nasterii Domnului si mantuitoriului<br />
lumii, inpafatind Avgust Chesari, trimis-au poronca in toga<br />
lumé, pentru ca sii sa Serie toath parte barbatesch, si sh sa stie<br />
Cap. 3.
100 CARTE II<br />
numarul barba;ilor in toata, lumé Romanilor: la care scrisoare<br />
mars'au §i maica fieoara cu fiTul sàu i a luT Dumnazau OrinteluT,<br />
in vréme dupa trup, §i maT denainte de vréme dupa fiinta.<br />
nascut, Tara nicT o data facut; pentru ca numele DomnuluT Is: Hs:<br />
in izvodul suppu§ilor.Romanilor sä sa scrie. Aé Dumnazau parintele<br />
pre Mud sau. unul näscut in trupul omenesc, intre supu§iT<br />
Romanilor a sä numara invoia§te, pentru ea pre aciTa Romani<br />
la vréme singuriT oranduitei sale socotéle §tiute §i hotarate, prin<br />
darul de adoara na§tere, §i prin credin0 cuvantuluT Evanghelii<br />
FiTu lui sau, de iznoava sa-T raznasca, §i precum o data dupa fire<br />
fiiI Ellinilor era, a§é dupa GrAie mai pre urrna fiiT EvangheliiT<br />
sa-T faca §i gTuguluT ffluluT säu, celui u§or sa-T suppue.<br />
CAP. XI.<br />
Dovedescusd c1 ce vor th zicd, cà Romani): nu sa tray, nic sint<br />
din niamul Ellinilor.<br />
Precum nesaVoasa fire poftiT omene§tT, de i de alte ale lumiT,<br />
carele bune §i fericite a sa chema s'au obicTuit, vre odata<br />
sä poate satura; insa pentru slava §i cinste tot diauna flamanda,<br />
§i nesatuld Taste: a§é §i ochiul zavistiiT, macar cä multe cu as-<br />
cuita sa vidére a tréce, §i ca cum nu li-ar vide a sa face poate,<br />
insa slava §i cinsté altuTa, cu otravita §i deochetoare privala sh<br />
nu-o atinga, §i a o deochTa sä nu sa sillasca, preste fire, i peste<br />
putinta IT Taste. De care lucru nicT cu diva Taste de O. afla vre<br />
uniT de ochTul zavistin purtaff, §i de ceT de aT sal i fire§ti pa-<br />
räsitT,<br />
caril vor sa zich, cä némul acesta a Romanilor, nu din<br />
EllinT sä fie, nicT rodul prirodul lor din Green' TroadenT sä Ii<br />
sa traga: ce diva? §i ce lucru nou Taste acesta? lard§ zicem, devréme<br />
ce i maT buiguiV, §i maT uluitT au fost, §i2sint altii de cat<br />
ace§té, cariT nu numai pre Romani varvarT a fi, §i visa lor, nu<br />
din cé ellinesca sa fie odraslit, cu ne§tersa frunte au tagaduit,<br />
ce Inca, §i pre singurT ElliniT din némurile lor céle varvare, sa<br />
pa, fie razletit, §i s. sa fie zämislit, a blojori nu s'au siit, precum
-<br />
CAP. XL PROLEGOMENA 101<br />
un Orbinus Raguzäu, ocara si ne cinstd numelui istoricesc, siléste<br />
sä aréte, si sä dovédésca, precum Machedonénii, Troadénii, si<br />
toate némurile ellinésti, mai toate, de osAbi de Athineni si de<br />
Elladéni din Bulgari, adecä din Varvarii de peste Volga, sä fie<br />
dela dânsiT incepAtura némuluT lor ducand. Iaste altul a tocma<br />
acestuia lunatec pre nume Maenburg, carile asud a. si aspurna, s6,<br />
zicA, precum limba ellinésd. Taste din limba sfezasca abätutä.<br />
Atata a6asta sä prinde, ca cum ar zice Tiganul cb, iaste pdrinte<br />
ludeului, §i precum limba aräpascA Taste din cé ghTurgiiascA scornit&<br />
Si altiT multi sint de acest féliu de plomädeti, cArora nici<br />
precum cuvânt sà fie gräit, eel ce lucrurile pre cum sint giudecá<br />
le pot zice, nici de räspuns vrédnici a fi, ii socotesc. Pentru care si<br />
noi inputita lor coväsalä, mai mult a amesteca Orasindu-ne, la cuvantul<br />
nostru ne intorcem. Inpotriva acelora darti. cariT cu ne<br />
socotit si ne mAsurat pas sa aruncä; si evghenia Romanilor din<br />
némul Ellinilor a fi, fär5, nici o stidire tagAduesc, putinéle si vanoase<br />
dovéde vom aduce; socotind a, si céle multe (c6, multe si<br />
mai fArA numar sint, de s'a va osteni cititoriul s5. caute in<br />
toath carte lui Dionisie Alicarnasevsc, unde numai la unul mil' si<br />
sute va afla) tot atata dovedesc, cat si ceste putine; precum si fiete la<br />
care giudecath, veil doi marturi adevärati, veil o suta" tot o oredint&<br />
si o effecatie* au, aid mai mult cr6ste adeverinta de cat * treceré.<br />
Taste Ta, macar multi macar putini ar fi aciia, caril o marturisesc.<br />
De unde si Sfânta Scriptur 5. in-MI.60e, c5, in gura a doT sau<br />
a trii marturi, va sta tot cuvantul.<br />
Marturul intaiu ne Taste data istoricilor vechi, din carii culegand<br />
Iustin scrie, precum fratii StipionT amandoT, African ul si Instin. Carte 31.<br />
Asiaticul, fiind oranduiti dela senat cu osti s5, marga la Syria in-<br />
potriva lui Antioh, au trecut la Ilion (acesta-i Troia), unde Romanii<br />
inpreunA cu Troadénii mari bucurie unii de altii ave<br />
spuindu-le Troadénii si povestindu-le, precurn Romanii sint srtmintiTa<br />
lor, si mosii strAmosii lor au fost esind de la Troada;<br />
RomaniT adastal marturisind, atata veselie, si a inimiii lor stiltare<br />
s'au fácut intre dansii, cat5, s5, face intre printi si intre fii, carii<br />
prin multä vréme departati si rdzletiti find, Tar* a li se inpreuna<br />
si a le sa vide, sg tampla. Asijderé TroadéniT invita pre<br />
Cap. 7 st 8.
102 CARTA 11<br />
Romani, i spre suppuneré Asia' ii indemna, zicandu-le: sä silésca<br />
sa o razscumpere, si din milnule altora sä o dezbatä, ca pre<br />
o movie care din ceput au fost a mosilor stramosilor sal. ApoT<br />
si lor chip de mângalare facândus, zieé: Ca nu de jaluit, cc de<br />
poftit au fost razsipa- TroadeT de vréme ce T-au fost Inca maT<br />
fericita sa sa nasca de adoaoara, adica prin izbandile flulor ii a<br />
Romanilor. Inteacestas chip si Romanil läcasurile si<br />
Troadénilor, ca a maT marilor saT, i besCricile i chipurile llumnazailor,<br />
cu o pofta i dragoste nesatioasa cerceta si le priviTa.<br />
Acésté dara in scurt din cdle lune, culege Iustin, carile pre ochlul<br />
eel zavistnic nu numaT sa-1 luminéze, ce inch' de va mai sta in<br />
inpietrir6 pizmeT sale, si a-I parjoli pot, si pré pot. Adoa marturie<br />
Taste singura carare i calé firiT, care invata pre fiTu graTul<br />
@i limba parintilor sal', Tara nu altora; care lucru de cat razele<br />
soarelui maT aTavé i mai chTar sä véde, ca limba césta, de asta-zI<br />
latinésca, odaneoaril au fost hirese ellinésca, i limba Ellinesca<br />
maica, Tara a Latinilor liicä sa cunoaste. Ce dupa, intraré<br />
lui Enias cu oamenii sal in tara Latinilor, cu cursul vrémilor<br />
fiica de la maicä cu multul s'au abatut, si cu amestecare. celor<br />
de loc zamintindu-sa, de la straluciré sa cé din nastere au cazut<br />
si s'au maT intunecat. Casa dara Ellinésca, precum am zis, cu<br />
cé de loc amistecata, framsét6 s-au schimosit; Tara cé de loc cu<br />
multul inpodobindu sa, i sui frumos s'au schizmit,<br />
gi<br />
a!<br />
si<br />
s'au ghizda'vit: atata precht asta-zi, dupti, ataté vitcl, Clete eine<br />
cunoasch pate, ca precum Taste maica, asé au esit i fiica ;<br />
intre toate limbile lumil, Ta tine stepena a doa dupa cé Elli-<br />
nésca; Tara, alalte toate dupa &Ansa. Pentru incredintala acestii<br />
socotele, in locul a o mie de marturT, pre unul numai vom aduce,<br />
pre Scaligher, carile cu marl i netede socotCle etymologhicestfi<br />
(adeca talcuitóre de cuvinte), arata i dovédéste, precum toate<br />
numerile, cuvintele i graiurile latinesti, ca niste crangi dintr'o<br />
trupina, i ca niste zmicéle dintr'o radacina, dintr'acé Ellinésca,<br />
razsar i s. despart: i orT ce insamneza vartutea cuvântuluT latinesc<br />
nu din sine, cc din eel Ellinesc insamneza ce insamnéza.*i nu<br />
numaT carile aé i acmu chTar Ellineste i nebetejit sa vorovasc<br />
ce i célé ce ases de tot abatute si stramutate s \Tad, i ca cum
CAP. XI. PROLEGOMENA 103<br />
nu Ellinésti, ce hirese lätinesti, celor putin1 inteacestd limbi<br />
primblati, O. par: in radAcina i lundul lor ellinéstT, i sint,<br />
de la eel cunoscAtori asé se giudeca: precum pentru pilda cinci<br />
sóse cuvinte aicé vom aduce, i de pre acéstd de altele gTudecata,<br />
a face cititoriuluT pre lesne va fi. Adeca: Osóg, Deus, Durnnazau,<br />
a caruia etymologhie eel mai invatati o fac asó: Oak, ltheos)<br />
sa zice, cad lul ceva nu-i lipseste, sau pentru cheT el toate tuturor<br />
d, sau sä talcuiaste de la graiul ,B.adcsoti, (theaté) adeca ca<br />
toate véde, i ochiului lui toate sint suppuse. Sau Yaras de la<br />
cuvantul Sios (deos) ce sä intelége frica, spaima; pentru cacT el<br />
Taste de temut, i de. spariTat; Tara de sa, va duce cuvantul latinese<br />
Deus, de la cel eolicesc (eh i cé eolicéschlimba, ellinésca<br />
Taste) Se6s carile sa scrie i Zsk, sa aduce de la graiul (Cam) ce<br />
va sä zica, traesc, chef Dumnazau numaT pururé traTaste. Al done'<br />
homo, om, vor eel mai curati Etimologhici, precum purcéde de la<br />
cuvantul Ellinesc OvAbc, (omos) adeca dobitoc insotiitoriu, sau intr'alt<br />
chip, de la: "Oltos (omos) de la cuvantul Otiotoc (omios) adeca aséméné,<br />
sau dd de unde s poata zice asémend, caci dupa asamanard<br />
luT Dumnazau Taste facut omul. Equus, Z7C7r0c, (cal) earile macar cit singur<br />
asamanaré cuvantuluT il arata din cel ellinese sh fie, insa mai<br />
alavé II talcuese sa fie purcegand de la cuvantul eNetv: adeca<br />
inblanzitoriu (carile sa poate inblanzi, si a sa invata) sau de la<br />
cuvantul Ox6m ca cum ar zice gxous de la cuvantul Ozho, trag,<br />
cad trage. Sau de la Oxium sail', salt, cad Taste dobitoc saritoriu<br />
si guatorTu. Asé domus de la SaiLos, (cash') de la cuvântul S6p,<br />
(demo) zidesc, tac salas. Asé aqua iSS(up (apa) macar eh' mult deosAbit<br />
nume, i de la cel grecesc departe a fi se véde, insa purcede<br />
iaras de la cuvantul OiTco adica béu, cacT apa Taste de baut;<br />
sau de la cuvântul Ige. Asé ego &yd.) (eu), as6 dico (zic) carile<br />
purcéde de la graTul ellinesc Se6coi sau Se Cxvotit, adeca arat, dez<br />
valesc; -caci a zice, nu Taste alta thra numal gandul a descoperi,<br />
si<br />
ascunsul inimii, altuTa a arata; as6 cognosco, cunosc, de la cel<br />
ellinesc ityWax(o; asé maneo, man, de la cel ellinesc (Lbw, asé<br />
manica, mâneca, vavbttov. Pectus irextós sau de la =TO; (piept),<br />
oculus (ochiu) sit cetéste la Esyhie Oxxos, carile purcdde de la<br />
cuvantul Ovg cuprinzAtoriu, cacT videré Taste mai cuprinzatoare
Scaliglier,Thoma<br />
desaera quereus,<br />
Brun !Wins, Iohan<br />
Borres, Erodian,<br />
Martin Vossins,<br />
i prod.<br />
104 CARTE II<br />
a lucrurilor, deck toate alalte simtiri. i ce mai mult pe cititorTul<br />
nostru aids sä trudim, carile de va pofti mai de plin, §i<br />
va vré pentru a6asta sa sh adeverésa, 'fa poftim lexicoanele etymologhilor*<br />
in mank in carile bini§or, i pre amitnuntul cereal-id<br />
pareni-s'a, Ca dupa socotéla unora mai mult de o sutà §i unsprezace<br />
cuvinte hireqe laline§ti, in toga limba latinésca nu va<br />
puté afla.<br />
CAP. XII.<br />
Aratd-s6 pre scurt, precum nsiamul Noldovenilor, Munténilor, ArdeMnilor,<br />
(carii ca MO! cu un name de afte Rom'an sei chiamd) 0' fie din rodul<br />
sdu 1iirif1 Romani, ft precum Dachia an fost descellecatà de Tra !an<br />
inparat cu ceteiténi, qi slujitori RomanY.<br />
Ace§te dara mai sus pomeniti, §i in toatä lumé cu nume nemuritoriu<br />
vestiti Romani, nepotii adeca §i strAnepotil Ellinilor Troaden!,<br />
sint mo§ii strämo§ii no§tri a Moldovénilor, Munténilor,<br />
Ardelénilor, §i a tuturor off unde sä aflä a Romanilor, precum<br />
§i singur numele cel de mo§ie ne arata' (Romani chemandu-ne)<br />
§i limba cé parintascâ (care din Româniasc5, sau látinescá Taste)<br />
nebiruit martur ni Taste. Ace0é (Tar54 zic) Romani, dupa zidire<br />
cetätii Rome!, §i intemelaré inparAtiii el, din mo§tenitor in mo-<br />
§tenitorTu, atâta s'au marit, s'au innaltat, s'au intärit, §i s'au látit;<br />
cat ca cu un cuviint sä zicem, cetate Rome! s'au numit in-<br />
paratesa cetätilor, Tara Romani! stApaniT<br />
§i biruitorii lumii. AC<br />
némul acesta, in toate prtrtile sporind, §i precum cu dreptatC,<br />
a§C cu armele patrunzind, (caci §i armele, §i räzboaele au pravila<br />
§i dreptaté sa), prin vréme 857 an!, Ora la vr6mile marelui<br />
Traian inparat, §i dupä ansul multi vCci tot innainte au ph§it, §i au<br />
crescut. Dec! in vrémé lui Traian cu harniciia §i vrédniciia lui<br />
suppus-au §i pe vrAjmn §i vitéz nemul Dachilor, carii tine locurilor<br />
acéstC, unde acmu Taste Ora noastra a Moldovei, a Muntenilor,<br />
§i Ardélului (precum curat la capul pentru hotarul Dachiii<br />
s'ati arätat). Dupà narocita biruinta lui Traian asupra Dachilor,
CAP. XII. PROLEGOMENA 105<br />
§i dupA peiré DomnuluT lor Decheval, §i razsipa a tot närodul<br />
acela, §tiind acmu prin lungA ispitA, precum némul Dachilor Taste<br />
o limbA vrAjma§A §i nea§ezatk §i el Inca avand in socotélA sä<br />
trécA cu o§tilo la Asia asupra Parthilor (care ném pré atuncé<br />
inpArAtiTa Persilor supusése, §i maT tarT de cat totT a fi sA soeolith.),<br />
deci ca pentru lucrurile Romanilor clespre a6asta parte<br />
fArA grija, i hotarAle inpArAtiii bine pAzite sA lase, au ales ca<br />
pre DachT §i pre catT rAmAsese, de tot sA-1' rAdice, §i in toatA<br />
Dachia cetatT fAcand, §i céle slabe intArind cu slujitori sä le intArTascA,<br />
§i cu orA§én1 Romani sA le sAIA§lulascA; cAcT Dacha' nu<br />
numai cad multà stricacTune §i pradA in hotarAle inpArAtiiT peste<br />
sama face; ce 'Inca la atata stramptoare inpArAtiTa adusése, cat<br />
§i dare de bani oranduitA pre an le da, pentru ca in pace sä<br />
tie cu darul pre eel ce nu-T puté sprejini cu armele. Care lucru<br />
nu putinA necinste, ce Inca mare ru§ine slaveT numeluT Romanesc<br />
aclucé. A§ijderé socotind cA dupà depArtaré luT la Asia, rAm4ita<br />
Dachilor sA nu sA cum-va agiungA cu altI varvarT de prin pre-<br />
Our, §i. iarA§ ca pulul §érpeluT, capul rAdicand, obicTuitele lor, §i<br />
veninoase muraturT in trupul inparatiii Romanilor, sA infiga.<br />
Cu ahasta socotélA Traian inparat, dupA biruintA, in anul de la<br />
domnul I-Is : 106. (precum din Csifilin, §i din Dion insamnéza<br />
Petavie §i Calviz) cu mare pohfala la Roma intorcandu-sA, Inca<br />
cu mal mare cinste l'au priimit Sinatul, cA nu numaT triumf T-au<br />
Mout, ce Inc& §i stalp innalt §i minunat I-au rAdicat in locul<br />
carele §i astAzT sh cheamA tArgul luT TraTan, in mijlocul Ronad. XIIIIin in TraIan.<br />
Atuncé toate némurile varvare§tT, pAn'A la singurA India, de biruinta<br />
ce purtase asupra Dachilor, soli de inchinAcIune §i de<br />
plecAcTune au trimis. DupA acCst6 din toate stepenele §i cinurile<br />
Romanilor, adecA din boTarl, din orA§énT §i din toate cétele slujitore§ti,<br />
multime de oameni alergand, cu case, cu femeT, cu co.<br />
piT cu tot, in Dachia T-au mutat ; §i prin toate locurile el, T-au<br />
a§ezat, §i cu dan§iT locurile, cetAtile §i trecatorile céle despre<br />
parte 'Maribor mai de§chis'a, au intarit, §i IT-au strAjuit. De<br />
osabI de aCasta, pentru ca coloniTa (a0 zicé Romani! sala§luirelor,<br />
sau sloboziilor noaa) de dansul intemeTatA (adicA lAcuitoriT Romani<br />
in Dachia) maT fara grije §i mai cu odihnA sA poatA pe-
*slohozonio.<br />
106 CARTE II<br />
trdce, din hotartile Panoniii (a6asta-i tam unguréscA cé mare)<br />
pang in apa Donului, anu lucru de minune sApand, pre TA.tarii<br />
acelora pärT, i pre cel ce in Cram lAcula, ca'ntr'un ocol i-au inchis.<br />
Pentru care santu in Gheografia noastra, care pentru Moldova<br />
am fAcut, s'au pomenit mai pre larg, i precurn pre Romanii<br />
cel din Dachia, asé hotarale inpArAtiii despre aCastä parte<br />
in bung paza, i odihng li-au asezat. De aicé darg, i dintr'aceste<br />
Romani s'au inceput nCrnul nostru a Romani lor. i Tralan marele<br />
inp&rat Taste saditoriul i rAsAditoriul nostru. Romanii sint buclumil<br />
viii Dachiii noastre, i noi vlgstarile bor. De atunce Ong,<br />
acmu, pentr'atate clAtiri, i muthri de vremi, ne sttirpitT,<br />
ne dezrädAcinati inverzind, i clreptg, i ade(vg)ratg, road& do<br />
slava, si cinsté, i vitejila RomaniascA. Stiu ch cu greu Taste a sa<br />
mistui vechiul cuvant carele zice: aft gura care singura pre<br />
sine sA laudg pute. Asé Taste adevarat; insa i adevgrul graind<br />
nime nu s'au rusinat. Ca de va socoti cititoriul nostru, insA cu<br />
socoteig cumpanitg, afla-va in Romanii acesté, ce nu va put6<br />
afla la multe alte némuri, si in miol Domniile lor chivernisele,<br />
si<br />
cumpAtAri, cu multul mai istéte, si mai nervoasa de cat la<br />
marl Can', si InpriT, precum videm, cä zmeul cu septe capete<br />
Turoul ce inparacii, ce Craii, i ce Domnil n'au suppus ; asé<br />
cat Mei urma nu li sâ cunoaste ca doar au fost vre o data slobode,<br />
nu cum stapanitoare. Precum Taste inparatila Tarigradului,<br />
(sg nu pomenim céle ne numgrate in Asia) GrOa, Machedonia,<br />
Peloponisul, i toate ostroavele mann' medeterranii (putine dintr'<br />
acCsté deosgbind), cralia Bulgarilor, a Sirbilor, i pang alaltaeri,<br />
si<br />
6<br />
crgiia Ungurilor, (care lul Leopold Chesariul, i urmätorilor<br />
lui, vécnice jirtve sä facg Taste datoare); pre aceste zic, marl si<br />
puternice stapanirl, asé li-au suppus, asa li-au domolit, cat precum<br />
am zis, nici samn au rAmas, carele sA poatA fi dovada ceil<br />
de demult a lor puteri i eleftirie: * iarg acéste a noastre doaa<br />
sari, cu agiutoriul lui DumnAzAu, macar eh suppuse, i ascultgtoare<br />
sint tiranil Turcesti; insa nici stapanire, nici slobozenila gos<br />
s-au lasat, ce dupa multe singeroase i românesti räzboae cu TAtaral,<br />
cu Cazacii. cu Unguril, cu Léil, si mai apoi i cu vrAjmasii I upi<br />
Turcii, i cu ce de o fire cu dansii Tataral, nici o data piéorul<br />
11
CAP. XII. PROLEGOMENA 107<br />
din hotarale sale afara, nu §-au scos; cc infipti, §i nezmulti au<br />
ramas, precum §i ale lor, §i ale noastre hronologhii aiavó rnar<br />
turisesc; §i singur lucrul martur viu, §i de tata Taste. a de §i<br />
groazeT lumii, inparatiii Turou luT, bani a da obligate sint, insa<br />
beséricile, lége, giudecatile, obicéele, nesmentite, §i nebetejite,<br />
§i li-au phzit. Copiii RomAnilor, záéuiala paghnilor a fi, (precum<br />
alte suppuse craii pat), n'au suferit. Mekcit turcese a sä zidi,<br />
sau besérica, in giamie a sa preface, "Jana la vrémile noastre<br />
n'am vazut, §i ceTa ce Taste mai mare sämnul vredniciii §i sloboziii:<br />
putéré monarbicésca nici cum puternicii Monarhil turce§ti<br />
pana astazi nu §-au plecat-o, ce precum din ceput au avut-o sta.-<br />
Ani)torii locurilor acestora, tot a§6 o au, §i o tin: inteachrora mana<br />
sta viata §i moarté suppu§ilor sai. U-na numai nesätioasä lacomia<br />
pagtmésca a ispravi au putut, §i acésta nu indata, ce dupa multe<br />
vremi; ca find staptinirile acesté de mo§ie §i clironomitoare, acmu<br />
alegeré Domnului, mai mult sta in voia tiranului cleat intr'a lacuitorilor.<br />
Ce qi a6asta n-ar fi fost, de nu s'ar fi inpanat sigiata cu<br />
pénele vulturului, carele o indreptiaza §i ucide Tara, pre hultur<br />
Aicé §tim ca. in multe ginduri am bagat pre cititoriul nostru,<br />
&del precum pentru Evgheniia, némului românesc, a§é pentru<br />
nedezrupta continuatia lui, oare ce §i cu lauda, atingAnd, cate-va<br />
am zis, §i la acésté la toate nici o marturie, sau din cei vechi, sau<br />
din cei no! istorici, pentru aderinta ziselor noastre n'am adus. Masta<br />
sa §tie, ca in nedejdé rábarii lui am facut-o : socotind, ca cate-va<br />
märturii in cartile trecute, la aelasta adeverind, am pomenit; apoi<br />
puind socotéla ca in parte Hronicului ce urmaza, vom sa incépem<br />
cu chti-va ani mai denainte luT Traian inparat, adeca, de<br />
pe vremile cand s'au inceput rèsboaele intre Romani, §i intre<br />
Dachi, §i a§é viind cursul hronicului la vremile lui Traian,<br />
atunce la locul sail sa, aducem §i marturiile din istoricii, carii<br />
au scris pe vremile acélé, cad r§é ni s'au parut ca mai ne tubburata,<br />
§i mai cu bunä orânduiala va merge povCste istorii, Tara,<br />
de s'au facut §i s'au gre§it ceva peste a§teptaré, §i pofta cititoriului,<br />
poltim indreptaré §i ertare.
CARTE A TRITA<br />
Car6 arati mirtnriile scriitorilor, cirnia cum i s'au pfirut, §i<br />
cum an scris pentru nlamul Românilor in Dachiia licuitori. A§ijderé<br />
si dovedesc unii scriltorI, carii de nume Vlahiii din piir6re,<br />
iari nu dupi adevir an scris, §i mai vârtos basna unui Misailz<br />
§i<br />
a nnui Simion si desviilé§te. A§ijderê din potrivi si dove-<br />
de0e, precnm Ronfinil ce§ti de astizI in Dachiia slut tot aceiia<br />
Romani', pre calif ITipie Tralan I-au adus atuna.<br />
CAPUL I.<br />
Aducu-scl innaintc socotélele scriitorilor pentru nIanaul Romanilor<br />
din Dachia.<br />
De vréme ce (omenite cititorTule) voroava noasträ au vinit<br />
spre acéTa parte, in care sintem maT ( u<br />
dklins sä arätäm, de<br />
undo, §i din eine au purees tot némul Romhnesc, sau precum<br />
istoriciT, cu cel mai proaspAt nume IT zic Valahicesc; intaia, data<br />
ne trebuTa§te a ne aduce amente céla ce kuruisern in prevorovire,<br />
adeca scriind noT pentru lucrurile PatriiT, cu totului tot de la noT<br />
st ne despartim, §i de toatä a sufletuluT pátimire, care verT din<br />
ura, verT din dragoste a e§i Taste obicTuitä, de la noT radicand, cu
110 CARTE In<br />
curata, inima, §i cu adevarata credinta (precum adevaratului istoric<br />
sä cuvine) i dupä a luT Platon porunca nu nurnai noaa, ce i priatinilor<br />
iubitorilor de adevar, i moiiT duptt putintele noastre<br />
sa, slujim. insa pentru ca nici clevetei pricina, sä dam, nici imaciune<br />
necuratita i. nestiarsä sä läsam, pus'am in socotelä, ca de<br />
lucrurile mosieT dela singuri noi, macar un cuvintel sa nu<br />
izvodim, ce toate a le altora, cat lunga ostenéla noastra a le<br />
gasi am putut, precum la lucurile sale sint ase intregi, nemutate<br />
si neschimbate, innainte privélii sa le punem, carii pentru<br />
némul Romanesc (carele si al nostru Taste) veri in potriva, ceva,<br />
verT dupa placeré adeverintii ar fi zis, cu o inimä, i cu un suflet<br />
sa le auzim, sa le suferim, i A' le marturisim. in toata dara<br />
multime celor vechi si noi scriitori, c'ati pentru némul Romanesc<br />
ate cevas insämnat, ni au lasat, cinci féliuri de socotele sit fie<br />
avut am insamnat, pre carile noT aicé &Ate una, cate una de<br />
fata aducan(du)-le, in ce mai depre urma ce mai adevarata i cé<br />
de la scriitorii eel mai de frunte si mai de credinta, i cu socotéla<br />
de obste primita, i intarita socotéla, din fundul intunericului<br />
uitaril la lumina pomenirii, precum nedejduim o vom scoate.<br />
1. Ce din thiu socotela Taste, acelora, cariT vor sa zica ea Romanii,<br />
macar ca de laItalila sit sa, fie tragand; insa cu multe vrémi<br />
mai innainte de Ulpie Traian, cu Flac Hatmanul pe locurile Dachili<br />
sa fie vinit, i depe numele lui Vlahi mai pre urma sa sa<br />
fie chemat.<br />
2. Adoa socotela Taste acelora, carii zic i priimesc precum Romama<br />
de la Italia, si din semintiTa Romanilor sa fie; insa cand,<br />
si in ce chip sa, fie agiuns pre aces-Le locuri, si in Dachiia sa sa<br />
fie asezat precum nu pot sti, aiave marturisesc.<br />
3. A triia socotéla Taste acelora cariT ases de tot tagaduesc,<br />
precum némul Romanilor sa fie de la Italiia: ce vor sa zica, cit<br />
VarvariT Dachii, caril dupa ce T-au suppus RomaniT, ramaind<br />
supt stapanire lor, sill fie amistecat limba cu ce latinésca, i némul<br />
lor cu cel italienésc, i dinteaceste sa sa fie tragand Romanii<br />
de semintie.<br />
4. A patra parere Taste acelora, carii buiguesc, precum nemul<br />
romanesc nici de la Flac, nici de la Traian sa fie adus in Da-<br />
.
CAP. II. PROLEGOMENA 111<br />
chia, ce cu multe vacurT dupa acésté de la Italie in Transilvanila,<br />
(care este Ardélul), apoi de acolo Inca maT tarzau, sh fie esit si<br />
sa fie deschlecat inteamandoaa Valahiile, adeca in Moldova si in<br />
-ara muntendsca.<br />
5. A cincéle si c6 mai de temeiu socotOla Taste acelora, carii<br />
adeveresc, ca, RomaniT din Dachiia, si tot némul lor orl unde<br />
sä afla, sa, fie adevarat Romani, pre cariT Ulpie TraTan de la Roma<br />
si din toata Dania aducandu-T, 1-au asezat prin toga. Dachia, si<br />
Inca si in Misia, si aceiTas Romani sa fie lacuit necurmat intiansa,<br />
precum si pana astazi lacuesc.<br />
Adasta dara mai de pre urma socotela, puind noT nevointa in<br />
tot chipul de tot prepusul sa o mantuim, si luminii sale cel<br />
hirese sa o dam, socotit-am mal pre urma altora sa, o cercam,<br />
si asd dinceputul asezamantului eT povdste apucand, din inparat<br />
in inpärat, si din vréme in vreme dupa oranduTala hronologhi-<br />
Casa marturiile, a tuturor (carii pentru lucrurile in vremi tamplate<br />
au scris) curate si ne captusite sa le aducem.<br />
CAPUL II.<br />
Pentru cu napaste numele, pentru carile zic unii cd Dachia<br />
mai pre urind sa set fie chemat Flachia.<br />
Mare si oarba. napaste Taste DachiiT, numele FlachiiT, card ca<br />
o muTare, a cariTa barbat Taste nestiut, sau nicT cum neavandu-I,<br />
din inpreunaré fara loge zamisleste, si apoT de descoperirea pacatuluT<br />
rusinandu.sa, si de frica razsplatiriT giudecatil cuprinzindu-sa;<br />
sau cu erbT otravite, sau cu alt mijloc, toata a vietiT sale<br />
primejdie primind, toate chinurile a nasteriT cu de sila, si fara<br />
vrOme sufferind, si Inca si lapta a indoituluT pacat in sama nebagand,<br />
in lontrul manunteilor sale, pana Inca a nu vidd lumina<br />
nevinovatul prune, de lumina, si de via0 a-I desparti sildste ;<br />
Tara de multe orl Pronia DumnazaTasca toate relele el nevointe<br />
baqocurind, si in zadar cheltuite aratandu-le, de si4e1e si veninurile<br />
maica-sa intreg il pazéste, si cu viaVa nebetejitä, la lu-
112 CARTE III<br />
minà, si la arAtaré altor muritorT, cu mare ocara i rusiné furatelor,<br />
si spurcatelor dragoste, 11 scoate. Pre caréle réoa i vrajmase<br />
singeluT sau maicA, din datoriia firiT cu bratele s5,-1 incAlzascA, si<br />
cu titele sA-1 apiece, legat i oranduitA find; in potriva firil si<br />
a dragostiT pArintesti; cu desfArnath porniré i nedumnAzAire, in<br />
unghiurile ulitilor, sau intrante locuri de privala trechtorilor depArtate,<br />
i tAinuite viata, precurn sA zice, in dinti tiindu-sT, precum<br />
din pantice, as6 din bratA 11 aruncA si-1 ll'apadA. DeciTa aciias nespusA<br />
a Proniii dumnAzAesti oranduTalA i nenumAratA milA si<br />
miloserdie &grä cine va din trecAtorT II descopere i.1 aratA: pre<br />
carde streinul luandu-1, macar cA sau in casa sa, sau in orfanothrofia<br />
de obste ii crutA, ii hrAneste, 11 créste, si in numArul<br />
vietuitorilor puindu-1, la ceT multi orAsenT aT sAT II adaoge; insl<br />
nAscutul a necunoscutT parinti find, nothos, adecA nu copil, ce<br />
côpil (si cu ertaré cuvantului maT chTar sä zic) fi6or de curvA<br />
sA numéste si Taste. Intr'acesta chip si numele acesta a Flachii<br />
cercandu-1, ii aflAm sA fie: de vréme ce din istoriciT eel vechi<br />
nicT unul unde-va i cand-va sA-1 fie nAscut i fAcut nu aflAm,<br />
nicT fil'ul adevAratei maid ! si a curatel adeverinte istoricesti sa<br />
fie, sA poate dovedi. CA pentru adasta catà au fost i iaste osir_<br />
dia i nevointa noastrA, i ases maT din copilArie Ora acmu, mai<br />
la batrAnete, tot in rAsturnaré i cercaré precum a celor vechi,<br />
me a cestor maT noT istoriT i scrisori (cand vrémé i mana ni au<br />
dat) nepArAsit ni-am nevoit, pentru ca sA putem afla pre cel hires,<br />
si dupA lége acestui lephdat i necunoscut nAscut, nascAtorTu.<br />
Ce precat in putintele noastre au fost, macar cA pre cel de lege<br />
pArinte si maicA a-T afla n'am putut, (cad ce nu Taste nu sh poate<br />
afla) insA pre ceT MIA lege parintT, pre cat ni sa pare si aflatu-I-am<br />
si<br />
dovediT-vom, i fArA certarC, a ocArateT lor necinste, de la dreptul<br />
gudecatorTu, i cititorTul nostru sa' nu scape, tare n'edèjduim.<br />
CAPUL III.<br />
Aratd-sci suppus gi seornit numele Flachiii, de la eine s'au neiseut.<br />
Din toate a-tele a tuturor istoricilor, si din cariT pana acmu<br />
la mama noastra au vinit, nici la unul, precum am zis, pomenirC
CAP. III. PROLEGOMENA 113<br />
innoiriT, si schimbarii numelui Dachiii in Flachia, a vidé nuni<br />
s'au tamplat, fAra numai la doi de eel denafara, si la unul din casa.<br />
Din eel denafara unul Taste Enias Sylvius, carile intal, i singur Taste<br />
cela ce va s5, zica ea, numele Dachiii, de pe un Hatm an a Ramului cc<br />
l'au chemat Flaccus, sa &A fie schimbat in Flachia; Iara mai pre urrna.<br />
din Flachia sa sa fie mai primenit in Valahia, adeca mutandu-s1 slova<br />
F : in V: si K: in H: asijdere dupa slova F: mai adAogand un a.<br />
Pe acest Enias Sylvius sa véde sa fie crezut i urmat saracul<br />
Uréche vornicul, si la Predosloviia hronicului san zice si el, ca<br />
a Vlahilor nurne sa sa fie luat depe acel IIatman. Al triilé Taste<br />
un Ian Zamoschie Dail, pre acesta dara Zamoschie noi la mana,<br />
neavandu-I, cu multä nevointa cercandu-I la Lecsicoanele istoriograficesti,<br />
mai pre urma i-am dat de nume in dic4ionarTu1 lui<br />
Moreri, pentru carele videm pe Neculai Costin Logofatul pomenind,<br />
precum orb navaléste i sa aréte sileste, precum nemul<br />
nostru a Romanilor, nu din Romani sa sa fie tragand ; ce trecand<br />
elite odath ostile Romanilor peste t5ra1e noastre, i une-<br />
orT i<br />
ernand intrInsAle, o sauna de acei varvarT Dachi, s5, fie<br />
apucat oare-ce din linba Romanilor, adec5, din latinéscA, i asé<br />
linba lor sa sa fie amestecat cu ce latinesca. Ce cat Taste pentru<br />
acest Zamoschie, putina grije purtam de mana si de condeiul<br />
luT, de vréme ce i in numarul istoricilor pOn Taste cunoscut,<br />
de care lucru precum singur canta, ase singur goaca, Tara pre<br />
alp la flora i dantul sau nicT au tras, nici a trage poate, !Ira<br />
numaT Taras pre unil din LésiT sai, a cArora numere in nainte<br />
sa vor ivi: pentru aceia nici zisa luT a o maT destrama, ne vom<br />
pierde vrémé, nici de raspuns vrédnic 11 socotim; precum, i alciT<br />
cu miT de parti mai cunoscafori si mai giudecAtori de cat noi,<br />
in randul invaçi1or sau istoricilor nu l'au cunoscut ; Tara clq l'au<br />
cunoscut eine Taste, insa cinsté numelui de istoric avthentic* sag'<br />
dé, nu videm; iar5, Rornanii precum Romani au fost i sint<br />
cursul istoriii va arata. LunecArii lui Uréche pre Tesne 'I<br />
Taste<br />
scularé, si a greseliT indatal i indreptaré, de yr-erne ce el nu<br />
Taste cel dintai ibovnicul giupaneseT, pentru care pilda istoriii<br />
minciunoasa am aclus ; ce al doilé: nici el Taste zamislitorTul, sau<br />
pricina scornitoare a numelui Flachaii, ce precutn prostiii i s'au<br />
* IzvoditOrlul<br />
crezot.
114 OARTk Itt<br />
tamplat, din eel scornitori a auzi, sau poate si a citi (caci de<br />
slovele lAtinesti lipsit sa fie fost nu st, arata) asé au si insamnat;<br />
dupt, acel Enias Silvius urmand, si aóasta povéste adevarata<br />
istorie a fi socotind, la altii si mai vrednici de aredinta a mai<br />
cerca, si din rnarturii-le altora lucrul a dovedi s'au lenevit, sau<br />
tulburate vrémile lui mana nu I-au dat (cAce Uréche au trait,<br />
F,4 au scris pre vrémile lui Aron Voda Tiranul, intr'a &drub, domnie<br />
sfarsitul Istorii sale face) si asé din amagiala, cu gresala pentru<br />
mosiia i némul sAu, célé ce nici cum nu sint, nici au fost, au<br />
scris. Ce acmu noi pre Uréche in rapaosul sau lasiad, la cel<br />
mai vârtos inpotrivnic, simcéoa condeitilui sa intoarcem.<br />
CAPUL IV.<br />
Pentru Eneas Sylvius, eine au fost, i de grqita socotiala mT pentru<br />
numele Flachia.<br />
Gre si nu pre lesne de clatit piatra, a luT Eneas socotéla sa<br />
fie, catra cititoriul nostru, cu deschis piept marturisim (ca cinst6<br />
si laudat nuinele cui-va, cu cat de de putina imatoare stropire cineva<br />
a o path., sau a sa sili a o ima, Taste lucrul aceluia, carile nici<br />
a sa cinste au ounoscut, nice de cé mai scarnava, si mai grozava<br />
hula, i ocara a st, feri, s'au invittat). Marturisim ca acest<br />
Eneas Silvie nu numai in multe istorii sa sa fie primblat ; nu<br />
numal pentru multe i marl lucruri sa fie scris; nu numal precum<br />
in toate invataturile deplin sa fie fost; ce Inca rar pre vremile<br />
sale inteacestó sie potrivnic, si de asemenó sa fie avut: ci<br />
ase<br />
din vrednicii in vrednicil, si din cinste in cinste, maT in toate<br />
zile pasind, nu numai cat nume de invAtat, de istet, si de harnic<br />
de la ai sai, si de la streini s-au agonisit, ce inca cu acésté<br />
mijloce si in Gurte si in besericA, Mare socotindu-sa, prin stepenele<br />
de Episcop si de Cardinal, pant la cel mai de sus a Papa'<br />
scaun s'au suit; si corona besériciT Apusului au purtat; insa cu greu<br />
si<br />
ases peste putinta Taste,. in céle omenesti cine-va tavalindu-sa,<br />
ceva omenéste sit nu patt: si in cat de ascutita, i vanoast socotiala-s
CAP IV. PROLEGOMENA 115<br />
ceva§ tamp, §i slabanog sii nu amestece. Precum §i acestui laudat<br />
barbat sa-i sa fie tamplat, cu noi (ca, sa nu dé Dumnazau cu condeiul<br />
nostru tragatori de cinsté altuia sä ne aratam), ce altii<br />
cu multul mai taxi, §i mai denainte de cat multi marturisesc:<br />
carii viaAa, faptele, §i scrisorile acestui laudat barbat au scris,<br />
din carii intai au scris viiata lui Iacov Filip de la Bergaman in<br />
pliniré hronicilor. Trithemie in Carte pentru scriitorii beserice§ti,<br />
§i Cardinalul Belarmin, §i Joan Antonie de la Campania, §i altii,<br />
den carii pre scurt de viata §i de invatatura lui, pentru voia<br />
Cititoriului sä aducem, ne vom osteni. Eneas Sylvie (zic), ce l'au<br />
poreclit din familie Piccolomini la anul de la mantuitorTul lumil:<br />
1405: Octombrie 18: s'au näscut in ora§ul Sinénilor, pre care<br />
ora§ mai pre urma dupa ce au statut Papa, §i s'au numit Pius,<br />
de pre numele sau l'au numit Pienta. Maica sa Victoria, mai denainte<br />
pana a nu-I na§te, prin vis au vkut, precum au nascut<br />
prune cu corona in cap. Fiind de 26: anT, au fost säcretariu la<br />
Cardinalul Dominic Capranic. Dupa acéia, Iara§ intr'acea slujba,<br />
§i intr'altele mai inainte au fost la Cardinalul Albergoti, §i in<br />
multe scuff in multe parti cu lauda trimis, §i cu mai mare lauda<br />
au fost intors; insa intre acésté osteninta nu parasiia cate oarece<br />
a scrie, §i cate o carte in luine a da. in saborul de la Bazilia<br />
fi ind Referindar Cantilariului, _despre parté sinodului, mult au<br />
scris mic§urancl cinsté §i putéré Papa. Dupa sabor au statut<br />
Secretariu a Papei lui Felix al cincele, de la carele in cate-va<br />
solii au fost trimis. Papa Evghenie al patrule, carile macar ca<br />
cu scrisorile lui mult i§1 simtise cinsté betejita, insa pentru multa<br />
invatatura lui, toate läsincl, in mare dragoste l'au avut. Papa<br />
Nicolai al cincilé, la scaunul Episcopiii l'au suit, §i vestitoriu<br />
apostolicesc In Bohemia, Ungaria §i in Silezia l'au trimis. Oratie<br />
cu minunata dulóata, de voroava, cu invatatura Papei lui NicolaT<br />
au scris, pentru ca sa invitéze cre§tinataté asupra Turcilor: care<br />
precum in inimile tuturor phtrunsése, marl lucrurT ar II ispravit,<br />
de nu s'ar fi tamplat nea§teptata moarté Papii: care toate incepaturile<br />
i-au curmat. In urma lui Niculai au statut Calixtus al<br />
triilé, carile pe Eneas, let: 1456 : l'au facut Cardinal, Tara la and:<br />
1458: Calixtus Papa murind, Eneas fu ales Papa in locul lui in
116 CAII'd iii<br />
6 : a luT Avgust, pre carile cu nume nou l'au numit Pius al doilé.<br />
Scris'au istorie vférnilor sale, Ins. supt numele scriitorTului säu<br />
a luT lohan Bobelin Persona, si traind in scaunul Papasc: 5 :<br />
anT i lunT 2: zile 27 létr 1464 A vgust 14 au murit. Si pentru<br />
viata acestuT mare oib atata agungil.<br />
CAPUL V.<br />
Aratc1-0 greu gresitd socotéld lui Eneas pentru numele<br />
Flachiii.<br />
Asé scriitoriT vietiT acestuT vestit in toate Eneas Seruindu-1, si<br />
precum au fost inpodobindu-1, insa in ce i unde in scrisorile<br />
sau in affectatiile sale lunecate, i peste hotarul cel ce s'au cazut<br />
sarite au vazut, indata cu totii sentiMia Grecilor ce véche<br />
au marturisit, care zice (priCtin imi Taste Platon, priCtin imi Taste<br />
si Socrat, Tara de cat amandoT mai priTatina adeverinta), adeca<br />
pentru adevar nicT a Prilatilor cat de mail, cat de cinstitT si cat<br />
de invatatT, vola a le cauta nu sa cade: nicT pentru placéré lor<br />
adevarul a minti, care senincie pazind-o i plinind-o scriitorii<br />
luT Eneas, ip scrisorile lui multe dupt gustul sag sa fie scris,<br />
ca cu dégetul insamnéza ; i cu acésta dandu-ne noa, a sti, ca<br />
alta Taste om mare, vrednic, si Inca, si Papa a fi; i alta Taste negresit<br />
si de oare care affectatie partnidasca atins, s'au muruit<br />
sa nu sa cunoasca (ca ce s. poate tampla unuTa, aceia st poate<br />
tampla i altuTa). AC darl scriitoriT pomenitT in viata luT scris<br />
ni-au läsat, ca célé ce au scris inpotriva Papei maT denainte<br />
pan& a nu sa, face el Papa, cu carele multe innal gosul, §i peste<br />
hotarul adevaruluT, scaunuluT, i cinstei PapiT adusése; apoi dupa<br />
ce s'au facut Papa, acél6s inda'rapt li-au cantat, i singur cu serisóré<br />
si<br />
cu pecété sa au marturisit, precum sä nu le fie scris i dis<br />
din adeverinta; ce din pornire limbiT, si a condel'ului sä fie fost curse.<br />
De unde alavé Taste, ca nu tot ce au scris Eneas, indata i ade_<br />
varat baste, si de vréme ce in potriva capuluT besdricilor condeTul<br />
si limba a-s ascuti nu s'au siit, cu cat maT vartos de crezut<br />
Taste, ca i intr'alte parti a scrisorilor luT, multe precum sint<br />
nein elegan d, sau prin nestiinta gresit (ca Mra marginTa Taste ocheTa-
CAP. V. PROLEGOMENA 117<br />
nul a toata stiinta) sau din parere scornind ce n'au fost, §i co<br />
nu Taste in locul celuia ce au fost si Taste, sh fie suppus. Precum<br />
dara mi sä pare, aeasta a sa rätticith socotiala de aiure n'au luat-o<br />
(ea nici aiuré, precat putem ti, st pate OA) frà numai din<br />
stihurile unui vestit poetic Romanesc, ce-i zic Ovidius, carile seriind<br />
in Roma niste stihuri, cu carele invata mestersugul dragostelor<br />
scarnave, pre aceste citindu-le Iulia fata (sau precum unii zic) nepoata<br />
lui Avgust Chesari, atata in de desiranatä, i dupil toate poftele<br />
trupesti data viath cazusa, cat nu nurnai ea singura toata stidiré<br />
femeiasca lepadasä, i toata rusine de pe obraz raclicase, ce inch<br />
si pre alte multe Demne i upanése Romane, dupa pierduta<br />
sa minte, si grozavé fapte tragand, si aclucand, prin theatruri,<br />
prin ulita in bauturi, mâncarl, i alte ciudate desfhtari, zua<br />
noapte inbla. Pentru ahasta dara Avgust Chesari pre acest poetic<br />
in manic pornindu-sa, l'au trimis la cetaté ce-T zic Tomos, care<br />
Taste la Mare Negra. Tamplatu-s'au dara acestui Poetic izgnanie,<br />
cu septe aril' mai denainte de nastere Domnului I1s Deci acest<br />
poetic find la ace cetaté izgonit, scris-au i alte stihuri, ce le<br />
pomenéste de Pont, in carile (scriind catra un Flaccus Gretin, ce<br />
era si consul atuncé la Roma, si din familiTa FILkcilor) arath<br />
fire némurilor de pre acolo, asezamantul locurilor, cursul apelor,<br />
§i vrajmasiia marii négre, si<br />
cu un mijloc ca acosta silindu-sä<br />
sä serulasca laudele i biruintele a until stramos acestui Flaccus,<br />
nedejclula eh prin tr'ânsul va puté lua ertare, i sä s intoarch<br />
Tails la Roma, care stihuri mai denainte pomenindu-sa, aicé nu Carte 1. Cap. 4.<br />
le vom mai poftori. De acesté stihuri acestui Poetic legandu-sa<br />
poate fi Eneas, sileste ca sa aréte, precum acel consul, (sau pre<br />
cum noi am zice Hatman purtatoriu de osti) Flaccus find biruitoriu<br />
inteaceste parti de loc asupra Ghetilor, si el stapanind<br />
locurile marginilor Dunarii, de pre numele luT apol numele Dachili<br />
sä sa fie schimbat i s. sh fie chemat Flachia. Ce noi<br />
macar eh, cu multh i cazuta cinste am vré numele a barbat<br />
ca acesta sa pomenirn, i precum uniT au facut, dupa socotiala<br />
§i voia lui s ne lasam; insa dupa sentintia pomenita zicem :<br />
Priiatin imi Taste Eneas Selvius, priTatin imi Taste papa Pius,<br />
darh mai prilatin adevärul, pentru acéia, pentru adevar precat<br />
vom puté vom sta.<br />
§i
118 CARTE III<br />
CAPUL VI.<br />
Doved4te-sd, precum Dachia, nicl cum n'au putut sei sa chéme Flachia<br />
de pe numele lui Flaccus Hatmanul.<br />
Stihurile nu inteagiutoriu, ce inprotiva luT Eneas sint: §i la<br />
ivall il scot, ea de §i in multe invMaturT afundat i cufundat<br />
au fost, insa in cé drépta §i netampitä a drepteT istoriT adeverinta,<br />
Miura§ §i abatut au fost, (ales intfaCasta, Materie); cacT Ovidius<br />
nu zice c Flaccus sa fie avut rásboTu cu DachiT, ce cu<br />
GhetiT, i 1ice, ca pre acélé locurT au lost stapanitorTu numaT, Tara<br />
nu precum de pre numele lul s'au numit Ora le de la sine suppuse,<br />
§i de le-au §i numit, au trebuit sa numasca pre Ghetia,<br />
Tara nu pe Dachia, ca Dachia precum au fost §i cu locul, §i cu<br />
némul din Ghetia deosabitä, din gheografiT ceT vechi am dovedit.<br />
ApoT de au biruit Flaccus pe Dachi, §i au supus Dachia, au<br />
trebuit Flaccus IBA sh fie numit de pe numele 5,ral, care au bi-<br />
ruit, Tara nu Ora sä sä numasca de pe numele luT.:<br />
cacT la Se-<br />
natul Romani lor obicTuit au lost, ca cand vre un Hatman cu<br />
oaste trimis, vre o limbä puternica biruTa, §i Ora lor la inparätiia<br />
Romanilor o lipiTa, atuncé pentru mai mare cinsté aceluT<br />
Hatman, i pentru laud& vécinica farnilii §i pomeniril numeluT<br />
lul, intre alalte ce-T radica stalpT sau chipul luT in mijlocul ce-<br />
-MOT, IT schimba i numele, §i deciia II numiTa de pre num-ele<br />
OraT care au supus. AO pre amândol SVpioniT, din cuff unul<br />
DIoninrIlatalul au biruit Africa §i I-au numit Africanul, Tara altul Asia, i l'au<br />
Tralan. numit Asiatic. AO TraTan, carile intaT pe Dachia au suppus,<br />
Tara mai pre urma au supus pe ParthiT, earn' era pe acélé vrCrnT<br />
maT puternicT de cat toate limbile la Asia, l'au numit §i Dac §i<br />
Parthic. AO Sever biruind pe ParthiT, ArapT, §i AdiavenitT,<br />
T-au dat Senatul nume Parthic, Arapic, §i Adiavenic. Aé i pre<br />
Mac, dupa ce au biruit pre GhetT, de l'ar fi socotit Senatul Roman<br />
vrédnic de atata cinste, dupa obicClul lor, de pre numele<br />
Oral de dânsul suppusa, l'ar fi numit GhetTanul, sau macar §i<br />
Dacul: Tara nu indarapt, §i in potriva obicéluluT ar fi schimbat
CAP. VL PROLEGOMENA 119<br />
numele -tgrAl pre numele Hatmanul, si din Ghetia sau Dachia,<br />
ar fi facut Flachia. Ce noi pentru voia i cinsté acelul scriitoru<br />
sh lasam, i sa zicem, c. Romanii atuncé intAiu obicéiu noir sit<br />
fie scornit, tj<br />
cu orânduialä primenita, despre numele Hatma-<br />
nului Flaccus, sa fie numit pe Ghetia, sau pe Dachia, Flachia :<br />
Ce nici aé adevarul sh' poate captusi, precum nici soarele cu<br />
tin st poate lipi, caci toata istoria Romanilor, si pre mine de<br />
lingusitoriu, si pre dansul de basne scornitoriu, cu mare dovada<br />
probozindu-ne, mai de mare rusine ne va da: de vréme ce ea<br />
pre izvod incepatura acestii familii a Flachilor aratând, &AV<br />
Hatmani i consull au avut, i fiete carele pre ce vréme au trait, din<br />
catastih ni-i va citi, i apoi precum incepatura, asó savArsire ei,<br />
precum cu multul mai denainte de suppunere Dachilor au fost,<br />
ei<br />
cu sute de ani dupa Flacul cel mai de pre urma, Dachia tot<br />
Dachia, i Ghetia tot Ghetia s'au chemat, Tara Flachia nici ()data,<br />
nici mai denainte, nici mai pre urma de suppuneré lor de<br />
la Romani. Ce pentru mai mare adeverinta, câti consuli dintr'<br />
aeasta familie a Flachilor au fost (ca adevarat mare farnilie,<br />
de céle de frunte case intre boerimé i Domnii Romanilor s'au<br />
socotit familie Flacchilor) dinceputul pana la savârsitul lor, pre<br />
anume, i dupa, cursul anilor, in carii au trait, ii vom arata, Tara<br />
de vom fi trecut vre unul cu ochii sau cu condeiul, cititoriul<br />
nostru omenéste va face, de ne va indrepta, si la locul vremii<br />
de '1 va alcatui.<br />
CAP UL VII.<br />
Izvodul familia Flachilop,<br />
Cel ce acest nume mai innainte sa fie tinut, la istoriile Romanilor<br />
aflam, precum sal fie chemat Valerie Flaccus. Acesta au fost<br />
in cinsté Boeriii, ce zic Tinsoria, sotie lui Clavdie Martelus,<br />
mai denainte de nastiré fióoarei cu 326 de ani.<br />
2. Al doilé au fost Fulvius Flaccus, carula I-au fost sotie in<br />
Consulat Clavclie Cavdexi, la anul mai denainte de Hs: 262. A-<br />
al
120 CA RTE III<br />
cesta Flac sA, fie avut räzboiu cu Ghetil istoriile nu pomenesc.<br />
3. Al triilé au fost alt Valerie Flaccus, cäruia I-au lost sotie<br />
Otalilie Crasus, la anul maT innainte de Hs: 259. Pe aceste vremY<br />
era céle gréle rkboae in Africa cu Annibal Domnul Carthaghina.<br />
4. Al patrule Consul au fost alt Fulvius Flaccus, sotie cu Cornilie<br />
Lentulus, la anul mafinte de Hs : 253. In vrémé acéstora<br />
s'au inceput razboaele cu Ligurii, carele au statut 80 de anY,<br />
scrie Livius, §li tabla Capitul.<br />
5. Al cincile au fost Valerie Flaccus, sotie cu Atilie Regulus,<br />
la anul mainte de Hs : 225.<br />
6. Al §esele au fost Fulvius Flaccus, sotie cu Manlie Torcvat,<br />
la anul rnainte de Ifs : 222. Aceste au avut oaste asupra<br />
Boiilor.<br />
7. Al septelé au stätut Tara§ acest maI de sus Fulvius Flac<br />
la Consulat, sotie cu Clavdie Pulher, la anul mainte de Hs: 210.<br />
Acestora rasboae Inca la Africa au fost. Tit: Livie.<br />
8. Al optulé au fost alt Valerie Flaccus, sotie cu Portius Cato,<br />
la anul mainte de Hs: 193. Acestora razboae Inca au fost cu<br />
Annibal-Livius.<br />
.9. Al noale Consul au fost Fulvius, sotie cu frate-sau Manlie<br />
Atidinus Fulviianus, la anul mainte de Hs: 178. In anul acestora<br />
razboae nu sä pomenesc. Ce la anul mainte de Hs: scrie Livius<br />
pentru sfarsitul luI, precum avand razboiu cu naroc asupra Ispanilor,<br />
§i zidind in numele näroculuI o capiste in Ispania, foarte<br />
inpodobita au vrut sa, o faca ; pentru al,e'la laud nista lespezi<br />
de marmure, cu carele era acoperita capiste Iunonil, ce-i zicé<br />
Latinia din Brutia, au pus sa acopera pe a sa, pentru care senatul<br />
ca pre un pradatoriu de lucruri svinte, atata l'au osandit,<br />
cat §i el de voia re, si de rusine dupa, dol anY, puindu-si singur<br />
latul in grumazi, s'au spanzurat. Livius.<br />
10. Al zecele au lost c6nsul iarilsi un Valerie lilaccus sotie<br />
cu Clavdius Martelus, la anul mainte de Hs: 150.<br />
11. Al unsprezécelé au fost Fulvius Flaccus, sotie cu Calpurnie<br />
Pizo, la anul mainte de Hs : 133.<br />
12. Al doisprezecele au fost alt Fulvius Flaccus, sotie cu Cornilie<br />
Stipion Africanul, la anul mainte de Hs: 132. Pentru acest
CAP. VII. PROLEGOMENA 121<br />
Fulvie s véde ca pomenóste Ovidie Poeta in stihurile sale :<br />
de vréme ce istoricii inca, scriu, ca in anul Consulatului sau<br />
au avut inthiu räsboiu cu robii caril radicasa cap in Sitilia,<br />
a carora Domnu era Evnos, carile cu mestersug tocrnind intr'o<br />
nuca metiuté iarba puóoasa, o ascundé in buci, deciia, cand voroviia<br />
pre incet si lin in nuca, suflând s vidé ca sloboade<br />
foc din gura,' ; deci intr'acest razboiu, precum scrie Orosie, ce<br />
s'a fi fost mai lucrat, perind scrisorile, nu sa mai stie; iara. Onufrie<br />
scrie, c. acesta§ Fulvie Proconsul find, si avand razboTu cu<br />
biruinta. in Illyria asupra Vartailor, I-au Mout triumf, adeca Donanma<br />
in Roma. Ce sau pentru a6asta va sa sä inteliaga Ovidie,<br />
sau pentru altul vom zice mai gos.<br />
13. Al treisprezécelé au fost MA§ Valerie Flaccus cu Litinie<br />
Crassus Mutianus, la anul maiinte de Hs :<br />
129.<br />
14. Al patrusprazecelé, au lost Consul iara§ Fulvius Flaccus,<br />
inpreuna, cu Plavtie Yvseus la anul mainte de Hs: 123. Pentru<br />
acesta scrie Tit Livius in ramb.sita istoriii sale, precum au avut<br />
razboiu cu Ligurii cesti de peste munti, si prin vremé a doi ani<br />
incheiati, cu multe WAY biruin du-I, pana mai pre urmil i-au suppus.<br />
15. Al cincisprazécelé au fost Consul insotit cu Marie al séselé,<br />
iaras alt Valerie Flaccus, la anul maiinte de Hs : 98.<br />
16. Al sésesprazecelé, au fost Consul alt Valerie Flaccus, sotie<br />
cu M. Hereneus la anul mainte de Hs: 91.<br />
17. Al séptespräzécele au lost Consul I'm* alt Valerie Flaccus,<br />
sotie cu eine sa fie fost n'am putut insamna, atata numai c.<br />
acesta au fost tatä lui Flaccus pentru carile Titeron ritoricul<br />
cel mare au avut oratie.<br />
18. Al optsprazécelé au fost Norbanus Flaccus sotie in consulat<br />
cu Cornilie Stipion Asiaticul la anul mainte de Hs: 81.<br />
19. Al noahsprazécelé, au fost alt Norbanus Flaccus, sotie in consulat<br />
cu inparatul Avgust Chesar, la anul mainte de Hs: 22, Mr% sau<br />
cu un an mainte de nasteré DomnuluT Hs : sau cu un an pre urrna,<br />
Ovidie Poeticul au scris acéle versuri pentru Tnestersugul a Tubi,<br />
si cu invatatura lor Iulia fata sau nepoata lul Avgust Chesari<br />
la ocara ca acéTa, vinis, precum am zis, pentru acéia si pe racatoriul<br />
stihurilor l'au facut surgun si pe fie-sa. Deci pre Ovi-
122 CARTA 111<br />
die la Tomos cetate de pre mare négra, (pentru care cetate, mare<br />
galcéva Taste intre invacati, care sa lie fost, ce noi la locul unde<br />
vom zice pentru alto cetali a Moldovei, vom arata cu bune dovkle,<br />
ch cetate Tomos Taste acmu Cetaté Alba), iara pe fie-sa au<br />
izgonit-o la ostrovul ce sa chéma Pandataria, precum scrie Dion<br />
Macrovios.<br />
20. Al doaazécelé au fost consul Tails un Norbanus Flaccus<br />
cu Chesariul Drusus, fiCorul lui Tiverie, la anul dupa I-Is: 15.<br />
21. Al doahzeci i unul, au fost consul Telius Rufus, caruia<br />
au fost sotie Pomponie Flaccus Gretinus la anul dupa Hs: 17:<br />
catra acesta Flaccus Gretinus scriind Ovidie de la Tomos cotate,<br />
au trimis acCle stihuri pentru Pont la dansul in Roma.<br />
Dupä acesté Flachi mai fost'au i alcii mai pre urma; ce la dovada<br />
noastra numai cati sa afla pana la acest Gretin trebuindu-ne,<br />
mai mult a-I insira ne pärasim.<br />
CAPUL VIII.<br />
Doved4te-sa, cti de pe ace0é Flachl, nici de pre unul Dachia<br />
sci set' chéme Flachia, n'au avut cum, i and.<br />
Acesté dara sint toci Flachii, pre carii in istorii am putut<br />
afla, de la cel dinceputul familiii acestiia 'Ana% la Gretin, la carile<br />
au scris acel poetic, acéle stihuri de Pont. Ce precum noi am<br />
putut pricépe, Ovidius mai mult sä fie scris din slobozéniia poetiasca,<br />
de cat din trebuinta adevarului; de vrCrne ce c. noi<br />
vre unul din familia Flacchilor pe Gheti, sau pe Dachi sh fie<br />
suppus, la istoricii carii ni au vinit la mana, a afla nttroc n'am<br />
avut; 'far istoricul Enias Sylvie, si mai mult cercand, poate sa fie<br />
si<br />
aflat, de vréme ce asé cu indraznialä schimb5ri1e numerilor,<br />
a insamna nu sa siiaste. S zicem dará c. i Eneas au aflat, i poeticul<br />
färä colachie au scris, i vre un Flac thud consul (caci pe<br />
un Fulvius Flaccus va sa zica) sä fie suppus pe Gheti, sau pre<br />
Dachi; ce nici asé nu poate aCasta sa sa doved6sca, caci de au<br />
fost vre unul din Fulvii, cel mai de pre ulna Taste cu 123 de
CAP. VIII. PROLEGOMENA 123<br />
anT maiinte de Hs., precum am insämnat la nurnärul al 14. Iara<br />
Traian inparatul au statut la inpäratie RomeT pe la 98 de anT,<br />
dupa nasteré Domnului Hs. (precum serie Dion, Evtropie, Csifilin,<br />
Avrelie Victor si altii) Tara razboTul intre Romani si intre<br />
Dacia cel maT de pre urrna, in carile Tralan de tot au biruit<br />
pe Dacia, i Craiul Decheval omorandu-sa (precum cursul istoriii<br />
la locul sau innainte pre larg va arata), au lost la anul dupa Hs.<br />
105 si asé de la acel consul Fulvius Flaccus pang, la TraTan au<br />
trecut 928 de ani. Mutat dark' fiind cu atate ani mai innainte numele<br />
Dachiii in Flachia, cum Taste de sama de sä gresesc ase<br />
ràu acei vestiti istorici, pre cariT acmu pomenim ? ai<br />
cu tociT<br />
scriu c TraTan inparat in Dachia, i asupra Dachilor au mars,<br />
cu ace vestita, oaste, i precum pre Dachi si pre Dachia au sup.<br />
pus, Tara nu pre Flachi sau pre Flachia ? Au tuturor acelora<br />
istorici, i ()chit orbi sa nu vaza ce citesc, i urechile surde sä<br />
nu auza de numele Dachiii cel mutat. cu sute de anT mai innainte<br />
in Flachia li-au lost ? Iarte-ne dara aicé i istoricul Eneas,<br />
si Papa Pius al doilé, c. intr'adasta socotóla nici ca Papa, nici<br />
ca istoricul negresit sa fie nu poate, ea nici pentru voia unuia<br />
mai proaspat scriitoriu, putem lepacla credinta a adite vrednici<br />
do credinta istorici, si ales a carora au trait, s'au scris tot pre<br />
o vréme cu lucrurile ce sa face, si singurT marturT privitori, Tar<br />
nu auzitori au fost. Dupa ahasta aratatoare i nebiruita dovada,<br />
ne razsare alta Inca mai neclatita, si Inca maT vartoasa, de vréme<br />
ce ca macar c'au biruit Traian Marele pe Dachi, i Dachia au<br />
suppus, intrInsa Romani au salasluit; insa Dachia nici Flachia<br />
s'au pomenit, nicT alt nume nou au luat, ce prin multe vacurT<br />
tot acel vechiu nume de Dachia s-au tinut, pAna cand adeca,<br />
din Dachia i s'au schimbat numele in Volohie, sau Valahia: pentru<br />
care la locul sAu sa va zice. In scurt: ce, noT pentru cinsté a atata<br />
de mare om si in invatilturi laudat a grai ne siim, si in ceva<br />
cinsté a nu-T beteji ne silim, mai denainte, altiT streini, carora<br />
nici de zavistiTa, nici de dragoste condeTul atingandu-sa, cu<br />
Scurte si curate cuvinte zic : Gine Taste acela, carele zice ca.<br />
numele acestui nem, adech a Moldovénilor si a Muntailor Taste<br />
de pe numele Hatmanului de Ram Flac, basne zic. Iara aceste
124 CARTE III<br />
rätunde cuvinte le zice Carion istoricul, j<br />
cu dansul inpreung,<br />
Carton t Toliel- Topeltin de Medias. 5i pentru acestul suppus, i scornit a Flachiii<br />
tin de Med ilaq.<br />
nume pre cat, si cu cat am dovedit, pare-ni-se c cititorTul va<br />
fi content; Tait noT sä cgutain allele innainte.<br />
CAPUL IX.<br />
rard.:; pentru a6asta, petard altora, earii unnazd ml Eneas Sylvius.<br />
OsabI de Eneas Sylvius, pentru carile pre larg s'au zis, mai<br />
sint i a4iT maT proaspetT scriitorT, a6astg.s a luT pärére urmand;<br />
insg, toY Lési, cumu-i Ian Zamoischie, Orihovie, si Stanislav<br />
Sarnitie. Acesté darg inprumutandu sä din istoriia EvropiT a luT<br />
Eneas, cu tot dédinsul sg, apucg, pentru ca s. aréte, precum cu<br />
multe vacurT maT denainte de Avgust, si de Iu lie ChesariT, sau<br />
Valerie Flac, sau Fulvie Mac, sau Lucius Flac, (aci tustrdle acéste<br />
numere asupra until Flac gramädesc), sa, fie vinit cu ostile<br />
RomanestT, i gonind de pre acesté locuri pre GhetT si pre<br />
'DachT, sg, fie cuprins RomaniT aceste locurT i sg, fie fost rginas<br />
deciTa pre dansele 15,cuitorT. Asijderé de pre numele lui FIaC<br />
HatmanuluT, Tacuitoril acestor OrT, s sh' fie chemat Flachi, t cu<br />
vréme, maT schirnosindu-sa graTul, din Mac sä s'a, fie Mout Valah,<br />
Vlah i Voloh, iprocI.<br />
Mast& a lor pgrére macar c täggduTaste, ch RomaniT nostri<br />
sint din sloboziile lui TraTan, insg, precum Romani, si de la Italia<br />
sg, fie vinit cu acel Hatman Flac, aTavé naärturisesc, de care<br />
lucru s va,d, cg numai in vréme gresesc, lark nu in lucru: adecg,<br />
precum RomaniT sg, fie de la Italia, ins& cu multul maT vechi<br />
de cat TraTan. Ce alali istoricT, caril adeverinta istoriii macar<br />
cat de putan s chioptéze, ne suferind, pentru aCastä din pgrére<br />
scornita, voroava, tare probozeso pre Eneas, scornitorlul eI<br />
Bourin Deoada 2. cel dintaT, i intai Bonfin i Leunclavie, amandoT de toga, ore-<br />
Carte 7.<br />
dinta vrédnicT scriitori. Decl a lul Anton Bonfin cuvinte sint<br />
acésté: «RominiT (zice) precum de némul lor Romani sa, fie, si<br />
«limba le marturiséste, cariT intre atate felTurT de varvari, atata
CAP. IL PROLEGOMENA 125<br />
«vrerne lacuind, insa pana acmu nici cum a 0, dezrdacina n'au<br />
«putut. Tinut au acesté prile DunariT, pre carile odinaoara au<br />
«fost lacuind Dachii si Ghetii; cacl din leghioanele (adeca pol-<br />
«curile) si din sloboziile, carile Traian si a1a1T inparati a Roma-<br />
«nilor au adus in Dachia, Romanii acé§tó sà trag. lara 6-au vrut<br />
«Eneas Sylvius sa zica, precum numele Vlahilor sa fie de pe<br />
«Flac, not in potriva stam, si socotim (acesti Romani) asé sä sä<br />
«fie chemat, a7rb to6 1360,X.s.cv 'tat c amaos, pentru cad la sigetat<br />
«au fost pré mesteri. Clara aciasté Inca mai adaoge Bonfin tot<br />
«acoles: Cat-va sint, zice, canT socotesc Vlahie a§é s sä fie<br />
«chemat, de pe o fa-0, a lui Deoclitian, care s'au fost maritat<br />
«dupa Domnul Romanilor din Dachia, de pre a carula nume, zic,<br />
«apoi sä sa fie chemat Dachia Vlahia. Bonfin dara as6; Tara<br />
Leunclavie, si mai aiavé arata in Pantecte la numele Iflac, nu-<br />
Boutin acoiov.<br />
mele Vlahilor nu de la Romanii lui Flax sa trage, care poveste mele lilac.<br />
Taste plina de basne, macar ca si multora asé au placut, ce de<br />
la GhermaniT nostri. Ce pentru numele acesta Vlah, multe dovéde<br />
va vidé cititoriul innainte, unde vom scrie, pre ce vréme au inceput<br />
a sa chema Romanii din Dachia Valahir sau Volohi, Tara<br />
acmu calé s ne cautarn. Pre acésta basnuitoare poveste (precum<br />
Leunclavie o cinstéste) urmaza Liahul Orihovie, zicand: «Aceste<br />
(MoldoveniT adech, cacT voroava acolo pentru Moldovéni IT Taste)<br />
era nascuti din Romanil de la Italia, caril cu Hatmanul Lutius<br />
Valerie Flac, cuprinzind Dachia, si Romanii luand mueri de a<br />
OribovIe<br />
Auale 5,<br />
Dachilor, si inbatranind acolo, pre acesti Dacia (adeca pe Romani)<br />
du1ia dansii au läsat.» De pe acéste a acestor scriitori marturii,<br />
chiar putem intelege, ca acesti istorici LesEsti, nici pe<br />
Bonfin, nici pe Leunclavie sä nu fie vazut; ca, de T-ar fi vitzut,<br />
cu buna sama, aCasta socotéla supt tacére ar fi trecut-o, nici ar<br />
fi poftit sa auza si eT nume de basna in istoriTa lor, precum aude<br />
Eneas Silvie : i macar ca mai pre urma si Papa au cazut, si<br />
numele din Eneas §-au schimbat in Pius, insa porecla basniT si<br />
asé tot nestiarsa T-au ramas. Cauta si mai pre larg in capetele<br />
ce urmaza, si a Lesilor acestora cuvinte<br />
de la alti istorici adeverintiT urmatorT.<br />
i<br />
probozale, care i au<br />
in
126 CARTE itt<br />
CAPUL X.<br />
Pentru pdrére acelora caril marturisesc, prccunt Vlahii sd fie &maul<br />
de la Italia, Tara' cdnd, i cunt sd fie agiuns la Dachia,<br />
zic cd nu Oiu.<br />
Pre cat noT am putut oblici (cacl multi istoricT pana acmu sau<br />
nu-I vom fi eitit, sau la mânti nu-T vom fi avut, cu bunä voe<br />
marturisim) si pre cAtT din istoricT a vidé ni s'au tâmplat, mai<br />
mult de unul n'am putut afla, carile s ie ahasta parére, Med<br />
numaT adeca pre Laonic Halcocondila istoric grec, carile când<br />
au luat Sultan Muhamed Tarigradul, au cazut la robie, apoi si<br />
la turcie, si au trait Oa, la inparatiTa lui Sultan Baiezid, unde<br />
sfilrsitul istoriii sale pune: om amintrilé iscusit in istoriT,<br />
gi si<br />
de la toil ca un istoric vrédnic de credinta primit, pentru care<br />
lucru viind el adevärul sa urmeze, ca un cinstes scriitoriu, co<br />
n'au stiut, aTave zice, ca nu stie: Tara ce cu minté au agiuns, i drépta<br />
socotélä 1-au aratat, Taräs marturiséste fara indointa: adeca precum<br />
de pe graTu, de pe port, de pe obicée, si de pe alte lucruri de casä<br />
de oaste, ii cunoste, precum adevaracl oameni de Italia, siRomani sa<br />
fie. Ce noT singure cuvintele lui de fath sa aducem, carile in Carte 2<br />
Laonielialoun- unde hotarale amânduror Vlahiilor arata, asé zice : «(A Dachilor<br />
dilas, Carte 2.<br />
«sau a Vlahilor ném, de vitéz vestit Taste, Wale lor incepand de la<br />
«muntele Orbal i Pevehin: cariT din Panonie incep, si dela<br />
«Ardel pana la mare négra sa intinde, din drépta pre l'anea<br />
«Dunare sta Dachia Pannonilor (tam Muntenésca incel6ge) Tara<br />
«din stânga Taste Ora pre care o chema Boyaaviav, (Bogdania);<br />
«pre acéste doaa tari le despart muntiT (Bpavacipot xcxXoUp.evot) cc<br />
«sa chéma Vransovil, adeca a Vrancii (precum noT le zicem astä-zi).<br />
«Acestora (adeca Moldovénilor) mai vecini sint cAte-va némuri<br />
«tatäräst1. Despre Cri.vM sä hotarasc cu (lIoXivoL) Polanii, adeca<br />
«LOsiT; Tara despre rtizsArit, cu SarmateT. ApoT zice: a Dachilor<br />
«limba samanal cu a Italilor; 'hag, atata-T de stricata i abatuta,<br />
«cat deabiTa poate sa Ineléga Italul cuvintele acestora. Iara de<br />
«uncle sa lie luat limba si obicécle (Taw Pcup./.:cov) Romanilor si<br />
ei
CAI'.<br />
U. PROUGOMENA 127<br />
«cand sa, fie trecut inteace Ora, la nime n'am putut gäsi, carele<br />
«de acesta lucru curat sa, fie pomenit. De la hall in ceva§ macar<br />
«deosabire nu au, cacl a mancariT, si a bauturilor oranduTalä, a<br />
«arrnelor si a lucrurilar de casä tocmele, si pana acmu tot ace<br />
«din tai tin, macar ca in doaa Domnil Taste despartita (etc TS<br />
«Vliv Boy kvtav xat. 'Icyrpf.ocv i mei nap' Icyrpov )(Wpm)) adeca, in Bogdania<br />
«§i Istria, sau in -ara de langa Dunäre, adeca Ora muntenesca.<br />
«Asijdere in Carle 3. deosabit pentru Moldovenl zice: ins& Bog-<br />
«dania; care are scaun in (Aeuxómoktv) cetaté alba, despre DachiT<br />
«caril lacuesc pre Dunare, spre LitfanT si sure Sarmati s in-<br />
«tinde. Acest ném de oameni foarte ales, si de treba sa. fie, si<br />
«de pe acésta putem cunoaste, cacl limba nu s'au uitat, ce tot<br />
«aceTa s-au tinut. Aé Halcocondila, macar ca marturiseste, ca<br />
cand sa. fie vinit Romanil in Dachia nu s'au instiintat, Tara precum<br />
de la Italia sa fie dupa alalte obicée, i intregIune lor, cu<br />
care limba ce de movie romanesca s-au tinut, curat marturiseste.<br />
Alalte läsam Ed le iMelega cititorTul dupa vota sa.<br />
CAPUL XI.<br />
De 2)&6'4 acelora, carii WO de tot teigaduesc, precum Romdnif<br />
din Dachia sa sil fle trcigdnd din RotnanT.<br />
CariT aCasta parere s au crutat, scriitoriT ar fi sa s. cheme, au<br />
scornitorT, nu putem intelege. Insä oft cum s'ar chema, pre cat<br />
noaa vreme ni-au läsat in citTala istoricilor a ne zabavi, maT mu1t1<br />
de doT, si aceste Lésl a afla n'am putut. Unul Ian Zamoischie, altul<br />
Stanislav Sarnitie, canT and scriu urmand celor maT vechT<br />
istoricT, si eT inpreuna cu dansiT pe RomaniT nostri tot din némul<br />
Romanilor a fi IT marturisesc, precum in Capul 9. Carte<br />
aeastas, din cuvintele lor am aratat. Iara cand scriu din singura<br />
a lor parere, uTtandu-sa ca sint istorici, cu Dialectica si cu Sofistica<br />
incep a sa nevoi, pentru ca parere sa sä adeveresca; ce<br />
noi vazind ca Sarnitie mai pre larg ingaTma aeasta, disputatie,<br />
a luT hire§e cuvinte de fata le vom aduce ; Tara cititorTul cu lin,
128 CARTA III<br />
cu ne tulburat suflet, din singurtt nestaré cuvintelor WI, cum el<br />
singur pe sine sa stria, si sä razsipeste va puté intelege. Pomenitul<br />
dm& Sarnitie, doaa povestT de odata sa nevoTaste a dovedi;<br />
una, precum Românii vrand sa sä fälTasca, singurT sa-sl fie scornit<br />
acest nume de pe Mac Vlahi. Alta precum RomaniT nostri sa<br />
nu fie din samintiTa Romanilor, ce din ramasita Varvarilor celor<br />
vechT, adeca a Ghetilor, si a Dachilor, care socotéla Taste in potriva<br />
a tuturor de obste scriitoriT lor, (precum Si in capetele tre,<br />
cute cam pe scurt am aratat, si in urma pre larg sh va dovedi),<br />
ce el acestiT inpotrivirT nicT cum uTtandu-se, paréré sa a intari<br />
Sarnitte Carte 3. a§e purcede. Pomeneste (zice) Ovidie Poeticul de un Flac carile<br />
Cap. 1.<br />
au fost maT mare peste ()stile romanesti céle de liara; i deciTa<br />
educe aihurile carile noT la Capul 4. Carte 1: le-am pomenit,<br />
(stapaniTa pre acélé locurT o Gretine iproci). Asijderé pomenéste<br />
precum acol Flac sa fie izbandit cetaté Triadita de la Oheti.<br />
DeciTa silindu-sa a sa parére sa dovediasca, zice: «Tara alalt ném<br />
(a Ghetilor), carile era mai spre tara GreCasca, socotesc stt fie,<br />
din mil VlahiT sä trag.» ApoT uTtand, sau poate fi i nestiind,<br />
,<br />
pi<br />
ca acésta, povéste, precum Vlahil asé s'au chemat de pe Flac<br />
hatmanul, Taste intal de Eneas Silvie scornita, cade näpaste lironiculuT<br />
Moldovenesc, ca cum el cel din CAI ar Ii scornit cà Romai-1H<br />
s s. fie tragand de pe acel Flax. Ce s vinim la cuvin-<br />
Sarnitio &ado,. tele luT; insä, zice, ce s. lauda istoriile Moldovénilor (poate fi<br />
«intelege hronicul lui Uréche Vornicul) sa véde, ca. Taste in po-<br />
«triva a toga istoria de obste, cacT pe acéle. vreml Romanii nici<br />
«gandie s. trIach apa Dunärii, unde acmu Moldovénii stau, ne<br />
«cum sa poata a-s pune legheoanele acolo, precum din tamplare<br />
«lucrurilor supt Avgust Chesar de cat soarele maT curat sh véde.<br />
La aéasta Térte-ne Sarnitie, de-I vom indrepta; cacl Flac Hatmanul<br />
acela au lost tovara's in Consulat cu Stipion Africanul,<br />
cu sute de anT (precum maT sus am aratat) de cat Avgust Chesar<br />
maT denainte. Iara razboTul Ghetilor pe vréme Jul Avgust<br />
precum au fost cu HatmaniT Crasus, Tiverie, i Ghermanic, asijderé<br />
din Dion si dintealtiT am dovedit. Pana aicé dart Sarnitie<br />
asé; apol nu mult maT gos acésté uitand, barn priiméste Roman&<br />
«din coloniile luT TraTan sa sa fie trägand. «RazhoTul, zice, lui
CAP. XI. PROLEGOMENA 129<br />
«Diurpan (acesta I i Decheval) duph ce s'au lungit cu Romanii<br />
«pang, la septespräzéce anT, Ong, mai pre urmä au inceput DachiT<br />
«a eh s1bi, i supt Traian s'au istovit.» Deciia dach in putine cuvinte<br />
aratii pricina, pentru ce s'au sculat RomAnii asupra Dachilor,<br />
adecg ch. ce jacuish pe Iazighi i pe Metanasti, earl! in<br />
prietesug sh tine cu RomaniT, intr'acesta chip zice: «Romanii<br />
«dupg, cum le era näravul, fachndu-sh ch vor st apere pe vecinT,<br />
«s'au sculat cu rilzboiu asupra aceluT mai vartos dintre<br />
«izbandind darh TraTan cu biruinta, pentru ostenire cu nhroc<br />
«ca acéia in veánich pomenire eh ramhe, au rädicat triTzhci de<br />
«stalpi, i scriind in triinsii, precum pänh acolo sint hotargle in-<br />
«pgratiii, I-au aruncat in. Dungre.». Aces-0, povéste cu StAlpiT de<br />
uncle sh o fie incgpätat Sarnitie n'am putut deslusi, de vréme<br />
ce nici la un istoric, carii au sonic de Traian, ahasta n'am aflat,<br />
si<br />
daneil,<br />
apoi StAlpil in fundul Dungrii aruncati, cine T-ar fi vgzut?<br />
eine i-ar fi citit ? pentru ca sh poath ti, ce scrie in transii? Iará<br />
alte cetätT i inthrituri, carile au Mout TraTan in Dachia, si de<br />
carile ScriitdriT ne-au instiintat, afla-va cititoriul mai innainte.<br />
Chträ aceste Sarnitie lungind innainte voroava: «Traran, zice,<br />
maT mare parte din lacuitorii eel vechi, din Dachia izgonind,<br />
placându-I bisugul locului, au inpärtit o slujitorilor saT celor<br />
veOhT.» Cu aoeste cuvinte Sarnitie sa véde, precum am si maT<br />
zis, c va sti, vie dupg, socotéla celor Véchi istoricT ; inch cluph<br />
a sa pgrere intorcandu-sh, Tar* muth socotela, zicAnd : «De<br />
vréme darg, ce in spurt eke oare-ce pentru Vlah ne-au fost<br />
a pomeni, nu fall cale a fi socotim, de vom tialta mai ourati<br />
ce trebue- sh stim pentru coreniia 1or i as& povesteste, zice<br />
Evtropie Carte 1, f(ch Traian inparat dupá ce au sfärmat otiIo<br />
Dachilor, si ace tail au facut-o urovintie, orT ca hisugul locu,<br />
lui Pau plgcut, off pentru ea sg alba de unde sa-s hrhnesoa<br />
dstile, supt inparatiia Romanilor au suppus-o.» Adasta asé din<br />
EVtropie pomenind, Iarg§ incepe gulia sa a coace. dfarg, ce sh<br />
«Mese, zice, VolosiT, precurn, sh fie nascuti din Mac Hatmanul,<br />
asi II ch pare Precum Au chip de voroava din stihuril Jul<br />
«Ovidie, precum si mai sus am pomenit (nwi adevarat), .egei<br />
«Flac acela Hatmanul pre vrémiie luT Avgrust in Misia era (A-<br />
Sapulpa Carte<br />
3. Cap. 6.<br />
Arcolal.<br />
Areal.<br />
4<br />
Aroloa.<br />
S.trultte arolo6.
180 OARTk III<br />
«tenitoriu, nici puté Romanil pre atunce sa treca (Dunäré) in<br />
Casta parte.» Caute aicé cititoriul, si cunoasca cat sta. Sarnitie<br />
de departe de stiinta istoriii, socotind, ca acel Flac Hatmanul<br />
sa fie fost cu ostile pre vrdmile lui Avgust in Misia ; ins& si<br />
supt Avgust fost-au un Flac cu porecla, Gretin, om de Senat,<br />
si d'intraciaés familie, la carele Ovidie poeticul trimitind stihurile<br />
ce scrisése unde era la izgnanie sä ruga s caza la Avgust,<br />
ca doarä ii va puté scoate de la ace izgnanie. Ce acesta Flac<br />
dupa socotéla hronologhicului Jul Calviz au fost cu: 130 si mai<br />
bine de ani mai pre urma de cat Flac, carele au fost cu ostile<br />
in Misia asupra Ghetilor, precum in céle trecute am aratat.<br />
De aicé innainte Sarnitie, de tot asés pärasind pe istorici, din<br />
mestersugul dialectecai, i sä pare ea va puté dovedi paréré sa, puind<br />
aCasta propozitie: «Vlahii cé din tad a lor incepatura, o trag din<br />
«nemul Ghetilor, care lucru de osabi de alte IntiinrI, (Iara<br />
«carele sint instiintarile acélé nu sh indura s pomenesca), a6asarnitle<br />
acoloq. «sta Inca, dovedéste, ca vitejiTa sau vartuté sufletului, i papa<br />
«asta-zi 41 tin, asé cat cu poeticul cu acéias (a Ghetilor) porecla<br />
«martiales (adeca, viteji) a-1 numi, precum sa cade putem. Apoi<br />
«läsind DiaJectici, sa apuca de fysiognomi; au lice, cautatura<br />
asau fata groznica, si frunté ca de berbCce, graiul lor (Tarn<br />
«zice) odanhoora au lost tot unul cu a Ghetilor, la care aduce<br />
«martur pe Stravon, carile ice, ca Ghetii i Dachii tot o limba<br />
sa fie avut.» Ce sodotéscn binisor Sarnitie, ca Stravon nu zice<br />
pentru Romanii carii au intrat i s'au asezat in Dachia, ca Stra,<br />
von acmu era 100 de ani de nand esise dinteadastä viiata &and au<br />
intrat Traian cu ostile in Dachiia: ce zice pentru Gheti i Dachii,<br />
cariT era inteacesté parti Inca mai denainte de Avgust, pre a caruia<br />
vrCini au Boris Stravon Gheografia sa, si pentru aceTa zice el, ca au<br />
fost 6p.o7Xortow tot de o Jima, pre carii apoT TraTan de tot de<br />
pe acélé locuri starpindu-T, cu ai sal slujitori, si cu alt narod<br />
«Românesc au inplut.o. Ce sn videminnainte ce mai zice: Aara<br />
«pentru caci videm, qice, la &Ansa oare-ce rämäsiVa de limba<br />
witalienesca, aCasta socotim sä sa fie tamplat din amestecatura<br />
«acelor polcuri Romanesti, iarà amentrilé limba lor cé de temein<br />
«Sarmatica, Taste (limba sarmatica intelege çé lovenCsa sau Ru-<br />
«sang) de pre care videm, cä i pana astazi pre CrAisorul lor,
CAP. XI. PROLEGOMENA<br />
cu limba noastrA, voevod ii chema.» Ce cu acest argument al<br />
sAu, Sarnitie nu numai pe Români, ce ti<br />
pe Unguri, i inca si<br />
pe Turd IT va scoate la Rusie ; cad ti<br />
cratul Unguresc pre<br />
Domnii de Ardél in deplomatele sale, voevod ii tituléste. Caut5,<br />
pentru aeasta la Leunclavie in Pantecte, i prin toatA istoriia tut<br />
Anton Bonfin, carile in toate locurile, unde sa tâmpla de domnul<br />
Ardélului a pomeni, totdeauna voevoda, ii zice. Aé Turcit<br />
pe comendantul de GAlata, si pe a4iT a altor thrguri, voevoda<br />
ii chernA, la care putem aduce marturi, chci Ii s'au tamplat la<br />
Tarigrad a merge, sau printr'alte locuri a inpAr4iii Turcului<br />
a trece. Ce not având deosAbit scris in Gheografiia MolclavIiT<br />
pentru titulurile Domnilor Moldovenesti i Munténesti, aicé cu<br />
aeasta mai mult nezabavindu-ne, TarAs la cuvintele lui Sarni0e<br />
Sarai(ie acolog.<br />
s5, ne intoarcem. Purcéde el innainte, zichnd: «Singur numele,<br />
«cu carile nemul acesta sA chernA, de la oamenii nostri le Taste<br />
«pus, cace camenii limbit noastre pre ansit Volohi adecA Ita-<br />
«Mani, sau din Italia nascuti a-i chema; i dup5, chipul graiului<br />
«nostru i alte nernuri vécine, cum sint Ghermanit, Litfanit, si<br />
singuri Italiianii, cu acelas nume Valahi a-T chema, s'au obiduit.»<br />
De mierat lucru o bunule Sarni0e, cum Rusit i Léi, cu Dachit<br />
find tot dinteun nem si tot dintr'o limba cu dânsit, adech<br />
Ghat i Sarmati, uitând: i-au chemat Italiani? Ce sh mai mergem<br />
dupa Sarnitie «Ce Grecil, zice, istorioi, mutând slova V Acoloa.<br />
in B: Blahi le zic.» Aicé Sarnitie sä véde, ca va s5, zicA de Nichita<br />
Honiatis, carile din istoricit cei mai de pre mijlocul ve-<br />
Nichita ilolilatla<br />
Carte 1. cap. 5.<br />
cului, el inthi pe Romanii din Dachie, cu acest nume ii scrie, incepâncl<br />
de la inparAtila lui Vasilie cc l'au poreclit vulgaroctonos,<br />
pre la anul de la Hs: 1017. CautA si la Pantectele lut Leunclavie, Lenucelmic<br />
Pantecto cap. 71.<br />
ch vet afla pe ace vréme pomenind de un Bogdan Domnul Vlahilor;<br />
calla i innainte, ca unde vom zice de ttmplarile in iaparatiia<br />
lui Vasilie Vulgarocton, acolo poveste adasta pre larg<br />
o vom arata. CAtr5, acesté Inca mai adaoge Sarnitie: (cAciste, Saruicie "04<br />
zice, i MultenT sa chémA; insa numai emit lAcuesc in Dachia<br />
ce de sus; apol tâleuind ce va s5, int51ega cuvântil Multeni,<br />
pare-mi-sa, zice, eaaçesa sa fie chemat, pentru caci mu4ime de<br />
nemuri, carile acolo s'a stransese pe vremile Romanilor intro sine<br />
131
182 CARTE In<br />
sa, amestecase, §i din ace multa adunare, nume de Multeni sä<br />
fie luat, cad aratat-am, zice, precum deosabi de eel vechi DachT,<br />
§i GhetT mulV §i GrecT, Itali §i Slovéni intr'acéle 5,1.T sit sa fie<br />
sala§liiit. «NoT acest cuvant al luT Sarnitie de zice, precum au<br />
§i aratat, mult l'am cercat in hronicul luI de cate-va orT intorand,<br />
ce O. fie aratat, precum en ItaliT pe acéTa vrCnie §i GrecT,<br />
§i SlovénT in DachiTa sa 0, fie a§ezat, necalurT a gasi n'am putut<br />
; insä de Greci sa sa fie amestecat unii cu acei Romani<br />
poate ca s'ar §i créde, macar ca nici un istoric de adasta nu<br />
pomené§te; Tara pentru Slovéni a§é§ nici cum sa sa créza nu Taste:<br />
cacT numele §i n6mul slovénesc in parcile EvrupiT, intaT pre vrémile<br />
luT Anastasie inparat s'au ivit, carile au fost inpärat Romanilor<br />
cu 385 de anT mai pre urrna de cat ce s'au a§ezat Romanil<br />
in Dachia, precum mal pre larg vom arata, unde vom zice<br />
de tanplarile supt acest Anastasie inpärat. fail cat Taste pentru<br />
cuvantul MultenT, maT mult alta ceva sa zicem in Castä data nu<br />
avem, fail cat, ea ce poate ispravi curata limba latinTasca unde<br />
stapan4te VarvariTa. Ca, scriitoril ceT maT vechT, carii cu cm<br />
rata limba latinésca au scris bronicile sale, precum Taste Bonfin,<br />
Leunclavie §i alaltil, Viral Muntene0 nu-1 zic Moltana, din mul-<br />
%imé adunariler, precurn va SarniVe, ce-I zic Montana, adeca<br />
Muntoasa sau Muntenesca, de pre muntiT ce I stall in lung deasupra<br />
de la muntiT Vrancil pana la Demircapa ; a§6 1-au zis i RomaniT<br />
ceT vechT, a§e IT zicem §i noT MoldovéniT Tara Muntdnésca, adeca<br />
de munte, ca cum am zice Muntoasa sau MunteniTa. A§ijder6<br />
soriitorii latinT ce§tT maT proaspeV iT zic Transalpina, adeca de<br />
peste TritintT, cacT despre lara Ard61u1uT spre Dunäre, paste<br />
muntT trecand, sh vine in Ora Muntenésea. Cauta ca veT gasi<br />
aCasté cuvinte a noastre la Leunclavie, carile precum -Ora Mun-<br />
Lennelavie in tenesca s'au fog chemând la istoricil latine§t1 Montana, pe Bon fin<br />
Pantecte Cap. 71. marturie aduce: dupa aCasté 'Inca maT nadé§te Stanislav Sarnitie.<br />
RarnnIe ma* Aar& pe vrémile, zice, luT Honorie §i. a luT Arcadie, GothiT<br />
dupä oasté, care au facut, in Italia, precum aeasta Ora Tara§i sa<br />
o fie dobandit, scrie Iornandis §i Procopie §i de pre aoasta<br />
multime de adunärT de némurl, precum Moltana, sä sa fie chemat<br />
alave Tasted> Ba crecle-ma Sarnitie, ca nu Taste aTavd`: caci
CAP. XI. PROLEGOMENA 133<br />
Procopie, pre carele tu il aducI marturie, scrie, ca Iustinian inparat<br />
au fost %find Dachila, precurn putin innainte, si in vilata<br />
lui Iustinian, (pre ce vrémi si Procopie au scris Istorie sa) toate<br />
cuvintele lul Procopie de fata, vorn aduce. De Iornand putina<br />
grip, purtam, precum innainte sa va dovedi, cä ce si a lui cuvinte<br />
de fath puindu-le, putern zice, si poi' ca al'ave va fi, ca, si<br />
Iornandis n'au zis precum zice Sarnitie. AO Sarnitic dupa ce-I pare,<br />
ct indestul au dovedit, precum Volohii sa nu fie Romani, ce aceI<br />
vechi si din 61 Dachi, apoi singur sie inpotrivindu-sa, ii face<br />
pré proaspetl, zicand: in istoria latinesca, pomeniré Vlahilor sa<br />
face intaI pre la anul de la Hs: 1330: Iara, in cé gredasca de<br />
pre vrérnile WI Isachie Anghel inparatul Tarigraduluy. Deci macar<br />
ca, cine sa, fie istoricii, macar cum nu-I pomenéste, insa, putern<br />
intelege pentru cé latinesca, ca va sa zica IstoriIa luI Bonfin;<br />
Iara pentru ce grease& a lui Nichita Iloniatis, a carora<br />
cuvinte si istorie, care au scris pentru némul Romanesc, toate<br />
le va afla innainte cititodul nostru. Dupa aeasté dupa toate,<br />
foarte nestatatoriu sa, arata Sarnitie in socotela sa, cacl uitand ale<br />
sale cuvinte, cu carile acmu pre Vlahi foarte proaspeti II<br />
face, iaras1 sä intoarce, si pre véchi II arata. Fost-au, zice, Unalia,<br />
pre vrémile lui Honorie, orn din nemul acestora, hatman vestit in<br />
vitejie; fost-au si altul dintr'acesta narod, anume Aetie, carile stand<br />
in mijlocul ostii sale, au sprejinit razbolul eel vestit, carile tril zile<br />
ne contenit s'au facut intre UnI si intre Vandali, si intre Gothi<br />
la Tolosa ; Tara acest Aetie au fost Hatman ostilor Romanilor,<br />
pre vremile lui Theodosie cel tamar la anul de la Hs: 419.<br />
Ina, nicI cu atata sa indestuléste Sarnitie, ce de cat aCaste<br />
cu multul maY vartoase (precum parere il duce) dovéde, nu de<br />
la sine, ce de la altii gthruiaste ca, va aduce; ce macar ca in<br />
cuvinte sunk Tara sunetul de unde sa Tag, foarte molcom tace.<br />
Argumenturile lui carile pentru ca sa, dovedesca mojicila Românilor,<br />
sint aCaste : «Romanii, zice, s'au racosit asupra luI<br />
«Isachie inparatul, cu cariI inparatul Para naroc razboae au avut. Sarnitle<br />
«Aice inthI sa, pomenese Vlahii la istoriciT grecestI, zis-am zice,<br />
«de faptele lui Traian scriind, pentru ace din tai acestora in-<br />
Carte 6 Cap. 18.
134 CARTt III<br />
«cepatura; insä nu lipsese, earn' mal cu dédins tin, precum né-<br />
«mul acestor Vlahl sh fie mutat de la ItaliTaniT GhenovezT, caril<br />
«la gurile DunäriT, i a§é§ in eetaté seaunului Vlahilor, adeca<br />
«acelor vechi Dachi, sa, fie §ezut; la aéastä povdste ziee, triT so-<br />
«cotele aduc, nu de lepadat; intaT, cacT Vlahii precum din. a<br />
«latinésea, a0 din cé italienésca limba graiul s'au<br />
stricat. A<br />
«doa, cad coloniile, sau sloboziile Romanilor, pre earile lIau adus<br />
«Tralan in Dachia, Adrian 0 altiT urmatorT inparatT Tara sa, le<br />
«fie intors la Italia. A triTa, oa. de ar fi fest RomaniT din ra-<br />
«mticitele ostiT luf TraTan, istoriciT latini nu le-ar Li uitat numele,<br />
«nicT nu acest stricat dintr'alte limbi nume, i-ar fi chemat maT<br />
«pre urma Valahi: §i a§é§ ea, prin vrdind a o mie de aril', neca-<br />
«Tull istoricii de numele lor nu pomenese, Lara numal dupa ce<br />
«coloniile Ghenovezilor au apucat ChiliTa.» Acesté sint cuvintele,<br />
sau maT adevärat sa zie, pove0ile lul Sarnitie, la care noT<br />
mult am ave a-i raspunde; ce pomenind darn giuruit n predosloviTa<br />
noastrk adeca precum de ale noastre ceva-§ macar ne<br />
adaogand on ce alti scriitorT au läsat seris pentru némul Remânese<br />
acéle numaT culegand, de fatà sa le aducem , precum<br />
in capul ce urmaza, la sfarcitul acectiT dull le vom arata; 0 deciTa<br />
peste tot eursul Hronicului uncle vrdme, §i locul va pofti,<br />
anume le vom pomeni. DeoT dark atata numal pentru Sarnitie<br />
putem zice purtat intre ritori euvantul, earile ziee: Ex partibus<br />
aliquid, ex toto nihil; adeca : din parti nate oare-ce, Tara, din<br />
tot nimica, a intelége n'am putut. Ce pentru ea poftei eititorTuluT,<br />
cat de pre scurt s slujim, atata II dam aicd ctire, sa ctiia, ca.<br />
aceste a lig Sarnitie nu sint de crezut, cael nu arata anume,<br />
cine sint aeiia, earile tin adastä pardre, card la istoricul adevarat<br />
mare path de nectiinta Taste a zice, odanaoara au fest :<br />
sau au zis earecine, caci acest felt de istorie Taste a babelor,<br />
earele spun noaptd povecti, pentru ea sal adearma copiii, ales<br />
nand sint flamanzi. A doa, 'can't' nu Adrian, ce Avrelian (carile<br />
cu 152 de anl maT pre urma de cat Adrian au statut la inparatie)<br />
au fost carile la vrdine au mutat o sung, de Romani din<br />
Dachia numaT peste Dunäre, Tara nu la Italia. A triTa, nä GhenoveziT<br />
nici odata Chilith. n'au tinut, ce Cafa cj alte cetati a
CAP. XII. PROLEGOMENA 135<br />
CtimuluT, de pe marginé Marii Islegre. A patra cacT (lice, ca. :<br />
Pasa, Curt% carile sint cuvinte moldovene§tT, sint italiene§tT,<br />
Tara nu latine§ti, care lucru de mierat Taste la invatat ca Sarnitie,<br />
cum n'au putut §ti ca passus §i cortis sint cuvinte chiar<br />
latine§tT, Tara nu italiene§tI. A cincé, cad cuvintele lul céle din<br />
tM nu sa tocmasc cu céle de pre urrna: ce precum zice el, ca<br />
Mysia Ora (care când era Sampson giudecl la Iudia ; EliniT<br />
cu acest nume o chema), a§é sa sa fie numit de pre limba le-<br />
§asca, adeca de la cuvântul Smiessania iqzica, adeca amestecatura<br />
limbilor. AO noi putem clice, ca istoria luT pentru némul<br />
§i numele Românilor, alta nu Taste, fara numaT o amestecare de<br />
cuvinte.<br />
CAPUL XII.<br />
De pcIréré acelora, carii In4guesc, precum némul Romcinilor din<br />
Dachia, macar cd de la Ronulnil de Italia s'ar trage; 'inset' nid de la<br />
Flac, nid de la Traktn sei fie adtq, ce cu mu7te vacuri mal pre urmd,<br />
cu alt chip int& in Ardél,apoi intr'ameindoad tardle acésté set' fie intrat.<br />
ACastä povéstd pentru proaspiltà viniré Romanilor in Dachia,nicT<br />
la Greci, nicT la Latini, nicT la alt ném de scriitorTu, am putut-o<br />
gasi: nici supt nurne de istoric de la altiT, macar a sa<br />
pomeni am auzit, §i maT vârtos, cad chipul pove§tii ace§tiTa,<br />
chip sau nume de istorie, macar cum a lua nu poate. Ca de pe<br />
a cuvântuluT incepatura, §i cursul a toga, voroava, a§d§ de tot<br />
proasta povestire, §i din capät 'Ana in sfAr§it, cu totuluT tot,<br />
.-basna sa fie, sa arata; care spre adormiré pruncilor, Tara nu spre<br />
auziré barbatilor, s'au scornit; penteacela, nicT §i s'ar fi caclut,<br />
sä o purrem in rândul cu alte a altor istoricT pove§tT. Ce tiind<br />
minte datoriia gTuruintei, care cititorluluT nostru am dat, ne<br />
cauta ori-ce, veri de bine, verl de rail de altiT, adeca de incepatura,<br />
de némul, de fire §i de obicéile ndmului acestula s'ar fi<br />
pomenit, cu inima ne vatarnata, de tap, sa, le punem.<br />
Basna dara aóasta sä poarta sub numele until Simion Calu-
136 CARTE III<br />
gArul, dupA carile apoT urmazA un Misail farAsi cAlugär, i Evstratie,<br />
carele au fost i logofAt al triele la rApAosatul PArintele<br />
nostru. Ce noT pre urmAtorT, ce Ii s'au pArut sa, urméze, lAsindu-Y,<br />
pune-vom nevointà sA doslusim, acel Simion de unde s'au incApAtat<br />
de aeastA asé de grozavA mineunA, i macar cA el singur<br />
minte, precum aeastA poveste sA o fie luat din Hronicul cel<br />
unguresc, insA adevArat nu zice: caci cat in putinta noastrA au<br />
fost, din istoricii, calif au scris pentru lucrurile toguresti, nici<br />
pre unul cu arnAnuntul, i prin multA vréme, ne cercat n'am lasat;<br />
si ales pe Anton Bonfin (carile adevarat s'ar puté zice precum<br />
Taste domnul istoricilor unguresti) numal cat nu l'am farmat<br />
intorcandu-1, insa de povéste ca aeasta, a da n'am putut.<br />
larA ce la dansuI am aflat, pentru Vladislav craiul unguresc,<br />
de razboaele luT cu TAtarii, veT vide la carte 9 cap. 15 uncle<br />
pre larg de toate vom pomeni. Ce sa vinim la Symion: scrie<br />
darA calugarul acesta in predosloviia (sau precum noi zicem in<br />
Prevoroava) hronicului lui Urkhe (pre caréle noT 11 avem mai<br />
stiut istoric iiioldovenesci precum el aeastA povéste in hronicul<br />
luT Ureche insAmnath ne afland-o, n'au vrut i pe aeasta sa o<br />
triad, cu condeiul sAu. Pentru numele darA bAsnuitoriului acestuia<br />
asé ne instiintAm de la Miron Costin, si de la fieorul ski<br />
Neculaiu Costin logofatul. lara basna luT in pomenita Predoslovie<br />
a ILA Uréche asé o citim: find, zice, craiu in taxa unguresch<br />
Las Mu (ase chemä el pe Ladislav) cAruia Ii zicé CA Taste valhovnic<br />
(ce sA talcuia0e din limba sloveniascA vrAjitoriu) sA fie intrat<br />
multime de Mari cu prada, in tara ungurescA. CraTul Las-<br />
lAu<br />
vAzindu-s1 slab de osti si de puterl, i mierandu-sa cum va<br />
face, si cum va pute sa ste inpotriva a atata multime! sh fie<br />
trimis la inpAratul Ramului (Tart la care inpArat, nu pomeneste)<br />
sA sA fie rugat, st-i de agiutoriu in potriva a unui nepriatin<br />
de obste ca acesta. InpAratul, .solii lui LaslAu sa-i fie priimit, §i<br />
ca-T va da cum mai in graba aglutoriu sa-I fie fagaduit. i asé<br />
multime de -Mihail si de ucigasi si de alt-feliu de vinovati de<br />
moarte, din toata inpAratiia lui strangand, st-T fie trimis acelui<br />
craiu unguresc intr'agiutoriu. IttrA caci sA sa fie aflat atuncé atata<br />
samA de talhari in temnitele Rttmului, dit sancat l'arAs acel Si-<br />
ei
CAP. XII. PROLEGOMENA 137<br />
mion; precum inparatul acela, cand au statut la inparalie, ori<br />
de a sa buna voTa, ori de la Pub lica silit, nu O. stie, sa sa fie<br />
giurat, ca.' cat va inparati el, nicT un om, macar cu orl ce tau<br />
de vina, de sabTa san de poronca WI, O. nu moara, macar de<br />
l'ar si da dreptaté, mortiT; si cu ace socotéla in vrémé inpara-<br />
OH luT, sa sa fie aflat multime de talhari, prin toate temtele<br />
inchisi.<br />
AO darA, precum zisem, inparatul, clice, RamuluT vrand sa<br />
trim*" aceT talharT inteagiutorTu lui Las Mu, intal sa fie poroncit,<br />
si sa-T fie ars pe top' in giur inpregiurul capuluT, pentru<br />
ca deciTa sh sa poata cunoaste dintealV oamenT, apoT, trirnitindu-T<br />
sa le fie poruncit, innapoi sa nu sa maT intoarca, ca carile sa,<br />
va intoarce, si sa va prinde in inparatiTa sa, acela sa va omori.<br />
Las lau dara luand acel agiutorTu de Wiwi de la inparatul RhmuluT<br />
trimisT, sa fie purees cu dansii asupra Tataralor, emit<br />
acmu in tara ungurTasca intrand, arde si prada tot ce le esie<br />
innainte, si dandu-le razsboi tare, sa fie razsbit pe Mari, si sa-T<br />
fie biruit. TatariT (land dos de fuga, Las Mu cm talhariT, si cu alto<br />
osti a sale sh-T fie gonit pana peste munti, si pana au dat la<br />
apa SiretuluT; acolo TatariT find de gonasT intiriV, si de frica,<br />
care le sta din dos, apa si fara, vad a tréce cautandu-le, multime<br />
de dansiT, in apa SiretuluT sa sa fie innecat, care din cela<br />
mal privind craiul Laslau, sa fie strigat in limba unguresca: Siretem,<br />
Siretem, adeca (precum TaräsT cAlugarul talrnacéste) placem,<br />
placem, si de pe acel a cralului cuvint, numele aceT ape A, fie<br />
ramas Sereti, Tara maT denainte apa SiretuluT, ce nume sa fie<br />
avut, nu va sa pomenésca. Intr'acesta chip cralul Las lau, facand<br />
mare izbanda ca aeasta, si la scaunul sau cu mare pohfala intorcindu-sa,<br />
sa fie vrut sa Lea, mare veselie, pentru ca sa se<br />
desfatéza cu cilia sa si cu boTaril saT, pentru mare bucurie de<br />
biruinta, care au avut asupra nepriTatinilor sia. Ce tanplandu-sa<br />
ace a luT la scaun intrare, in zua de läsatul sacului de postul<br />
cel mare, si socotind ca cu bucate de post, nu va puté face masa<br />
dupa pofta si placéré luT, sil fie trimis la Papa de Ram, si sa<br />
fie cersut voTa, pentru ca sa-i dezlege LunT si Martl la carne.<br />
Care Papa facandu-T pe voTa, sa sa fie veselit cu a sal, precum
138 CARTE III<br />
am zis, acélé triT zile band §i mancând, §i de atuncé, zice Simion,<br />
O. fie apucat unguriT obiceiu, de last, sc Mari& ea cum<br />
maT denainte de aóasta tanplare dupt, pravila besericii grece§ti,<br />
Ii s'ar fi cazut sä last sac Dumeneca saptarnaniT, care trecusa.<br />
Dupa acesté vrand Las lau craTu lara§i sa trimata pe acei tMhari<br />
Romani la inpAratul innapoi, §i cu mari §i multe darurT sa-T<br />
multamasca pentru agiutoriul ce i-au dat, i pentru binile,.carile<br />
T-au facut, inparatul sa-T fie raspuns, ca mai mare §i mai priimit<br />
dar nu poate sa-i dé decat daca va opri pre acei oameni la sine,<br />
nici le va da voia, sA se mai intoarca la locul sau. Pentru care<br />
lucru, vazind Las lau ca inparatul nu mai priimé§te la sine pe<br />
acei talhari; a§ijderé temandu-sa sa nu cumva, acélé§ furtu§aguff<br />
§i talhu§aguri sa facA, §i in tara lui, precum facusa la Ram,<br />
de nevoe I-au cautat a le arata locuri de hrant §i de a§ezamint:<br />
i a,§6 sa,-1. fie a§ezat pe apa Mora§uluT, care tart, §i acmu<br />
st chiamt Maramort§, §i de atuncé sa fie ramas acei Romani,<br />
pentre Unguri in ArdeA multa vréme lacuitori. Si deciia, cu cursul<br />
vrémii, acolo inmultindu-sa, §i plodindu-sa, §i ne maT Incapandu-1<br />
locul, sa se fie sculat uniT din tran§ii, §i trecand peste<br />
munti in Casta parte, sa fie aflat locurile (unde acmu taxa Moldovei,<br />
§i a Munteniii sta) pustii, §i de oameni de§érte: §i aducandu-§i<br />
deciia §i muerile, §i copiii de la Ardél,sa se fie a§ezat<br />
cu totul pre acCle pomenite locuri pustii. Masta dart, Taste basna,<br />
pre care Simion acesta, sau singur din 'capul sau au scornit-o,<br />
sau de la vre-un prostac inst zavistuitoriu, mai denainte din<br />
crierT fatata au aflat-o: la Predosloviia hronicului Jiff. UrCche,<br />
fart nici o ru§ine, a o prepune au indraznit, precum cititoriul<br />
§i mai pre larg la acela§ hronic o va puté citi; Tara noT aCasta a<br />
mai lungi pArasind, datoriia adeverintil istorice§ti ne silé§te, ca<br />
sa cercam, §i afland sa aratam, de unde Taste incepatura ace§tii<br />
basne, §i cum §i in ce chip pant, la acel mazac Simion, au aguns ?
CAP. XIII. PROLEGOMENA 139<br />
CAPUL XIII.<br />
A raki-sei din ce izcor s' au scurs pWelnita acetit puturoase Basne.<br />
In ce chip limpede apa izvorului din curgéré sa, in pist61nita, si in<br />
balti statatoare oprindu-sk sa strick si gre putoare de glod,<br />
sau de alt miros neplacut, sloboade; as6 povést6 a unel adevarate<br />
istoril, in urechile, si gurile a unor MsnuitorT cazind, in<br />
putoase si grozave blojituri, sä preface ; Tar a. precum multi ca<br />
acest6, prin mai toate vacurile sa sa fie tamplat, si cu a lor biastamatie,<br />
cat a. tulburare, si stricaciune sa fie aducand istoriii adevarate,<br />
frumos ne arata Cornilie Agrippa, carte pentru desirtare<br />
stiintalor, cap pentru istorie; din carii si ca carii sa. fie fost<br />
si Simion acesta, din cuvintele, carile acmu§ de fata le vom<br />
aduce, far& prepus sa va cunoaste. Ins& iarasi el sa nu fie avut<br />
cap, carele 0, poata d'intreg a scorni, si a tocmi mincTuna ca<br />
a6asta, prostimea voroavil il arata; care lucru noi, prin multa,<br />
vréme in cumpana socot6lii cumpanindul si ispitindu-1, [Ana' maT<br />
pre urma am socotit, ca basna la adevaratii istorici loc ne avand,<br />
Tails la basnuitori trebue a sa afla. Si as6 cartile istoricilor inteo<br />
parte läsind, de a le basnuitorilor, cu mare osirdie ne-am apucat<br />
; ca precum uréchia hiresa, care Taste mai aproape de cat<br />
toate urechile, de gura minciunoask ce iasa dintea6a gura nu<br />
aude, as6 sufletul odihna nu poate afla, pana nu gaséste adevärul,<br />
carile il ciarca, orT cat de departe, si orb cat de cu truda<br />
i-ar fi a-1 nemeri. AO darà dupa cata-va pierdere de vr6me, si<br />
de osteninta, pana mai pre urma am dat peste un hronic bulgaresc,<br />
cu limba slovenésca, insa fail numele si AA porecla izvoditoriului<br />
scris; in mana luandu-1, scriitoriu T-as zice au aratoriu,<br />
nu putem alége; caci ca cum am fi intrat peste nist6 tinoasa<br />
pistélnitk si glodoase tini, si balti; fara pod, fara drum, si<br />
fara nici o potica de mars, sau de tr6cere, as6 blosticaind mai<br />
mult, de cat margand, 'Ana mai pre urma agiunsem la cuvantul<br />
himicilor, adeca la capul mort: de la carile isvoraia zisa, mai<br />
denainte puturoasa basnä, pre care din cuvant in cuvant a o tad-
140 CARTE III<br />
Traci, si eititorTului, pentru privala, innainte a-i o pune, nu ne TOM<br />
lenevi. Fost-au (zice hronicul bulgaresc) odanhoare in Ora unguriasch<br />
un Vladislav (chruia Simion II zice Las Mu) Craiu, carile<br />
O. sh fie sculat cu oaste asupra lui Stefan craiului bulgärhsc,<br />
Tall pricina Choi sh sh fie scornit a6asth nepriietenie intre acesti<br />
doi crai, zice, sh fie lost aeasta: caci Stefan craiul bulgaresc, luand<br />
de la inparatul Tarigradului titul si corona de craiu: Vladislav de<br />
ravnh si de zavistie nesuferind, (caci el singur numai pre atuncé cu<br />
titul de craiu, zice, sh fie fost) sh4 fie poroncit, sau craiu sa nu<br />
sh scrie, sau sh stie eh sh va rádica cu oaste asupra lui: si cut<br />
cuvantul de odat5, cu multe osti radicandu-sh, au purees asupra<br />
lui Stefan. Stefan craiul sh fie avut un frate, pre carile sal fie<br />
chemat Sava, si sh fie fost si mitropolit a toath Bulgarime. Deci<br />
intelegand Stefan craiul Bulgaresc, ca-i vini asupra Las Mu, indata<br />
sh fie trimis innainte lui soli pe frate-shu Sava mitropolitul;<br />
pentru ca cu cuvinte de pace si crestinesti, doara l'ar puté intoarce<br />
dinteace nedriapta socotéla, ces bagash in cap. Sava dara<br />
mitropolitul mhrgand la tabära lui Las lau, si cu mare umilinth,<br />
si crestinesch plecaciune soliia dandu-si, sh-I fie rugat, pentru<br />
ea s5 sh parasasca de ace oaste, fara nici o dreptate radicath;<br />
ce inpietrith inima Ereticului Las läu (ase numeste hronicul pe<br />
catholici, eretici) nici de cum ascultare rugamintelor Savei a da,<br />
sh nu fie primit. Sava mitropolitul, vazind, ca cu voroava, si<br />
rugamente catra om, ce-va nu foloséste, sa sh fie intors chtre<br />
DumnAzau a sa ruga; si stand o zi si o noapte in ruga necontenit,<br />
cu fierbincf lacrämi sh fie cerut agiutoriu de la Dumnazau;<br />
pentru ca sh intoarch inpietrith inima lul Las Mu, si sh nu-I lash<br />
cu pricina WI, sh sh vérse atata singe nevinovat. Dumnhzau,<br />
carile asculth ruga acelor ce i se roaga in credinth, si a Savii<br />
lacrämi vAzind, si rughminte ascultandu-i, sh fie poruncit nuirilori<br />
sh nu mai ploae, Tara Soarelui sh verse caldura, oamenilor, si<br />
aobitoacelor nesuferith; care duph poronca lui Dumnazau racandu-se,<br />
toate isvoarhle si apele mai mid El fie sacat, Tara apele<br />
céle mai marl, atata sh sh fie inchlzit, cat s'ar fi parut ca fierb,<br />
si inch ce iaste si mai mai de mare minune, ca si vinul, si alte<br />
fCliurT de bauturT, ce purta Lasltiu cu sine in tabara, nu numal
CAP. XIII. PRALEGOMENA 141<br />
caci s'au fost stricat, ce inch de atocma cu apa undezath, infierbAnthndu-sa,<br />
sa nu sh fie putut be. Ded caste luT LaslAu inteatAta<br />
ars4 i sete ce sA afla, macar cà apa curnus era fierbinte,<br />
eu larg ghtlej ingh4iTa, ce nicT de cum séte sA-sT potolésca, sh<br />
nu fie putut. Sava, de minuné aCasta, de la Dumnazhu Intiinindu-sit,<br />
pentru ca sa-s bata goc de Laslhu, sa fie trimis la dansul<br />
jeluindu-sa, eh piTare de séte, i sh i sa fie rugat, sa-I trimalh<br />
vre un féliu de bauturh, pentru ca sA-s rhcoresca inima.<br />
Laslau sa-T fie rhspuns, precum el si toath caste lul, aceias nevole<br />
pate, si precum ce sh-I trimita de Mut nu are. Atuncé Sava,<br />
tocma ca Ilie, iarasi luT Durnnazau rugAndu-sa, sa fie-poftit, sa<br />
sloboaza nuAriT piatra in chip de ghTath, care peste toath fata<br />
pamAntului sa caza; Tara in tabara luT Laslau nicT un grhuntil<br />
sa nu pice. Dumnazau si de aCasta Wand dupa voTa Save, el<br />
sa fie cubes piatra de gheta multa, i puind-o intr'un blid mare,<br />
sa o fie trimis dar luT Laslau. Laslau vazind ghTMarsi apof in-<br />
-eleghnd i minune, care prin gura SaveT au fost facuta, nu numaT<br />
pace véCnich cu Stefan cralu, sa fie fhcut, ce inch si eresiTa<br />
lephdand, sh sh fie botezat; (ea cum adect catholiciT n'ar fi botezatT)<br />
i singur Sava mitropolitul, din sfanta scaldhloare priimindu-1,<br />
sa-T fie pus numele Vladislav: i find el maT denainte<br />
eretic, i mag, adeca vrajitorTu, sa fie vinit la pravoslavie, ai<br />
mat pre urma i sfânt sh fie Tesit<br />
De Laslaul dart lul Simion, de eresiia, de botezul, si de<br />
craiTa lui ase; Tara' pentru alalta a basniT parte, purcede innainte,<br />
Taras1 acela hronic, povéstind.<br />
Acest Laslau, zice, craind in ara ungurésca, s'au sculat Batie<br />
cii nenurnarata millcime de caste thtarasca, i suppuind supt sabie,<br />
al<br />
supt foe taxa MosculuT, a LitfiT, i toata craiia Lesesca, apoT<br />
au intrat si in .cara ungurésea, i 'Ana la scaunul craiiI agIungAnd,<br />
mare moarte in oamenT, i stricacTune pamAntuluT au fAcut, (macar<br />
ca numele cetatiT scaunuluT unguresc nu pomenéste, ce zice<br />
numal, &au fost o cetate pre tare, si din toate parcile cu apa<br />
incungurath). Laslau craiul unguresc vazind, ca cu ce sa ste inpotriva<br />
a-Ma genune de Marl, nu va pute, cu pircineT cariT pre<br />
lAnga dAnsul s'au thmplat, sa sa fie inchis intr'acé cetaté: si tri
142 CARTA III<br />
mitind soli pre la -MT erail, i domnii creOine01, vi mai cu dédins<br />
la inpAratul Râmu1ul, sA sa fie rugat sa-I dé agiutoriu, sa poatA<br />
sta inpoiriva, a neprilatin i vrajmaq de oNte a tot ndrnul cretinesc;<br />
ce putin i mai nemicA agiutoriu au putut de la dan§ii<br />
lua. De care lucru Ladislau de tot agiutorlul omenesc parasit,<br />
c4i de hle sale puteri slab t;;i neputinéos vAzindu-sa, sit sA fie<br />
suit intr'un stalp de marmure, atata de innalt, cat de abil'a i s'au<br />
lost vazind varvul. (Cauta de te mint stalpul de marmure bulgArese<br />
cat Taste de innalt), din varvul acelut stalp privind Laslau<br />
cum ard, i prada pe denafara TAtarai lul Batie, cu lacrAmi fierbinti<br />
a fie inceput a a ruga lui Dumnazau, ea numal din eeriu<br />
doara sh-T trimitA aglutoriu, carile sA-I isbAvascA, i pe dansul,<br />
pe Ora lui de supt focul, i sabila Tataralor. IarA lacrAmile lui<br />
Laslau, carile au fost vArsind, atAta a ,fie fost de fierbinti, 0 de<br />
luti) cat stalpul acel de marmure, din vary pant in temelie,<br />
fie potrialit. (Acesta povéste Taste cariia noi MoldovéniT II Zicern,<br />
mineunt cu coarne). Ai LaslAu fiind cu tot gandul ()WA agiutarul<br />
din cern', pi cu truptaasupra stalpului radicat; de nAprasnA<br />
a fie vAzut 'un eal pré frumos, in§elat, infranat, la radAcina<br />
stalpului ; de- nimes netinuti stand, §i pre si sA fie avut un topor,<br />
db céle lungi in coadA .(earile poartA la nol ungurenill el<br />
la cal uitandu-sAl a fie auzit un glas ch-1 striga: Laslee, Laslee<br />
! el intorcandul ochii sa fie vazut un om bateau, parile sa-i<br />
fie zis: Na te téme Lasla:el eAci (DumnazAu au cautat spre lacrAmile<br />
tale, 0 au ascultat rugamenté ta; i t-au daruit birUirftrt<br />
asupra vrajma0lor Busurmani. Aceste zicand bAtranul acela, ,sA<br />
gg, fie faeutr nevAzut. LaslAu pricepand,, ea agiutorul il Taste trimig<br />
de la Dumnfizau, cOborandu-sl de pre atalp a fib incaleeat<br />
pe calul eel ngsdrAvan din beriu cuborat: i sa fie luat arnAnA.<br />
tOporul col din aer catalit, i a§é inbarbatand pre eel putinT at<br />
sAT, ee aye int o etate, sh's fie devhis portile, i fara veste a fie<br />
dat naval& Tataralor, cariT acmu ardé i prAda thrgul pe (Ionafara<br />
cetAtii; fart TAtaraTuvAzind, ea' ii s'au pornit Laslau asuprEti<br />
a mertil de fricAy de nemicit alta apunandu-sA, numai de fugii<br />
a fib plecat: Ladislau on UnguriT sat tot deproape gonindu-T,<br />
sl<br />
faramandu-I, mtiltime de diln§ii ,sit fie- omorit4 larA Batie Ha-<br />
sa-1
CAP. XIII. PROLEGOMENA 143<br />
nul vAzind räzsipa TAtaralor sAi, si biruinta la Unguri a vini,<br />
altA ce au avut cu prada agonisit, sA fie lepAdat tot, si numai<br />
pe sora lui LaslAu, (pre care cu cate-va zile mai denainte au<br />
fost robit-o) pe sapa calului dupA sine aruncând-o, sh fie plecat<br />
fuga; socotind ca doarA cu fuga, va puté scApa. Ce LaslAu craiul<br />
de cat toff si mai vitéz, si mai vartos fiind, sA fie luat in goanA<br />
pe Batie, si agiungandu-1 din dos, n'au fost putând sd-1 lovascA<br />
de soru-sa, pentru care sA fie zis : soro, pliach-ti capul intr'o parte,<br />
pentru ca s'a poeiu lovi pe pAganul. Ce soru-sa mai mult pAganului<br />
agiutand, de cat frAtine-seu, ori cand sA intind6 LaslAu cu toporul<br />
sA tae capul luI Batie, YarA 'fa sA sA fie fost plecand intr'acC<br />
parte, si sA-I fie fost scutind ; (cAci acmu Batie s'au fost-o luat<br />
muTare, si ca o muiare mai iubila viata bArbatuluT, de cat a<br />
frAtine-sAu). LaslAu pAnA mai pre urrnA, cunoscand precum soru-sa<br />
in -tot chipul siléste, sA apere pe Busurman, si mai mult feréste<br />
viMa lui, de cat a frAtine-sAu, inteamandoi ca nnisté nepriTatini,<br />
tot odatA toporul sal fie indreptat : si asé de tare sA-I fie lovit,<br />
cat cu o lovalA pe arnandoi de odatA sA-T fie despicat, din<br />
cap pAnA in oblancul sélii. Asé vitézul acela LaslAu, dupA ce<br />
au ucis si pe Batie, si pe soru-sa, cu mare izsbandA la cetates<br />
intorcandu-sh, sä fie poruncit, sA sA la sama TAtaralor, pre carii<br />
1-au prins vii, si dup5, ce au aflat multime de dansii fArA numAr<br />
de multA, sA fie zis, cA ori caril din pAgani ar vr sA sh"<br />
botéze, sA fie ertati; iarA earn' a sA crestina n'ar priimi, pre aciTa<br />
pre toti, pAnA la unul, sA-1 omoare; si asé sA fie si fAcut.<br />
larA, boierii unguresti si cetAtenii, inpreunA cu, tot nArodul,<br />
vrand ca pomeniré slavii lui LaslAu in véci nemuritoare sAi<br />
rAmae, facand chipul lui LaslAu de aramA' vArsat, pe cal chlare,<br />
si in rnanA toporul tiind, sA-1 fie pus in varvul acelul stalpy pre<br />
carile s'au fost urcat LaslAu, cand s'au fost rugand lui Dumn'AzAu, carile,<br />
'ziee, cà si pAnA astA-zi stA. Acesté darA sint, carile de Las-,<br />
Mu vrAjitoriul, apoi si sfantul, povéstéste hronicul bulgAresci si<br />
tocma ea acésté si mai pre urmA am aflati si la un hronic rusesei<br />
carile sA cunoaste, ca din cel bulgAresc, adastä povéste din<br />
cuvant in cuvant sA o fie luat ; Tara alalte &Ito maT Inuit adaoge<br />
Simion, sau altul astSmenC lui mazac mai denainte cle cat danpul,
144 CA117 g ilL<br />
adecA de Rom 'Anil eel din temnitile Rttmulul scosT, si inteagiutorTul<br />
luT LaslAu trimisT, de unde BA le fie scornit, nici cum maT<br />
mult a afla nu putum, fArA cat socotim cA din istoria a doT craT,<br />
pre doaA deosAbite vréml thnplatA, o basnä cTudatA ca aCasta<br />
alcAtuind, prostimiT BA o crTazg, cu condeTul hArtita au muruit ;<br />
Tail cum dintr'acéste cloatt adevArate istoriT, o basnA sit sA fie<br />
scornit, Tata aicé vom arAta.<br />
CAPUL XIV.<br />
Ara(4-th. precum acésta baset cu Laslán, iaste scornitil din istorila<br />
adeveiratii, a doi cral ungurefti.<br />
Nu ni-au esit din minte, Tubite cititorTule, ca giuruinta noastrA<br />
au fost, ca far& nicT o durére, sau bucurie a inimiT, orl-ce streiniT,<br />
de némul nostru, verT bine, verT rAu in scrisorile sale, ar<br />
fi pomenit, far% nicT o inpotrivire, din gindul nostru macar un<br />
cuvAnt sa nu adaogem, i nici alt félTu de probozite sA le dam,<br />
fart numaT, Taras1 in ce i cu ce altT istorici, de credintA vrednicl,<br />
T-ar dojeni; Inst aCasta nol pentru istoricT, i pentru emit macar<br />
cat de pe putan in numarul scriitorilor sint priimiti, am gTuruit:<br />
Tart nu si pentru blojviitorT, si din toatA cararé istoriiI adevArat<br />
ratficitT. Pentru care lucru ertare de la cititorTu poftind, ne vom<br />
apuca, ca cat mat pre scurt vom puté, captusala acesta basne,<br />
pant la goliCune sit o descoperimi si la trupul el cat de grozava,<br />
si de scarnavA Ed fie, tuturor st o arAtAm.<br />
FAra nicT un prepuS sintem,. precum basua aaasta, din doaa adevArate<br />
istoriT a doT craT, (dariT prin deosabite vr4mT au crait in Ora<br />
unguresca) sA o fie alcatuit orT Simion, orT eine altul ar S fost eel<br />
din VAT a el scornitoriu. DecT o istorie Taste, (care s'au tAmplat<br />
pré vr6mile luT Solomon, si a Gheizii fratilor, cariT pe la anul<br />
de Hs 1062, au fost arnAndoT inpreunl crai WAY ungurestI; Tart<br />
alta pe vremA a BeliT al patrule fiCorul laY Andrel al doild,<br />
carile au fost craTu pe la anul de la Hs: 1235, precum eerie Anton<br />
Bonfin la aceTas annI; unde pre larg de lucturile in vremile<br />
acelor craY tAmplate pomenéste. Asijderd, HronologhiTa luT AVram<br />
BarelaP marturiseiste; i3reetim intre acestl dot OAT, aproape de
CAP. XIV. PROLEGOMENA 145<br />
doaa vacuri, adec . doah sute de anT, sä fie trecut.IntaT &A insAmnéze<br />
cititoriul nostru, a basna bulgaresa. zice, precum Batie<br />
au fost acela, carile intrand in Ora unguréscä, l'au omorat Las-<br />
Mu cu toporul; Tara istorila adevárath a lui Boutin §i altii top',<br />
earl dupa Bonfin au scris, zice, precum cand au intrat Batie in<br />
tara ungurésck au fost cralu Bela, fióorul lui Andre Yu, unde<br />
alt5, nu vei auzi de la pomenitul Bonfin, fail numal, a biruind<br />
Batie pe Bela cralul cu rAzbolu, toatä Ora ungurésa, supt foc<br />
§i supt fier sä fie pus, §i precum Bela scApat de toatä nedejdé<br />
cu putinl sä fie hAladuit la Austrila, §i acolo cu multe nevol §i<br />
becisnicii, sä s5. fie izbit, aproape de patru ani : adech,' päna cand<br />
Batie cu ntarfil sal de pradä §i de moarte saturandu-sa, de bun&<br />
voe Tara§l s'au intors in thtarame, de unde e§isa ; intr'un cuvant,<br />
cat au stAtut Batie in partile Oral' unguré§ti, istorila tot<br />
räu peste räu, §i moarte de foc, §i de fier pomené§te, Tara pentru<br />
biruinta asupra TAtaralor, macar o slovA nu sa afl, §i a§é<br />
basna pentru Romanil de la Ram, Cralulul unguresc in potriva<br />
lul Batie, inteagiutorlu trimi§1, §i biruinta cralului unguresc<br />
(precumu§ Taste fire basnil) lase adevarata minCuná; nicl cu<br />
altä povéste din istorie basna adasta a potrivi putem, Para numai<br />
dom.% de va fi citit mAzacul acela, pentru ComanT Romani,<br />
cad pe vréme Belil acel ComanT au host lacuind prin Podoliia<br />
Oral le§e§ti, §i sculandu-sä o samä din tran§ii, au mars<br />
de s'au inchinat cralulul unguresc, §i s'au botezat cu totil, carora<br />
craiul li-au dat loc de a§ezamant in tara, ungurésch, piste<br />
apa Tissel de céia parte; ce aCasta povéste nici o potrivire cu<br />
basna avand, s'a,' vinim la povésté lul Vladislav, carula hronicile<br />
IT zic cel sfant, carile au avut multe §i vrgjma§e räzboae cu<br />
UniT, qi cel mat groznic pe urmä cu Ghlula Domnul Unilor, Tail<br />
nu cu Batie; care povéste multä asamanare avand cu basna lul<br />
Simion, cat sh va puté mai pre sairt §i maT curat, aicé o vom<br />
arata. Bonfin pentru lucrurile ungure§tl iscusit istoricu scrie :<br />
precum crAind in tara ungurésca Solomon, la anul de la Hs.<br />
1062, s'au sculat GhTula, hanul Unilor §i cu mare pm% au intrat<br />
in tam ungurésca, in potriva a cärula Solomon Cralul inpreunti<br />
cu fratil sal (caril §i HatmanT o§tilor era) cu Gheiza §i cu<br />
10<br />
Emilia (land.<br />
2, Cap. 8.<br />
Bonita Decada<br />
2 cap 8.
Boutin acoloq.<br />
146 OARTg ut<br />
Ladislav (pre acesta poate fi intelége mAzacul Simion, sa, fie<br />
Las Paul luT), §i cu toatA oasté, care dupA stramtoaré vrémii<br />
au putut strange, mArgand, li au esit innainte la cetaté Doboc,<br />
supt muntele ce sA chémA Herlem, uncle vrtijmas din trambe partile<br />
rázboiu fAcandu-sA, furA Ungurii biruitori. Aicé zice Bonfin :<br />
«Nu putem tréce cu cuvantul, minunat lucrul, carile au isprAvit<br />
«Ladislav. CA vAzind Ladislav pre un Un, carile o fatA fiéoarA<br />
apucand, o aruncase pe cal dupti, sine, si cat ce puté s. scape<br />
«fugila : s'au luat Ladislav a-1 goni, §i pentru cAci i sa pAruse,<br />
«CA Taste fata episcopului de Varadin, i pentru mai cu dedins,<br />
«ca sA-I scut(.scA curata-i fiCorie, din spurcAéune pAgamulul, cu<br />
«tot dédinsul ii intiriia, i acum din cal agungandu-1, insA si de<br />
«ran& ce aye find oare cat slAbit, i pentru ca nu cum-va pe fi-<br />
((éoar s lovascA ferindu-sA, au strigat : o fiemarA, ! dA-te gos de<br />
«pe cal, si inpreunA trage cu tine si pe pAganul rApitoriu. Fi-<br />
«Coara cuvantul lui Ladislav cu lucrul indatA plinind, si apucand<br />
«pe pagan, l'au pornit de pe cal, si amandoi au cAzut de pe<br />
«cal la pamant. Laclislav dach au vAzut pe Un dat gos, socoti,<br />
«Ca nevrédnic de barbAtiia sa lucru va fi, de nu va descaleca<br />
«si el, si singur la singur sh mar& i asé indatti descAlecand,<br />
«si de lupta apucandu-sA, cA toporul (carele dupA obicCiul un-<br />
«guresc purta) lovindu-1, 1-au zburat capul. Unii din istorici (zice<br />
«Boutin) scriu precum luptandu-sa Ladislav cu Unul, fiCoara sA<br />
«fie apucat sAcurea, si 'la s'a fie thiat capul Unului. In potriva scriu<br />
povéstind: precum pentru Un s sA fie pus, si sä sA, fie rugat<br />
«lui LasIäii sA nu-1 omoara. La aCastas poveste adaog altii, (zice<br />
«Bonfin) precum Ladislav sA, fie avut un cal, carile nu numal de pi-<br />
«Coare sä fie fost mai bun, si la trup mai frumos de cat toti caii, ce<br />
«Inca si la fire, cu multul pe toti sti fie covarsind, caci yob, i pofta<br />
«Domnului sAu, ea cum ar fi avut mente, au fost pricepand. AO au<br />
«fost invatat, cat in rAsboTu si el pre neprilatin cu gura au tost<br />
«apucand, si dandu-1 gos, cu pióoarele l'au fost stropsind; de la<br />
«stApa(nul) säu macar odatA n'au fost fugind, si la boo de primej-<br />
«die mare isteciuné pricéperii, au lost arAtand. In scurt Bon fin<br />
«atata va sA zicA de. calul lui Ladislav, cat zic Arapil de Ohio-<br />
«beilianii sAi; i putin mai gos, iarAs la acelas loc, zice Bonfin,
CAP. XJ1. PROLEGOMEIsTA 147<br />
«atata farmatura vi omor au flout UnguriT in Uni, cat nici unul<br />
«macar de poveste n'au scapat. Iara Solomon craiul cu fratil saI<br />
«GheIza i Ladislav, cu mare izbanda vi biruinta ca aCasta, mul-<br />
«time de robi de la pagaril mantuind, vi toata prada intorcand,<br />
«cu slavith bucurie s'au intors in tara, ungurésca, unde zua bi-<br />
«ruintil intre praznicile annulul puind, cu veselie de obvte, gi<br />
«cu cantarT svinte au multamil lul Dumnazau. a aminte aide<br />
fete eine, vi socotiasca cursul istoriil adevarate, adeca de bgrbatiia<br />
vi vitejila lul Ladislav; de fiCoara, care au scos-o de la<br />
pagan; de toporul carile au thiat pe Un cu dansul; de acelas<br />
fata, cum dui-A socotéla a unor scriitori, au fost cazut cu rugaminte<br />
la Ladislav, pentru stapanu sau; avijderé bunataté vi<br />
pricéperé caluluY deosabita dintr'alte dobitoace, precum zic provtiT<br />
novtrii, ca cum ar fi fost nazdravan, caci au fost putand alége<br />
cine-1 stapanu sau, vi cine-T nepriiatin, inpotriva a caruia inpreunä<br />
cu stapanu sau s'au fost Wand: vi precum la vréme de<br />
primejdie, macar slobod, pe stapanu säu n'au lost parasind ; §i<br />
altele pe amanuntul cate maT sus am pomenit, de le va lua<br />
cine-va sama binivor, au nu toate alavé arata, cä din curata a<br />
adevarului istoriil lantana, pivtelnita basniT bulgarevil sa sa,<br />
fie abatut, vi in gura minciunosului ca 'ntr'o baltà statatoare<br />
sa sa fie inpuVt? Avijderé alalte a basniT part1, carile urmaza<br />
de unde l'au zmult, vi cum l'au in mincluna ltil schimosit, Dentin Decada<br />
2 cap, 4.<br />
Tata acum voin arlta. Acelas istoric Bonfin, istorha sa innainte<br />
ducand, zice : «Dupa ce au clzut intre Solomon, vi intre La-<br />
«dislav vrajba, Solomon au facut legamant cu Cutesc domnul<br />
«Unilor in potriva lul Ladislav : intr'acesta chip, ca Solomon O.<br />
«de muiare pe fata sa lul Cutesc, vi -Loth Transilvania, adeca Ora<br />
«Ardelulul, sa O dé sa fie vCcinica movie Unilor.» De aice aTavé<br />
sa cunoavte, ca basnuitoriul indarapt puind cuvintele povevtil,<br />
vi numerele schimband, zice : «ca Batie au fost luat intaT in ro-<br />
«bie, apRi §i muiare pe Bora lui Ladislau ; Tara istoria inpotrivl<br />
«zice, ca. Solomon pentru ca maT tare vi véCnic legamant sä faca<br />
«cu UniT, s'au fost tocmit, sà dé pe fata sa mulare lul Cutesc<br />
«Domnuliff Unilor. Avijderé istoria scrie, precum Solomon pen-<br />
«tru dreptat6 sa ar fi putut sa Carl agiutoriu de la inparatul
Bonfin acolog.<br />
148 cARTA III<br />
«Henric, (cad pe atuncé acela era inpArat inparAtiii apusuluT),<br />
«insA aceTa, zice, cA, n'au fAcut-o, pentru cace stiTa, ca Chesarul<br />
«era inpicdecat cu ostenire in doaA pArti, cacT si Papa, si Saxo-<br />
«niT tt odatti, i s'au fost sculat cu esti asuprA. Iarà basna spune,<br />
«precum LaslAu sA fie cerut oaste inteagiutorTu inpotriva luT<br />
«)3atie, si a TAtarAlor luT, i ce Solomon a ispravi, nicl s'au is-<br />
«pitit; TarA basna zice, eh' Lasläu cersind agiutorTu, au si luat:<br />
«aded, tAlhariT acei in temnitele RAmului, de atAta vréme inehia.<br />
Bonfin innainte voroava tiindu-sT, zice : «Ladislav dupa ce au<br />
«gonit pe Solomon de la CrAiTa, si au apucat el scaunul i toatA<br />
«stApanire, fArA zabava. s'au sculat Hatmanul Unilor Copulh, fi-<br />
«eorul Jul Crul, i intrAnd in Ora ArdéluluT, pAnA la Varadin, al<br />
«pana, la TocaT, foarte rau au prticlat-o : si multime de robi si de<br />
«plian apucAnd, s'au lost intors innapoT, i agiungAnd la apa Ti-<br />
«misuluT, (de pe aéasta ap5, cetaté Timisvariului s-au luat nu-<br />
«mole), acolo la trecatoare T-au inpresurat, si Ladislav cu ostile<br />
«sale dAndu-le navala in malul trecAtoriT, mare vArsare de singe<br />
«de Ambe partile s'au fAcut: ce robii vAzind agiutorTul, ce le venise,<br />
«totT odatA unul altuTa legaturile deslegAnd, cu muTarT, cu copiT<br />
«au dat i Tel de alta parte navala in UnnT, i asé de o parte<br />
«Ladislav cu UnguriT, TarA de altä parte robii, and rAzbolu bar-<br />
«britéste, pAnA maT pre urmA au biruit pre UnnT, i atAta T-au omorAt,<br />
«si T,au innecat, cat maT mult de unul (cAruTa T-au fost numele Se-<br />
«cheno) viu n'au scApat. MaT pomenéste i acésta Bonfin, cA La-,<br />
«dislav, dui:A ce au agiuns in urrna pe UnnT, i vazind atAta mul-<br />
«time ce era, intaT O. fie stAtut la rugA ai cu fierbintl lacramT<br />
«sa sA fie rugat de la Dumnazau agiutorlu, socotind cA singura<br />
«putere sa nu Taste, sa sa puia inpotriva a atAta pAganAtate.» Socotésca<br />
i aicé cititorTul, i cunoaseA, schimositura basnii, car()<br />
pentru Copulh, pune pe Batie; pentru apa TernisuluT, pune a Sirétulul;<br />
pentru lacrAmile lui Ladislav in malul apeT, pune a luT<br />
Laslau al sAu, in vArvul stAlpultif celuT de marmure; i pentru<br />
robiT ce s-au sfarmat legAturile, s au dat lui Ladislav, 1i<br />
ie agiutorTu,<br />
pune pe tAlharii din legtiturile temnitilor RAmuluT; iarA,<br />
de unde sA fie luat BAsnuitorTul de zice, cA acel inparat a RAmuluT<br />
s'au fost giurat, nirne de sabiTa luT 0, nu moara, adasta
CAP. XIV. PROLEGOMENA 149<br />
nici cum a o doslo§i n'am putut, caci nici un istoric sa aiba ceva<br />
asamanare cu aóastä basnä ceva§ sä scrie n'am aflat: fax% numaT<br />
doar de va fi schimosit cuvintele lui Ladislav, carile pentru<br />
UnniT biruii, catra oastea sa zice, §i in locul luT Ladislav va fi<br />
pus pe inparatul Ramului, Tara cuvintele luI Ladislav, Boutin a§é le<br />
poméné§te: Parcite humano sanguini milites, parcite. Sat cruoris Boutin acoloq.<br />
hostibus effusum. Fugientem c )ite multitudinem, ut si forte<br />
ad orthocloxam fidem animum a, iertere voluerint, Dei populum<br />
amplificemus. Adeca : Crutaci, o§ta§ilor miei, crutacT singeluT omenesc;<br />
destula varsare s'au facut de singe neprietinesc. Prindeti<br />
numal (Tara nu omoratI) multimé ce fuge, candaTlé sa vor<br />
intoarce cu inima catra credinta orthodocsiii, §i vom inmulti<br />
poporul luT Dumnazau.<br />
MaT Taste a luT Ladislav §i altä povéste, in care Bonfin a§ijc1Cré<br />
pomené§te: Precum alaltI UnT auzind de prapadire Dom- BonlIn acoloo<br />
nuluT lor cu toata oasté in Ora ungurTasca, cu totil sa sa fie sculat,<br />
§i Inca luand in sotie §i pe Comani §i pe AmaxoviT, §i pe<br />
Ru§T, de iznoava sa fie intrat cu prada in tara ungurésca, carora<br />
Ladislav cu oaste innainte e§ind, ca §i pe ceT din MI, Inca §i<br />
mal rau sal fie batut, §i a§6§1 singur cu toporul ce purta, sä fie<br />
Mat capul luI Ac, Domnului Unnilor.<br />
A§ijderé dintealtà povéste a luI Bonfin, tot acolo§ putin mai<br />
gos, poate sa fie mutat basna numele apeT Visla cu SirCtIul. Caci Ladislav<br />
vazind ca Ru§ii in razboiul din taiu s'au fost insatit cu UnniT,<br />
pentru maT cu multul sal rasplatesca i asupra lor, ce Ru§iT la<br />
pace cu rugaminte plecandu-sa, §-au a§azat lucrurile cu Ladislav;<br />
Tara Lé§iT tot in pizma lor stand, Ladislav greu, insa cu biruinta<br />
razboiu au avut cu clan§iT, §i a§é dupa biruinta, tot aruncandu-T, §i<br />
sfarmandu-T, sa-T fie gonit pana I au trecut peste apa VistuliT. RAmas-au<br />
acmu sa videm, de unde s'au scornit §i mincTuna pentru<br />
stalpul, carile zice Bulgariul, precum sa fie radicat cetateniT in slava<br />
luT Ladislav. Ce §i acésta tot din istoria luT Bonfin sa fie captu§ita<br />
aTavé Taste; ca Boutin zice: «Ladislav, dupa ce au dobandit atate Boullu acolob<br />
«biruinte asupra tuturor nepriffatinilor saT, sa 0, fie dat cath-va<br />
«vreme odihneT, in care vróme in chip de vanatoare trecand<br />
«pre locul, ce sa chema Batorian, cu indemnare ceriasca, inbiTat
150 CARTE III<br />
«fiind, acolo in slava pre curatei fióoare, pe. apa Hrisului, sa, fie<br />
«zidit o besérica, pré innaltä i pré frumoasà.» Acesté sint clarA rAzboaiele,<br />
i biruintele, carile istoriile adevArate pomenesc, sä fie avut<br />
Ladis1av, ce l'au poreclit sfântul, asupra Unilor, pre carile Moricaril<br />
(Tara, nu hronicarii) pomeniti, amestecandu-le, §i schimosindule<br />
blästamätéste, cu duhul minclunii le-au spurcat, si ea un starv<br />
Fang% drum mort, carile narile drumetilor bantuTaste; a§é el urechile<br />
a multora cu minciuna adasta inpland, de atata vréme pânä<br />
acmu, eel mai prosti la socotólA, si in istoriile adevArate ne ispititi,<br />
in loc de istorie adevAratä, au crezuto. Ci noi, pentru ca<br />
sä doslusim adasta, poate fi mai mult ne vom fi zhbovit, de cat<br />
rabdärii cititoriulul nostru, ar fi trebuit. Acmu dar5, basnile,<br />
TarAs bäsnuitorilor lAsind, la randul cuvantului sà vinim.<br />
CAPUL XV.<br />
De pdriré acelora, carii priimeisc, precum coloniile Romeinefti de la<br />
Trcaan, set sd fie afezat in Dachiia ; inseg pe acéW al inpetrati urmeitori,<br />
bar41 sti le fie rddicat, fi,<br />
set le fie tras innapoi.<br />
Masa pärére a multor din scriitori, macar ct cu cate-va vacuri<br />
dup5, viiata lui Traian, la ivath, au esit, i randul ei ar fi poftit,<br />
ca la locul si la vrémé, ce s'au tamplat, acolo sä o aducem; ins,A<br />
noi puind in socotélä, ca panä a nu aduce la mijloc märturiile<br />
scriitarilor, pentru asezAmantul Romanilor in Dachila, i pentru<br />
ne curmat traiul lor in transa, intal cevas macar ne zis, i ne<br />
arnat s6. nu 15,s5.m, ori ce intr'alt chip si inpotriva socotélii de<br />
obste, s'ar par& Aóasn darb, povéste precum Romanii de la<br />
Traian inpArat in Dachiia pu§l, i asezati, mai pre urrn5, Avrelie<br />
inpArat, 'lax* s5,-T fie trecut peste Dunäre in Misila, la cati-va<br />
istorici, (a chrora credintà nu s poate lepada), pomenitä o afth.m.<br />
Stanislav Sarni- De la care cei ce vor, i sä silesc s aréte, precum Romanii<br />
tie, ei Ioau Za- no§tril, a, nu fie din Romani trAgandu-sä; pareli-se cä tare putCre<br />
mole die mandal<br />
L60. agonisesc. Argumenturile dovedii lor, cu aóasta, poveste, din cei<br />
mai vechi istorici, earn' de ac'lastä povéste s5, fie pomenit, sint:<br />
Vopiseus, Iornandis, Suida, i cati-va altii acestora urmktori. Ce
CAP. XV. PROUGOMENA 151<br />
Vopiscus mai pre larg, i mai curat scriind, precum sint cuvintele<br />
IA aicé le vom aduce: «Avrelian, zice, Dachiia peste Du-<br />
«nare, pre care Traian o Meng, provintie Româniasca pustiindu-<br />
«SA toatà Illirie, i Misia, socotind ca. nu o va mai puté tine, au<br />
«scos din cetatile, si din locurile el pe Romani, si 1-au asezat<br />
«in mijlocul Misiii; i i-au mutat numele, zicandu-i Dachila, care<br />
«acmu desparte Misia de sus, de la Misia de gos: i find mai<br />
«denainte Dachia denastanga Dunarii, (precum curge spre mare),<br />
«acmu cé de Avrelian descalecatti, sta denadrépta DunariT». Adasta vel afla<br />
laBontln de-<br />
AóastA povéste ato.ta iaste de adevarata, precum Taste si povéste, cada 1, cap. 1.<br />
care arata, descalecatura Dachiii cu Români de la Tralan, (precum<br />
si mai pre larg s. va vide unde va vini rândul istorid,<br />
sä ingamnam lucrurile tânplate, pe vrémé acestui Avrelian inparat).<br />
Ins a. noauâ frumoasa, i ne biruita, dovada ne dA acest<br />
istoric, inpotriva acelora ce nici cum nu priimAsc, Românii din<br />
Dachila sa. fie Români de la Italia, de vréme ce curat arata ca<br />
Avrelian au radicat Românil de Traian pusi in Dachiia, i T-au<br />
trecut numai peste Dunäre in Misia. Lea de la aseztimântul Romanilor<br />
in Dachiia, pana, la acest Avrelian, au trecut la mijloc,<br />
167 de ani, prin care vréme Romanii, necurmat in Dachila au<br />
lacuit; iara, precum aceiias Romani sh sa fie intors Tara§ in Dachiia,<br />
i deciia nici cum vre odat5. sti, nu o fie mai paräsit, ce<br />
Ws paha, la vremile noastre, tot intrInsa, ne curmat sa, fie lacuit,<br />
tot trupul istoriii noastre va arata: aducând marturiile a<br />
scriitorilor, caril dupa, vrémi, i dupa. inparatii ce inparAtiia, au<br />
insAmnat de lucrurile Romanilor, carile s'au tânplat in Dachita.<br />
Insa, aice nu vram sa trécem cu condeTul ne socotitA indraznela<br />
lui Stanislav Sarnitie, carile vrând Românii nostrii nu din Romani,<br />
ce din Dachii cei vechi, s. sa, fie tragand, sa, aréte, apucti<br />
aceste mai sus pomenite cuvinte, si dupa, a sa placére mutând<br />
gandul, i socotéla scriitorilor celor vechi, intr'acesta chip zice :<br />
u(Sloboziile acélé a lul Traian inparat, Adrian, si alti inparati<br />
mai pre urma, iaras li-au dus innapoi la Italie).» Mee Sarnitie<br />
in locul Jul Avrelian, (carele precum zisem, au fost cu 167<br />
ani mai pre urma) pune pe Adrian, carile au statut la inpAratie<br />
indata, dupti moarté lui Traian; si in locul Misiii, pune Italia,<br />
fit<br />
Sarni& Carte<br />
6, Cap. 18.
Sarnttie carte<br />
4, cap. 5.<br />
152 CARTE III<br />
care cuvânt, nici un istoric nu l'au zis. De pe acéste abAtute dincAraré<br />
adevArului, a luT Sarnitie cuvinte, cat sä fie de schiopAand<br />
istoria lui, pentru némul Romanilor, fiete eine poate cu<br />
noa§te, nici maT mult ar fi trebuit cu une cuvinte ILA temeTu<br />
ca acésté auzul cititoriulul sA supArAm ; ce fiindu-ne datoriia,<br />
ceva§ ne zis, adeck ce la altiT, pentru mo§iTa noastrA, pomenit<br />
sA aflA, sA nu lAsem, precum innainte i§i mal lungé§te pArére, a§é<br />
din cuvant in cuvAnt aicé a o arAta nu ne vom lenevi. intealt loc<br />
a istoriii séle, Sarnitie tocmindu-§ poate fi gre§ala, pe Adrian<br />
lasà, §i de Avrelian sil apucA; insA §i a§é alth socotélA inpotriva<br />
socotélii sale eel' din thi, singur §iTa Ni scorné§te: adeverind,<br />
cA de au §i radicat Avrelian acéle sloboziT a luT TraTan; insA maT<br />
multi din Romani sh fie rAmas in DachiTa; ce sh vinim la cuvantele<br />
luT. «Avrelian, zice, macar cA acéle leghioane Italie-<br />
«ne§ti, pre carile TraTan odinAoarA in Dachiia le bAgase, innapol<br />
«le au scos; insA coloniT (ca cum am zice tdranii eel mai pro§ti),<br />
«§i caril grija casii purta, acolo§ au Minas, carii cu cleprin-<br />
«dere graTului lAtinesc, au stricat limba cé slovenésck cu care<br />
«§i acmu Valahii sA slujesc.» 0 minunate Sarnitie, cum pop'<br />
indrAzni, cA Romanil din Dachia, astAzT grAesc limba slovenésel,<br />
cu cé lAtinésert stricatA? cum nu te uiti la altil, §i mai vechi, §i<br />
mai de ispravA de cat tine istorici, cariT inteun glas mArturisesc,<br />
cA limba Romanilor din tenneTul el, Taste din cé lAtiniasck noT mai<br />
mult ceva in potriva luT Sarnitie a zice nici indrAznim, nici ne<br />
trebuie, ZIA cat in limba noastrA il intreb4m: ce Lei Sarnitie,<br />
lAtiné§te 1-am zice: Cvid fatis Sarniti; slovené§te: Cto délai§i<br />
Sarnitie; §i de aéastA proastA intrebare, el singur socotésck limba<br />
românTascA din cé lAtinéscA, au din cé slovénéscA, Taste strican?<br />
Ce noT pentru a lui Sarnitie pArére maT putinA grip,' purtand,<br />
ne uitAm la ceT vechT .9,i de créclintA vrédnici istorici, cariT cu<br />
bunA samA pomenesc, precum Avrelian sA fie mutat pe Romani din<br />
DachiTa in Misia. Hoc opus, Hie labor, acesta-i lucrul, aicé Taste<br />
osteninta, pentru ca sh cercam, §i Tara§ din istorici, in cuvintele<br />
a cArora prepus sA nu fie, sA arAtam, precum de au §i trecut<br />
RomaniT din DachiTa pe vrémé luT Avrelian in Misia, TarA§<br />
incurand sA sA fie intors, la locurile sale céle de mo§ia, adecA
CAP. XVI. PROLEGOMENA 153<br />
in DachiTa. Ce adasta find tot propozitul istoriiT noastre, putse-va,<br />
nedejduesc, a sA in§tiinta cititoriul nostru din tot cursul<br />
hronologhiii, unde pre la Jocurile trebuitoare, in destul mArturil<br />
innainte sA, vor aduce. larA acmu vine randul sA arAtAm cé maT<br />
de pre urmA socotélA, adecA sA aducem toate mArturiile istoricilor,<br />
pre scurt, carile dovedesc, precum Dachila au fost de la<br />
TraTan inpArat, cu cetaléni §i slujitori vechi Romani, descAlecatA,<br />
*i decila precum aciia§i Romani sa fie mosii strAmosii Romanilor,<br />
carii §i astAzi in partile Dachiii lAcuitorT sa, aflA, adecA<br />
Moldovenii, Munténii, MaramorA§éniT, Romanil de peste Dun Are, §i<br />
CoOvlachil, din -cara grecescA, cAci toate acéste nAroade, dinteaceTa§<br />
Romani a luT TraTan, sä fie, nu numaT limba §i graiul,<br />
ce ,i a tuturor vrémilor istorii mArturisesc.<br />
CAPUL XVI.<br />
Aducu-sd pre scurt mdrturiile a multor istoricl, caril in scrisorile<br />
sale adeveresc, precum Ulpie Tralan inpdrat au desedlecat Dachita, cu<br />
cetdtela de la .Roma, fi cu oWni bátrdni Románi, fi precwn Romdnii<br />
cep ce astdzi ldeuesc in Dachia, sint dintr'acelRi nem, fi dintr'aceiafi<br />
vitd a acelorap RomanT.<br />
Ulpie TraTan, dupA' ce au dezrAdAcinat pe Dachi, din Wale Dachiii,<br />
precum prin toatA Dachila, incA §i in Misia, multime de<br />
Romani, sA fie pus in sM4luire vécinicA, cat in capetele trecute<br />
am pomenit, destulA, precum ni GA pare dovadA ar fl fost: nici<br />
ne-ar fi trebuit acélési mai de multe orl a le poftori ; insA pentru<br />
ca sh poatA cititoriul supt pravila ochiuluT, tot odatA, §i tot<br />
intr'un loc sa cuprinzA, oni cat, §i ce MT scriitoriT, prin multe<br />
peste o sua de vacurT, pentru Românil din Dachia scris ni-au<br />
lAsat, nu MIA placero luT, macar cl cu cata-va osteninta T-ar fi,<br />
cam pre scurt in loc de Epitomi (culegere pre scurt), aid) innainté<br />
priveliT s'a i le punem; din carile maT pre urmA, §i lui ce i<br />
se va pare, a &dem tot cu a sa slobozénie sA va puté sluji.<br />
Mal veclIT dintre toti istoricii, calif de lucrurile lui Ulpie TraTan
154 CARTE III<br />
au scris, Taste Dion, carile i viata acelui inparat pre amaruntul<br />
au scris. Acest clara Dion in multe locurile istoria<br />
Dion Carte 61. sale, Yana mai ales la carte 61: scrie a$6 : «Traian Avgust, zice,<br />
«clupa, ce au stroNit pe Dachi, au dus in Dachila slohozii de<br />
«Romani.» LuT Dion urmaza Appian, Iornandis, Spartian, Avrelie<br />
Victor, Procopie Chesarénul, Xifi lin, (carile i patriarh Tarigradului<br />
au fost), Zonoras, Checlrinos, Coropalat, Parisiot, i alalte<br />
toate, precum a celor grece0T, a$6 a celor latine$ti scriitori céte<br />
intr'un glas, i intr'un cuvAnt, tot acéia$ intaresc, i adeveresc;<br />
maT cu dédins Evtropie, carile locul a o nide ar puté tine, in viata<br />
Evtrople cap. 8 lui Adrian scrie a$6: «Adrian, carile in urma lui Traian au sta-<br />
«tut la inparatie, dupa moartea lui Tralan, au lasat Parthilor Ar-<br />
«menia, Asiria $i Mesopotamia; $i ar fi parasit i Dachia, de nu<br />
«T-ar fi fost frica, a lasa sa piara ataté mii de cetaténi Romani,<br />
Petavie in sami- cariT trATa acolo. Ca acésté$1 cuvinte, cititoriul, $i la Petavie<br />
luire vremilor<br />
la viata lul isousit a vremilor samaluitoriu va pute. afla. Acestor maT vechi<br />
Tratan. urmele calca eel mai. de pre mijlocul vacurilor scriitori, $i in-<br />
Pr000pie Ile zi- taT Procopie ChesarCnul, carile pe vremile lui Iustinian inpaditurile<br />
lut Iustinian,<br />
carte 4. rat au fost secretariu la vestitul Velisarie. Acesta in carte de<br />
zidirile lui Iustinian, ataté cetati i ora$e pomene$te in Dachila,<br />
ca li au tocmit Iustinian, carile au fdst fAcute din temeliTa lor<br />
de Traian inparat, de carile pre amanuntul, $i de toate anume<br />
sintem sa zicem la viata lui Iustinian : Tara aicé numal Cate la<br />
$i Carte 5. propozitul nostru cauta, voM pomeni. «Mai de de mult, zibe, inparatiT<br />
pe marginile Dunarii, peste tot locul i pe de Casta<br />
parte pe une locuri i pe de céTa parte facand cetatl, i ora$e,<br />
nabu$élele Varvarilor oprTa.» Apoi intr'acéia$ istorie, carte 5. «Du-<br />
«nare, zice, care apa aproape de Dachila Taste, denastAnga ei in-<br />
«cope a desparti pe Varvari, parté denadrépta Romanii tiind,<br />
«pre care Dachie o chema (krrticsiotv) maluroasa. (Lira care parte<br />
«a Dachiii sa fie fost acCsta, in cea véche hotarAre a Dachiii<br />
«pre larg am aratat), pentru caci ripa, latiné$te insamneza<br />
«mal.) i dupa ce insamneza Procopie cetatile carile au<br />
procopte de zi- «fost Mout mai sus pe Dunare, apoi zice : «lara la gura Dudirt<br />
cap. 5. «nariT, au tocmit cetatile Pincul, Cupus, i Novele, i inpotriva<br />
«Novelor in cela uscat, (adeca cum sa prinde despre Moldova)<br />
si
CAP. XVI. PROLEGOMENA 155<br />
«cetate, ce sA chiamA Literata-, Tara, si mai in lontru de acésté,<br />
«urmazA cetAtuile Cantavazitis, Smornis, Campsis, Tanata, Zernis,<br />
si Dutepratul. DupA acésté Taste cetaté, care sh chCanA Capul<br />
BouluT, de TraTan Avgustul ziditA. a6asta socotim sl fie aclevArat<br />
pricina, pentru ce tara MoldoveT are Herbul sAu, Capul<br />
BouluT, Tara nu ce bAsnuesc une Lkopiseturi,de pe Boarul, carile<br />
inpreunA, cu cAtaoa Molda, s sA fie innecat in apa MoldoveT. Procopie acolov.<br />
«Apoi Tar* acoles mai zice: «De la Capul Boului mai sus Taste<br />
«cetAtuia Zanis, si de la Zanis nu departe, cetatuTa ce sit chiamá<br />
«Pontis, adecA Podurile.» fat% acéstA cetate de unde s sA fie asa<br />
«numit, acelas istoric tot intr'acela boo aratA: «TraTan, zice, Av-<br />
«gustul, neputand sufferi sA fie hotarAle inparAtiii hotArate,<br />
«numai cu Dun Ar6 sä sA inchizA, au silit de au inpreunat ma-<br />
«lurile Dun Aril cu pod; Mesterul podului au fost Apollodor Da-<br />
«maschinianul; i intr'amandoaa capetele podului au zidit Traian<br />
«doaa cetati, din carile una, care Taste de céTa parte, au chemat-o<br />
«Theodora, TarA alta, care Taste in Dachia, cu acelas a lucrului nu-<br />
«me, au chemat-o Poduri.» Duph acésté maT pomenéste Procopie<br />
cate-va cetAti de la TraTan, i alti inpArati Romani in Dachia,<br />
pAnA in fundul Schithiii, i peste Dachia fAcUte, (precum la viata<br />
lui Iustinian le veT vide) cumu-T Ivida (pre care socotirn BA se<br />
fie asé chemat de pe balta lui Ovidie, cAriTa ii zicem noi Vidovul),<br />
Ighistul i Ulmiton, pre care maT denainte de vremile<br />
lui lustinian, au fost apucat o Slovénii, s-au fost i sfarmat-o; apoi<br />
lustinian tocmind-o, cu oaste au intArit-o. Acést6 dart cetAti<br />
in Dachia, de eel mai denainte inpArati a Romanilor de la<br />
TraTan panA la Iustinian fAcute, si de Iustinian tocmite i innoite<br />
fiind, mare i ne clAtith dovadA sint, cA de vréme ce in vremile<br />
luT Iustinian, in Dachia noastrA, atAté cetAti de Romani pline<br />
§i lAcuite au fost, cu cat mai vartos de la TraTan sA fie Romanii<br />
in Dachia asezati, sh va puté créde. Gheorghie Chedrinos, in<br />
culeger6 Istoriilor, aratA, precum marile Constantin, sA, fie nAscut GheorXhie Cheinteo<br />
cetate a Dachiii, a cAruia cuvinte precum sint ellinCste Iadrinoetulle-<br />
gerelIetorfflor.<br />
th-le-s: KawatavrEvos (6 xXcopbs) 6q iii6vvyrsev ea `EX6v71 r1 rporqc atom)<br />
yovanthc Kuovaranivov 'COY ilayav 7.615:7cov 7c6pt rlv Acodu =kip. AdicA:<br />
«Constantin Hloros, cAruia i s'au näscut din Eleni, oé d'intaTu<br />
§i
*<br />
Zonaras carte<br />
11, cap. 21.<br />
156 CARTE HI<br />
mulare, Constantin marele, i sfântul, la cetaté Dachiii. Zonoras<br />
luand de la Appian, scrie: Traian, zice «dupa ce au batut<br />
«intai pe Dachi, i ducand cu sine solii lui Decheval la Roma<br />
«cu triumf, adeca eu alaiu, au intrat si au luat de la Senat titul:<br />
«Dacicus, adeca, Datanul; Tara in cel de pre urma razboiu Deucheval<br />
singur sie moarte fabandu-s ; Kvn to tvoç Tofyraw<br />
«Axxciiv %xi i x6pa atpCov ixoptoce; 67-7,ouoq 161ov2.» adeca:<br />
«De atuncé in coace némul Dachilor, i Ora lor, au limas supt<br />
Zonoras, carte suppuneré Românilor. «Acestas Zonoras scrie, pecurn si Map.<br />
34. leo- csimin Lichinie, carile au tinut pe sora marelui Constantin, si<br />
'Tat in istoria<br />
bcecrider3. sotie la inpärMie T-au fost, sa fie nascut din Romanii din Dachia.<br />
ACastas marturiséste Isocrat istoricul, dupa carii urmaza<br />
Bonfin. Acesti dara. mai vechi Wines-VT, i grecesti istorici, de Romanii<br />
nostri, in Dachia pusT, i traitori asé: Tara cesti mai noi,<br />
BonlIn decada<br />
carte i.<br />
precum Taste Nichita Hon iatis, Ion Cantacuzin Inpäratifl Laonicos<br />
Halcocondila, Franta Protovestiarius, pc RomaniT din Dachia, supt<br />
numele Vlahilor II cunosc; a dirora marturiT sä vor vide, unde<br />
va vini randul sá argtam pe ce vréme Romanii din Dachia au<br />
incept a sa chema Vlahi; ins& aóasta numai de la Honiatis aicé<br />
a sa insamna trebuitoare a fi am socotit, pentru ca sa pricépa<br />
cititoriul, ca Romanii, carii au lost trecut la Misia, aceste au<br />
luat intai numele de Vlahi, ins'a nu indata, ce dupa multa vréme.<br />
lionlatis carte Zice darä, «Honiatis in scurte cuvinte, caril mai denainte sä chema<br />
1, cap. 4. MisiT, acmu sä chéma Vlahi.» Aéasta zice, intelegand pentru Romanil.<br />
earl' au fostläcuind si in Misia, de care I ucru videm, la cesti mai<br />
prospeci gred scriitori, cä adése pun Dachia in Misia, i Misia in Dachia;<br />
precum i Laonic Halcocondila, carilesupt numele Misiii triT<br />
äri inpreuna cu Dachia cuprinde, zicand : «BotiXicepot., o trto O MlloS<br />
tv ç<br />
Bulgari sa chéma, eel ce sint in Misia de gos, Tar Misia de gos Taste,<br />
care sa lasá cu D unäré in gos. Apoi maT adaoge i alta Misie; Ei ti)<br />
icipav to5 "Icrrpoe orityInv x6pa.v. Care tara Taste pe de céia parte de<br />
Dunare, adeca unde acmu Taste Moldova, si Ora muntenésca. Pricina<br />
amestecarii nurnerilor acestor tari alta nu Taste Para numai, cad<br />
RomaniT, precum Dachia, asé in Misia, petutindene find asezati,<br />
cesti mai noi scriitori, uniori pe Roman iT din Misiia IT chema Dachi,<br />
Balcffondilas aictv xx0otiacv, Tip Si zevau MucEav TEt 'YAM Tot) 'tarpon zovexv.»<br />
carte 1.
CAP. XVI. PROLE G OMENA 157<br />
cad i ace$tó din Dachia vinisA; Iarä alte ori pe Romanii din Dachia<br />
ii numia MisiT, cAci tot dintr'acela ném de Romani sA trAgé cu Misii.<br />
Acela$ Laonic Halcocondila, pentru RomâniT, cariT sint in Greia,<br />
ei<br />
le zicem noi CotovlahT scriind zice : 172e IIN8ov 6pog<br />
BXeczot &vootof.)atv &inthv Tthy Amuiw 61.Lo1X6yrrot. In muntele Pindul<br />
lAcuesc Vlahii, carii sint cu ce$télalti Dachi tot de o limbA, unde<br />
zice: (ce$t lalY Dachi) intelege pentru Moldovéni i pentru Munteni,<br />
precum i aTuré am maT pomenil, $i cuvantul lui mai gos<br />
«aratA. «Vlahil, zice, ace$té au limbA de i foarte asamAnA, cu<br />
«limba ItaliinéscA; insA atata-T de stricatA, cat de abiTa pot Italii<br />
«sa intAlégA cuvintele lor, carile vorovAesc; i putin maT gos<br />
«Vlahii, zice, nemicA din 'tali deosabire nu au, Inca i orandu-<br />
«iala traiului, a mancatului, i portul armelor, i alte a casii po-<br />
«vijii, cu Italiianii aséméné li Taste, macar cA némul lor in doh'<br />
«stapaniri Taste despAiiit. Fig Te sip Bofaavfcry xxi 'Iorp(av, v rape(<br />
«larpov,<br />
kbpav, adeca : in Bogdania (Moldova) $i in Istria, in Ora care<br />
«Taste pe langA DunAre (adecA Ora MuntenéscA).» Ioan Kantacuzin,<br />
qi Franta Protovestiar, in istoriile sale de incepAtura c6 din-<br />
MI a Romanilor ce-vaq nu pomenesc; Inca cate-va, carile la istoria<br />
lui Ioan Kantacuzin, pentru Vlahi in lung sA pomenCsca,<br />
le va afla cititoriul unde vom zice lucrurile tanplate pe vregné<br />
acestui inpArat Joan Cantacuzin. Dupa socotéla acestor mai vechi<br />
scriitori Greci, urmazA intAi Anton Bon fin Ungur, Leun clavie Mint,<br />
Dlugo$ La, Stanislav Orihovici Littan, $i alt Stanislav Sarnitie<br />
Léh; ce acest mai de pre urma II aflAm, cA in multe fCliuri iY<br />
mutA socotCla, precum maT gos din cuvintele lui sA va vide. Inthia$<br />
dart Anton Bonfin scriind hotAraré a Dachiii cei vechT, zice:<br />
«Ulpiana Taste cetate in Ardél, deosibi de Ulpiana, card Taste in<br />
«Misia slobozie, sau cum lAtinC$te sA zice Colonie, de Ulpie Tralan<br />
«descAlecatA, caci Ulpie Traian dupA ce au supus pe MisiT, i pe<br />
«Dachi, pentru pomeniré biruintei sale, au zidit in malul Du-<br />
«nAril cetaté Nicopolis.» (Ace$tila IT zic pro$tiT Nicopoe, Tara Sar<br />
«ni0e en mare necuno$tinta gheografilor, gandC$te sA fie Nicopolis,<br />
la car6 i sf. Pavel, precum cu propovedanie Evangheliii<br />
sa fie mars faptele Apostolilor mArturisesc; ce gre$6$te : el Ni.<br />
copolis, la care au mers Sf. Pavel, Taste altA cetate cu acesta$<br />
Halceoondilas<br />
carte 6.<br />
Boutin Dora<br />
1 carte I
Boutin acolo?.<br />
158 CARTE III<br />
«nume in Gretia, aproape de hotarale Machedoniii). «Alta cetate<br />
«Taste in Misia, ce sa chTama Marchianopolis, foarte vestita, odi-<br />
«noara de TraTan inparat ziditA, unde Martia, sora lul TraTan,<br />
«trimitind o fat& la lantana, care din cetate isvoraTa, sa aduca<br />
«apa, cu un vas de aur, §i scapand oare-cum vasul de amana,<br />
«au cazut tocmaT In fundul fantanii, care era pré adanca ; Tara<br />
«nu dupa mult, vasul cel de aur ca cum §-ar fi lepädat fire<br />
«greuimiT sale, singur din sine plutind, au izbucnit in fata apei;<br />
«de adasta minune ingrijindu-sa Traian, au zidit ace cetate Nym-<br />
«felor, (carele era boazele fantanilor), §i de pe numele su-<br />
«roriT sale, au numit-o cetaté MartiiT. DeciTa TraTan, au radicat<br />
«pod de pratra peste Dunkre (precum §i Dion scriTe la vifata luT<br />
«TraTan), lucru minunat, a caruia temeliT, §i astazI in fundul apeT<br />
«sa zaresc, uncle in cela mal de Dunare, Taste cetaté Severinul,<br />
«maT pre urma de Sever inparatul zidita, iproci.»<br />
Acela§ Bonfin Tara§ la acela loc «MaT denainte, zice, pana a<br />
«nabu§i GothiT §i UnniT, toata Dachia era plink de Romani, §i de<br />
«Sarmati, precum din multe scrisorT, in pletri sapate am putut<br />
«cunoa§te.» Ce sa fie scriind in pietrile aflate de Bonfin,<br />
aloe,<br />
pentru ca sa nu lungim voroava, cu condéiul trécem, Tara la<br />
rândul sau, §i adasta, §i alta, care in tara la noT cu cat-va anT<br />
maT denainte s'au aflat la Galati, pentru mai buna marturiTa<br />
cuvintelor lui Bonfin le vom aduce.<br />
A§ijderé Bonfin in multe locuri Tara maT chiar §i maT ales la<br />
decada 2: carte 7. zice: «Valahii, precum din Romani O. fie nä-<br />
«scuti, limba lor, §i pana astazI marturig§te; canT intre ataté né-<br />
«muff de VarvarT, de atata vréme traind, nici cum a-I dezradacina<br />
«cine-va au putut. Ace§té lacuesc part6 DunariT dasta din coace,<br />
«pre care locuri, odinaoara au lacuit Dacha §i Ghetii; Tara pe<br />
«de ala parte de Dunare, lacurile, carile sint, li au cuprins Bul-<br />
«garil, earn' de la Sarmatia au e§it, caci din legheoanele (adeca<br />
«polcurile) §i din coloniile lui TraTan, §i a altor inparatT Ro-<br />
«manT, pre carile li au adus §i li au descalecat in Dachie sa<br />
trag Romanif acO§t6.» AO dark din céle multc a luT Bonfin, acésté<br />
putinele destula in dasta data sa fie socotind, la altiT sa<br />
trécem. Leunclavie in Pantecte, unde talcuTa§te numele Iflac:
CAP. XVI. PROLEGOMENA 159<br />
«Nemtii nostril, zice, cel mai multi precum pre Hall, ayé pre Fran- teunninYin in<br />
Pantecte.<br />
«OA Va1i, a-T ehema s'au obicluit, cu acesta§ nume chéma<br />
«yi pe Valachi (adeca Romani) a carora limba cé de loc, asemene<br />
au lost cu a cestora, caci yi Dachia au fost odata provintie, adeca<br />
Ora romanésca » lara,' din istoricif Leyeyti, intro carii mai de frunte,<br />
yi mai de credinta Dlugoy sä créde, carile zice: «Nemul Mol-<br />
«dovenilor, (cacT acolo cursul voroavei lui pentru Moldoveni Taste) Dlugoo carte IL<br />
«SA créde, precum st O. fie cubork din Corenila Italilor, yi ta-<br />
«rale céle mai manoase a Slovénilor sa fie cuprins.» Dlugoy, yi altiT<br />
toti scriitori leyeyti, creel, precum Dachil A, fie fost de némul<br />
lor Sloyéni, pentru acéla zice, ca. RomaniT gonind pe Slovéni,<br />
sa le fie cuprins-locurile. Dupit Dlugoy vine la rand Orihoviel,<br />
earile macar c. sä véde inteo p'arere cu Eneas Silvie, precum<br />
Romanii aceyti de astazi sa sa fie tragand tocma, de la Flac Hatmanul,<br />
insa laray nu tagaduTayte, precum Romanii sä fie din<br />
némul a altor Romani; a cäruia cuvinte sint aceste: «Volohii (de oriboviel Aua-<br />
«Moldoveni vorovind de tot némul romanesc intelege) era nas-<br />
lele 5.<br />
«cuti din ItaliTani, yi din Romani,» Tara, dupa ce iyi arata paréré<br />
«sa, cé de Flax HatmanuI, merge innainte. «Aceyte, caril in limba<br />
«sa, Ii zic Romani al noytri (Leyi) de pe Italiani., le zic Volohi,<br />
«ca Voloyi in limba leyesca, tot un nume Taste cu Ital din limba<br />
«latinesca. Acéytey, yi la fire, yi la obicéla, yi la gralu, nu mult<br />
«sä deosabesc din hall.» De cila scriind fire Moldovénilor, in-<br />
«tr'acesta chip o yiruiayte : «Sint, zice, oameni vrajmayl, yi marl,<br />
tviteji ca nici BA poate afla alt ném de oameni, caril in hotara<br />
«aye de strampte lacuind, yi pen prekur mai multi neprilatini avand;<br />
«pentru slava razbolului yi a vitejiii, sau asupra tuturor caste<br />
«pot radica, sau de caril sa radica asupra lor, sä pot apara.»<br />
De cat acesta cu multul maT pre larg Stanislav Sarnitie, carile,<br />
precum yi mai denaiate am aratat, cand sta singur in socotela<br />
sa, care au apucat, nu priiméyte Romanii sa fie din Romani; Tara<br />
cand dupti voia celor mai vechi sa last, atuncé yi el, aCastay marturiseyte.<br />
«Razbolul, zice, Deurpanic, (adica a lui Decheval cu Saruitie cart6<br />
(Romanii), dupa ce status& 16 ani, supt Tralan incepandu-sa a 5. cap. a.<br />
«sa slabi, 'Nina mai pre urma i sfär§it au luat, apol putin<br />
«maT gos: dobandind, zice, Traian biruinta, pentru vécnica pc_
160 CARTg III<br />
«meniré lucrului bine purtat, 30 de sthlpi, carii sä fie semnele,<br />
«si hotargle inparAciii, in Duran au aruncat: Dupä acéia. mai<br />
«multä parte de lácuitorii cei vechi, din Dachia izgonind, si<br />
«candu I bisugul locului, slujitorilor celor bAtrani o au inpärtit,<br />
«cu acesta sfat; adec . sA fie ca un zidi pus innainte pentru apt):<br />
«rare in potriva celor mai din lontru Sarmati, i pentru ca mai<br />
«in grabä, si mai pre lesne, cand s'ar tâmpla vre o nevoia, cesti<br />
«din Dachiia slujitori, celor ce pa'ziia Misia, asijdere cestor din<br />
«Dachia, cei din Misia, la vrérne sä poata, da agIutoriu. Pod lucru<br />
(«le minune i cu marl cheltuiale, peste lath la.timé Dunärii au<br />
«radicat, nu departe de la Nicopolis, uncle Sf. Pavel au propo-<br />
«veduit; i cu aCastä pricink au ra'mas de s5. pomenéste pe la isto-<br />
«rici, precum Românil, temelia staptinirii lor, pe acéle locuri,<br />
sä fie aruncat.» Acésté, ce au zis Sarn i tie, pentru sà le intäréscä<br />
aduce i märturie lui Evtropie, pre care si noT mai denainte<br />
am pomenit-o. «Spune, zice, Evtropie, cä Traian inpärat, dupä<br />
(cce au bAtut ostile Dachilor, au intors ace Or a. in provintie, i o<br />
«au alAturat la trupul Inpàr4iii Romanilor, sau caci bisugul locului<br />
«i-au placut; sau caci au socotit c. acolo va ave de unde sa-<br />
«hränéscä oasté.» Sarnitie du& asé; 'Tara Pavel Piasinschie, epi-<br />
Pavel rust. scopul de Premisla, in istorie ga, List. 52, cu puVne, insä curate<br />
seliie List. 52. «cuvinte, aCastas märturiséste: «De céia parte, zice, de Nistru spre<br />
«amezazi, iaste Moldova; care mai denainte s'au fost chemand<br />
«Dachia, lacasul Romanilor odânäoarä acolo trimisi; de earl, mulqime<br />
in trânsa sa fie lacuit, adevereste graiul limbii a läcui-<br />
«torilor ace taxi, carile i pâtIA astazi lätinesc iaste; i macar c.<br />
«cat-va stricat graesc, insä Cand ii auzi vorovind, pre lesne poti<br />
«inOlege, precum limba lor din cé latinésca sä fie esit. Acmu<br />
si Saul intro Proroci, sa videm i cel Bulgaresc, 'din carile au<br />
luat cel slovenésc hronograf, de Rom'anil nostril ce zice ? Caci<br />
si el macar ca foarte pre scurt, Insit alSasta nepomenit n'am làsat<br />
ce spune asé: Volohómje nasedsim nà Dunaischim Sloveni,<br />
«is sédsim im. bnihä, inasiluiustim imä, Slovenije, prisedse se-<br />
«dosa, ovinsvisle rote i prizvasasia Poliane » AdecA: coborândusà<br />
VolohiT (sau ItaliI) asupra Slovénilor, i càzind ei asupra lor,<br />
asuprindu-I, Tarà SlovCrrii unii as6 s'au asezat pe apa Vislii,<br />
p1A-<br />
si ti
CAP. %VT. PROLEGOMENA 161<br />
s'au numit PolianT. Catra acésté a a-Cate istorici fara prepus mtirturiT,<br />
nu putina acestora§ intariturä aduc doa pietri, carile in<br />
Dachiia noastra, s'au aflat : din carile una, scrie Anton Bonfin,<br />
precum in vrémile sale sa sa fie aflat in Transilvanie; Tara una<br />
in vrémile noastre s'au aflat la Galati, §i apol s'au adus la Curte<br />
domniésca. Deci in pietra luT Bonfin sint scrisa acésté : L. Annio<br />
Fabiano, Triumviro, capitalium, Tribuno Legionis II, Aug: Quaestori<br />
Turbantium, Trib. Pl. Praetori, Curatori viae latinae; Legato<br />
Legionis X, Fretensis. Legato Augustali. Primo Praefecto<br />
provintiae Darcolomarum ,<br />
(forte Dacoromarum) Ulpianarum,<br />
Traianarum, Sarmaticarum, D. M. Civis Sabinius, Miles Legionis<br />
XIII. Glibres a Rationibus, vixit annis XXX. Civi valens, Duumvir<br />
Coletcomania Florentina, Parentes inefficacissimi. Peurio Saturnino,<br />
Legato Augustali, Praepositoque Consulari Coloniae Daciae<br />
Sarmatiae. L. D. D. D. adeca : L. LuT Annie Fabian,<br />
triumvirulul a acelor mai de frunte, tribunuluT polculuT al doilé<br />
Avgustesc, Ofestordui Turbantilor, Tribunul P. L. Pretorului,<br />
§i grijitoriuluT eiY * latine§te. SoluluT a Polcul al zécéle a freténilor.<br />
Solului Avgustesc, cella. din -MT Prefect a provintiii Darcomanilor,<br />
(poate fi Daco-romanilor), a Ulpiane§tilor, Traiane§tilor,<br />
Sarmaténilor. D. M. Cetatanul Sabinie, o§tenul din polcul al<br />
triisprëzécelé, Slibris Logolat de luatul samil; trait-au ani triizaci<br />
Cetatanului Valens Duumvir, Coletmania, Florentina parinti pré<br />
ne trébnici, -lui Pevrie Saturnin, solului Avgustesc, §i celui mai<br />
de sus kezatoriu sfétnic a Coloniil, Dachiii, Sarmatiii, L. D. D. D.<br />
arit acest Annie din hronologhiTa lui Calviz, aflam sa fie fost sotie<br />
in consulat lui M. Nonie Mutian, caril au purtat slujba consulatului,<br />
pe vróm é lul Septimie Sever inparatul Romanilor, la anul de la D.<br />
Hs. 201. lara piatra care s'au aflat la Galati, Let: 7211, pre care §i<br />
noT singuri precum am putut am citit-o, in care cu slove vechi latine§ti<br />
scrie a§é: Imp. Caesari, Div. filio Nervae Traiano Avgusto,<br />
Ger. Dacico: Pont. max. fael. P. Diet. XVI: Imp. VI. Cons. VII.<br />
P P. Calpurnio, Marco, Aurelio, Rufo; carile a§6 socotim sit sa<br />
intalCga : inparatuluT, ChesarTuluT, Dumnazaescului, fliulul NerviT,<br />
lui Traian AvgustuluT, GhermaniculuT, Datanului, Preutului celul<br />
maT mare, fericituluT Domn, invatatorTul al §esesprazécele, in-<br />
11<br />
PoporuluL<br />
11P111111110.
ln tAIITE Ilt<br />
phratului al sésälé, sfetnicului al séptélé; PArintelui Patriii, lui<br />
Calpurnie, Marco Avrelie Ruf. CAtrA acésta, mai scrie Neculai<br />
Costin logofatul, precum sA mai fie vAzut o piatrA, care s'au<br />
aflat la cet-atuia näruità la GMati, ce-I zic Gherghina, si sà fie<br />
citit singur in transa : Saver inpäratul Ramului; ce noi acestä<br />
piaträ, si in domnia fratelui Antioh, si pe vrémé noasta, trecand<br />
pe la G'alati intr'adins am cercat-o, ce nu s'au aflat, fail cat intr'un<br />
rand, mi-au adus Theodori Parcalabul de Cllati, un ban de argint,<br />
in carile scriia: Const. Vict. Aug. Imp. pentru carile pre<br />
larg vom scrie la viiata lui Constans inpäratul, fiiului lui Constantin<br />
marele. Asijderé, mai pomenéste Neculai Costin, precum<br />
fatal dumisale Miron Costin logothAul, sg, fie citit pe un ban de<br />
aramã galbänk iarb.s la ace cetatue aflat, in carile mai mult nu<br />
s'au fost cunoscand, Mil, Marchianopolis, far& ace cetate, precum<br />
sä fie in Dobrogé, si sä fie zidit'a de Traian inpArat si de numele<br />
fetii sele Martiia, asé chemath, aiuré mai de agiuns s'au zis.<br />
Aceste darä, in scurt, avum sä aducem, precum a celor mai<br />
vechl, asé a celor mai noi istorici mArturii, pentru descAlecatul<br />
Dachiii noastre cu Romani de la Tralan, (si cum Bonfin marturiséste)<br />
si de la altii mai pre urma inpârati. Acestora dara sfarsitul<br />
puind, trage-ne yr ":mé inceputul callii Hronicului s'a, punem,<br />
in care, cu agiutoriul lui DumnAzAu, sintem s5, aratam hronologhiceste,<br />
adeca dupa samaluire annilor, precum acesti Romani de<br />
Ulpie Traian in Dachiia descalecati, tot aceias sh fie Romanii,<br />
carii si 'Ana astazi in transa lacuesc.<br />
CAPUL XVII.<br />
Pentru Monarfii Romanilor, earii au inpareitit maT denainte de Ulpie<br />
Tra1an.<br />
Macar cA, noi, inceputul hronicului nostru de la inptiratiia lui<br />
Ulpie Tralan il punem, insä pentru ca sä nu lasam cap-va monarhi<br />
a Romanilor, (caril incepand nionarhia de la Iulie Chesari,<br />
au stapanit pänä la Traian) afar5, din tot trupul acestii marl,<br />
tari, vechi, si lumii de minunat inpAr'alii; socotit-am ca nu fall
tA.P. XVII. PROLEGOAtENA 168<br />
cale va fi, cat de pre s3urt s5. insAmnaur, de cand au inceput<br />
Iu lie Chesari, cu putére monarchicéscil, §i altii apoi dup5, dansul,<br />
precum am zis, pana la Traian a stapani; carile in ce an au<br />
stAtut la inparalie, §i cati ani au inparAtit, precum avem nedejde<br />
s'a facem §i mai innainte, adecA de la Traian pan& la vremile<br />
noastre, CAM inplirati au fost a Romanilor a tuturor viiata<br />
pre scurt sa, o insämnilm.<br />
Julie dara Chesari (carile intai au suppus statul Pub Heal' inparatiii<br />
Romanilor, supt Monarhie) s'au na'scut maT denainté de<br />
na§teré Domnului Hs. cu 61 ani in 22 a lui Septemvrie celui<br />
vechiu; care zi dupa Calendariul lui Iulian, cade la inceputul<br />
lunii lui Iunie. La anul mai denainte de Hs: 58: s'au fAcut consul<br />
inpreunil cu Pompeiu marele, §i cu Crasus. La anul mai denainte<br />
de Domnul Hs: 56. au incäput la cinsté Maghistratului. La<br />
anul mai innainte de Hs: 48. s'au scornit intre dansul, §i intre<br />
Pompii vrajba... La anul mai denainte de Hs: 47. s'au fäcut dictator<br />
in Roma (a6asta era boeriia cé mai de cinste pe acéia vréme,<br />
la narodul Romanilor). Dupä multe razboae, ce au avut cu Pornpeiu<br />
sotiia sa, Wind mai pre urmh, la anul mai denainte de Hs:<br />
46, dandu-§ vrajma razboiu in Thessalie, au izbândit Julie Cliesar,<br />
Tara Pompii numai cu patru oameni sctipand, au fugit la<br />
Eghypet; unde inpAratul Eghyptului, find copil la varsta, purta<br />
triaba inpAratiii Pothin §i Ahillis Hadambii; cu a cArora poronca,<br />
fu omorat marele acela §i vestitul Pompei. La anul mai denainte<br />
de Hs: (1) Senatul au ales pe Iulie Chesar, sa fie Dictator véénic,<br />
adeca,' ne schimbat; din care an incépe inparatiia Romanilor,<br />
supt Monarhie a sa', purta. ha% la anul nrti denainte de Hs. 42.<br />
cu vicleugul oamenilor de curté lui Pompei, fi ind ranit cu 23<br />
de rane, au perit ucis.<br />
Dupä Julie Chesar, al doilé Monarh, au statut Octavie Avgust,<br />
carile la anul mai denainte de Hs : 41, s'au facut consul. La anul<br />
mai denainte de Hs : (2) cu puteré Monarhiii, au luat §i nume<br />
de Avgust, care titul tin §i 'Ana astazi inparatil Romanilor.<br />
(1) Loc alb In manuscript.<br />
(2) Loc alb in manuscript.<br />
Iulie<br />
ti gnq
164 CARTE III<br />
Avgust lätinéste va sa zia sfant, sau fericit si närocit; Tara Evtropic<br />
istoricul zice: asé sa sa fie chemat, pentru Mei au adaos<br />
inpäräpia, de la cuvântul latinesc Avgheo, ce va sa, zia : adaog.<br />
Is. Ils: el nalte. In 25 de ani a inparapil lui Avgust s'au näscut domnul<br />
si mfintuitoriul nostru Is. Hs. din duhul sfant si din Manila Fi-<br />
Coara, dupa, trup din ruda lul David din némul Iudil; Tara la<br />
Let. 14. anul dupa intruparé cuvântului lul Dumnazau 14, find in Campanie,<br />
la cetaté Nola, de boala au murit; inparacit-au ani 44,<br />
fail 13 zile, Tara de and au perit Julie Chesari 57 ani, lunl 6<br />
zile 4. Dupa Avgust Chesar au statut la Monarhie Tiverie, carile<br />
'Merle Let. 37. au inparapt ani: 22: luni: 6. murit-au de o boala, anul de la Hs. 37<br />
Mart. 17, si, au trait ani 77: zile 120:<br />
Caligula Let. 41. Dupti Tiverie fu inparat Romanilor Caligula, carile la anul 41<br />
Ghenarie 24, au peritucis de Cassia Hiria Tribunul; inparatit-au<br />
ani 3 lunl 10 zile 9.<br />
Clavdie Let. 54. Dupa Caligula au urmat Clavdie, fiCorul lui Drus ; acesta la annul<br />
de la Hs. 54, Octomvrie 13: intal din sine bolnavindu-sä, apol cu slatul<br />
inpäratésii sale, otravindul Xenofon Doftorul, au murit in Sinvesa;<br />
inpäratit-au ani 13; luni 8 : zile 20, si au trait ani 63: luni 3.<br />
Neron. Dupa Clavdie, au statut la inparatie Neron, pre carele mai denainte<br />
chemându-1 Domitie Aenovarvos, apol Clavdie faandu-I<br />
floor de suflet, l'au numit Neron Clavdie Drusus. Din top inparatii<br />
Romanilor, nime cu vredniciile si cu bunataple, mai vestit<br />
n'au fost de at ace-sta cu rautatile si cu tiraniile. Pentru privala,<br />
cetapi Romil din toate parple I-au dat foc de au ars, dupa<br />
arsura Inca mai frumoasa, au facut-o. Pe vestit dascalul gm Seneca,<br />
pentru ca sa nu-1 mai fie de dânsul rusine l'au omorat ;<br />
pre maica-sa, pentru ca sa vaza uncle au sezut in phntece-Y, de<br />
vie au spenticat-o, cu soru-sa, 0 cu alte rude curvie au facut,<br />
si capu tuturor räutatilor plinind, pe corifeil Apostolilor Petra<br />
si Pavel, au omorAt. Cu acestea a lui fapte, pana mai pre urma,<br />
in ura tuturor cazind, si de ai sal Incas parasit find, singur sie<br />
Let. 68. moarte s'au facut, la anul 68, Iunie 9 : inparatit-au ani 13, luni<br />
7, zile 28: intr'acesta Neron s'au sfArsit familie lul Julie Chesar.<br />
Galba Let. 69 Dupa cluda lumil Neron, au urmat Galba, pre carile cu viclesug<br />
Salvie. l'au ucis Salvius Otho : Let. 69 : Ghenar 10:
CAP. XVIII. PROLEGOMENA 165<br />
Inteacelas an Salvie Otho luand inparatiia, i esind cu oaste<br />
inpotriva lul Vitelie Hatmanul, carile de la slujitori luasa, nume<br />
de inparat, i dandu-s razboiu in Bebriac, fu biruit i gonit de<br />
ostile lui Vitelie, de care ciuda singur sie moarte s-au facut,<br />
let 69: April 20.<br />
Inteacestas an Dechemvrie 22: Vitelie, viclenindu-1 ostenil sai<br />
pre carii ii trimisese in potriva lui Vespasian,<br />
l'au omorat.<br />
i prinzindu -1, Vile lie.<br />
Dupa, acesta, schiptrul inparatiii au luat Vespasian, pentru<br />
carile zice Sfetonie: ca toci inparap Romanilor, pana a nu lua Vespasian.<br />
inparatiia, find mai buni, sa lace mai MI; iara unul numai Ve-<br />
spasian, find mai denainte mai rail, dupa ce au luat<br />
inparatiTa,<br />
s'au Mout mai bun. in vrémé acestuia inparat, scrie Tacitus in<br />
Analile sale, precum pre la anul de la Hs. 70 Sarmatii, trecand<br />
Vunare, O. fie pradat in Misia, si pe Fonteus Agrippa, Hatmanul Lét. 70.<br />
Romanilor sa fie omorat, iara mai pre urma alt Hatman, anume<br />
Rubrie, pe Sarmati batand, lucrurile sa fie potolit. Vespasian<br />
Let. 79 Iunie. 24 in satele Reantine au murit de vintre; inpa- Let. 79.<br />
ratit au ani 10. fara 6 zile, si au trait 69 ani, 1 lunä, zile 7.<br />
In urma lui au statut inparat fiiul sau Tit Vespasian. Acestuia<br />
IT zice Xifilin, i Sfetonie, dezmierdaré, sau bucuriia nemu- TR.<br />
lui oamenesc; adeca pentru nespusa burial-ate care ave. Zua in<br />
care sa tampla sa nu faca cui-va vreun bine, au fost zicand:<br />
Priiatinilor, am pierdut zua. Murit-au acesta de frigurT, inteacelas<br />
sat unde i tatál sail au murit. Let. 81 : Septemvrie 13. si<br />
au inparatit ani 2, luni 2, zile 20 si au trait ani 40, luni 9.<br />
Dupa Tit, au urmat in puteré monarsasca, frate sau Domitian,<br />
carele intai au purees cu oaste, asupra lui Decheval Craiul Dacbilor,<br />
precum de a lui razboae mai denainte la Caput pentru Dolnitlan.<br />
Grail Dachilor, .s'au pomenit. insä pentru ca tasatura Istoriii sa<br />
nu sa curméze, aicé iaras cai pre scurt a poftori, nu ne vom<br />
lenevi.
Let. 81.<br />
Dion iii vilata<br />
1u1 9am1t1an.<br />
Let. 93<br />
Let. N.<br />
166 CARTE 11I<br />
CAPUL XVIII.<br />
Aratd-sd tril rdzboae a Dachilor, cu Romanii supt Domitian.<br />
Pe la inceperé vietiT nemuritoare, la anul 81 scornitus'au intaT<br />
razbol'ul Dachilor cu RomaniT, pentru carile seri u istoriciT<br />
intr'acesta chip : DachiT avand un domnu ce-1 chema Decheval,<br />
om in purtatul o§tilor, foarte me§ter, §i la toate vicleugurile pré<br />
istet, §i gata, carele foarte derrau pre Romani purtase, §i cu dése<br />
razboae, prin vrémé a 17 anT tare ii ostenise, cat precum in céle<br />
maT denainte scrise pre larg s'au pomenit, §i dare pre an sa le<br />
dé VI asuprise. De care lucru Domitian, cu oaste radicandu-se,<br />
au purees peste Duna're asupra luT, ce molicTuné inparatuluT,<br />
carele in ostenélele, i trudile otilor ceva-§ deprindere ne avand<br />
§i cu totuluT tot oclihniT §i desfatarilor dat find, au statut pricina,<br />
cat nici razboiu deFhis Dachilor sä dé, vróme §i prilej<br />
n'au aflat. Iara Decheval cu me§ter§ugurile, carile §til'a, in multe<br />
locurT fära véste impra§tiata, §i fara nici o randuTala purtata,<br />
oasté Romanilor lovind, multa sama de slujitorT, au prapadit. Ce<br />
Domitian paguba §i stricacTune a lor sal', talnuind: la Senat, precum<br />
asupra neprilatinului, biruitoriu Taste, au scris, cariT mintirT<br />
Senatul crezind, in slava lui, multe Agalmate, chipuri sapate, iau<br />
radicat.<br />
lkizboinl al doilé.<br />
La anul de la Domnul Hs. 93 scrie Tatitus, ea in anit trecutT,<br />
multe razboae maT mänunte au avut Romanii cu DachiT in Misia,<br />
in Dachia, in Ghermania §i in Pannonia; ce in toate leneviró<br />
§i ne grijé Voevozilor, au fost pricina de s'au concenit multa<br />
sama de oaste Romanésca, i DachiT pururé au fost biruitorT,<br />
i désupra.<br />
Rdzbo'lul al Mild.<br />
La anul de la Domnul Hs: 94 scrie Xifilin, precum Domitian, nevrand<br />
singur sa marga asupra Dachilor, au oranduit Hatman o§tilor,
CAP. XVIII. PROLEGOMENA 167<br />
pre un Iulian, carele and razboiu fata la meidlan asupra Da<br />
chilor, izbAndisa; ce fiind in desara, §i vrémé intunecând, Decheval<br />
cu putére neputând a ispravi, Tara§ la me§ter§ugurile sale<br />
au alergat; caci vazind el ca acmu biruinta la Romani sa plecask<br />
§i alt a. nu era, fara numai, dupa pierderé razholului, sa<br />
piarda §i cetate ce de scaun, care era acolé aproape, au poroncit<br />
mai cu de vréme, §i au tot taiat padure, care era aproape MAIO<br />
cetate, §i au lasat numai trunchii goli, in carei au aninat arme<br />
slujitore§ti. Romanii gonind pe Dachi asupra cetatii, §i acmu zaré<br />
soarelui de tot scapatând, §i agiungAnd la padure ce taiga, cu<br />
noapté amagindu-sa, Ii s'au pärut, c toti trunchii copacilor, sint<br />
oaste pedéstra, cu arme, inpotriva lor din cetate e§itä, §i a§é de<br />
goana oprindu-sa, cu nedeplina hiruintä, s'au intors la taberile lor.<br />
lara al doile an dupa acesta razboiu, carile Taste de la Domnul<br />
Hs. 96 Domitian inca e§i din viiata, find ucis de ai sai, ou<br />
indemnaré inparatésii lul, precum la locul sau mai denainte s'au<br />
pomenit.<br />
Tara, dupa Domitian, au statut Nerva la inparatie, carile fachnd<br />
pe Ulpie Traian floor de Bullet §i urmatoriu inparatiii, la anul<br />
98 au murit:<br />
Taos Tcov HpoXeio0vo.w<br />
Srar§itul Prolegomenelor.<br />
Let. 96.<br />
Let. 93.
PRECUVANTARE,<br />
Scut Pridoslovie in Hronicul vechimei Romano-lioldovlahiii.<br />
A lucrurilor omene§tI stramutatura, sau (pentru ea adeverina<br />
lucrului maT Ara grip, sa marturisesc), Ace dintr'un nalturT, in<br />
toate, §i preste toate Minte, cu a sa ocarmuire, §i de Minte color<br />
de supt luna, ne atinsa, §i na agIunsa socotela; intr'un chip oare<br />
carile de aoc, §i de batgoc, cate §i cate feliurT de schimosituri,<br />
§i din zi in zi, altele §i altele, una dupa alta, schimbArT, §i mutarT<br />
in faptele §i lucrurile omene§ti, pana acmu sa, fie adus : §i in<br />
cate, de acmu innainte Taste sa, aduca,, paremi-sä ea, cine-va, carile<br />
macar cat de putin citiala sfmtelor §,i a Profanilor (pagane§tI)<br />
scrisorY, va fi amirosit, (precum sa zice cuvantul) macar denafara<br />
de prag, cat de departe, catra istorii, capul de §1 va fi inchinat,<br />
tägaduitorlu sa fie a sa afla nu poate. Ca inteadevar, Puternica,<br />
drépta celuT Préputernic, clate§te, §i muta inparatiile, d'intr'un<br />
nem intr'altul; §i pre innaltatT plecand, pre plecatT de näprasna.,<br />
cu mare mieraré celor maT pre urma, viitorl, IT innalta,<br />
§i in stepenele cele mai de sus if radich. In scurt: cu a sa yednich<br />
neclatita, §i nemutata fiinta, pre muritorl clepurure invata,<br />
§i a intelége IT face; cat de putregaTos lucru, §i putreginniT suppus,<br />
sa, fie omul: §i cat de proaste, slabe, §i neputinCoasa sa fie<br />
lucrurile lui; carile ea lutul de pre rang% drumurT, une orT de<br />
,., i<br />
ploae sa intoarce in alte ori de chldura soareluT, sa usuch<br />
in bulgarl; alte orl acela§ mult strop§it §i calcat faxamandu-sa,
170 CARTA HE<br />
si in pray, si pulbere zdrumicandu-sh' cu vânturile sä holburdste,<br />
si cu mare rAzsipü pAna, la nuiri InvArtit ra,dicandu-sä, presto alte<br />
délurT, i preste alte vaT, in izbeliste sa liapädrt. Putérea-s dara zice,<br />
cä tocma intr'acesta chip cerésca oranduiald, pre la une insärnnate,<br />
si mai denainte oranduite vreml, pre céle varvare némuri<br />
cinstéste, si le evgheniseste, Tara pre céle vestite, si de läuclat<br />
singe, in varvare le preface, si slava in ocar5.,<br />
rasul altora, o intoarce.<br />
i mândriia in<br />
Asé &A, odânäoara véche putére Eghyptului (care Inca i asupra<br />
märirii DumnAzAesti, arme a rädica nu s'au indoit), pre Faraon,<br />
cu undele Mari! Rosii acoperind; I cu alte nesuferite pedépse<br />
certand; pe némul Izrailténilor din rob Domn, i inpärat<br />
a cate-va putinéoase nemuri, l'au facut; i iaräsi pre acélas, pentru<br />
ne multamita, si mare ne credinta, i ne Dumnazaire, in limbi<br />
l'au imprhstiiat, si pre la marginele lumil aruncandu-I, batkocurii<br />
muritorilor, l'au suppus; precum de atatTa yea, i pana asthzi, plata<br />
ne multhmiriT, si räsplata far& légii lor, in toate zilele, si in toate<br />
lucrurile, a lua videm. Ce pentru ca voroava 85, scurtarn ; Aé<br />
decila, mândrila Assirilor, Midilor; -a Midilor, Persilor; a Persilor,<br />
Grecilor; a Grecilor, Romanilor; i pAriä mai pre urma a Romanilor<br />
inpargtie, care de la apus la razsarit sarisa, i de la amézizi<br />
la miaz6, noapte sä intinsése, i cu mAminos trupul puterii armelor,<br />
putin de nu toatä fata p5mântului Mena captusisa: Dachilor,<br />
Gotthilor, Vandalilor, Unnilor, Sloydnilor, Bulgarilor, Sirbilor,<br />
Frantozilor, Ghermanilor, i altor nenumarate némurT, in<br />
prad i ealcard au dat-o; i in ce mai do apoi, TurculuT, stapaniré<br />
Asiei, Atrial, si a Evropii, in care si inparatesa cetätilor<br />
(zic orasul lui Constantin Marele) sta: cu mare jelé, i durére i.<br />
nimil, i prapadenia impregiurasilor, a o suppune au invoit, cel<br />
ce pre muritori in une gresiti, intr'altele, a-i pedepsi, Va.<br />
Insa nici cu atata, a lucrurilor omenesti mascara deplin zugravita<br />
a fi poate, pentru care experientia, i dovada din toate zi-<br />
lile ne invata; Cad duph alalte a stramutarilor gocuri, Inca maT<br />
mult rasul tuturor clateste ce de tot uitare, si din pomenire stet.gere<br />
a lucrurilor, o data de la oamenil vacurilor vechi, lucrate;<br />
si<br />
cfindaile inpreuna, cu facatorii, i faptele, tot intr'un mormânt
PRECEIVANTARS 171<br />
s'ar fi ingropat, de n'ar fi fost urmat indata scrasnetul condéelor,<br />
dupa tunetul, si trasnetul armelor. De unde orb ce, si cat nob<br />
astazi avem, si stim, mai mult de la scriitorii lucrurilor, de cat<br />
de la facatorii lor, trebue st le cunoastem. Precum si Alecsandru<br />
Mamie Machedon, pe Ahilevs fericiia, pentru cacl i s'au tam-<br />
plat scriitorIu ca Omir, sa-T istorisasca vitejiile; ce Inca nicT asa<br />
lucrurilor, cel deplin savarsit, sa poate da, de vréme ce nand slaba<br />
a omului socotéla cu tot dédinsul sa pune, pentru ca ce adevarata<br />
istorie, din basne, ca graill din neghina, sa aliaga, tocma ca<br />
cum ar cade in amestecaré limbilor la Turnul Vavilonului, ase<br />
s. ulueste, si care pentru adevar, sau care pentru mineuna ar<br />
tine, amurtita ramane. i mai vartos intaias data in privala ochia-<br />
JuT, §i in sunetul urechii, altä nu ése, fara numai purtate cuvin-<br />
tele acélia, ne invatata Taste prostimé. Tot cela ce nu-I Elin, 'Taste<br />
Varvar. Basnuitoare Gre0a; si Quicquid Graecia mendax audet<br />
in historia, orb ce mindunoasa Gretia indrasnéste in istorie. Monstrosa<br />
Africa. Cludata, sau de lucruri ciudate scotitoare Africa; si<br />
alalte acestora asemené ne numarate. Pentru care lucru, cand de<br />
randul istoriilor apucandu-ne, lucrurile trecute, innainté ochilor a<br />
pune silim, nu intr'alt chip, ce ca cum intr'un codru pré des,<br />
si ne razbatut, a intra ne am nevoi. Cand istoricilor urmarn, orezind<br />
si nedejduindu-ne drépte, si a drumului stiutoare povate a<br />
fi, ei intre (Mush' ne tocmindu-sa, de acélési lucruri, in multe, si<br />
deosabite féliuri povestesc, si cei mai proaspetI pe cei mai Nechi<br />
de minciunosi, Ii probozasc, Tara de vor vré mai cinste§ sa-I dojenésca,<br />
ou nestiinta, si cu necunostinta It vinuesc.<br />
Mee eu, intr'o parte las sfânta a bibliilor Istorie, a eäriia izvoditoriu<br />
nu omul, ce Dumnazau sa fie fost, cum sa cade s'au crezut,<br />
si sa' créde. Macar ca inteleptii lumii acestiia prin tamplärile<br />
unor vremi, si pre aeasta in prepus a o baga, nu s'au rusinat,<br />
nici s'au siit a buigui, precum ce chiara, si adevarata din ceput<br />
a luT Moysei istorie, cu präzile si pustiirile Ierusalimului, si a<br />
toata inparatiia Iudeilor, sa sa fie rasärit; Tarä aéasta, pre care<br />
astazi in mana o avem, Iezdra din capul §i pomeniré mintii sale,<br />
de iznoava, sa o fie izvodit. Carte lui Noe in chipul fabulii silesc<br />
sa<br />
o intoarca. Pre cap' va din Proroci, in izvodul Apocrifilor lb
.<br />
172 CARTA 111<br />
scriu: ca cum ar vré s zicA, c numal de cetit, iarA nu §i de<br />
crezut -sa fie; Nici au lipsit spuregi hulitori, emit i asupra Noulul<br />
Testament, minule céle pline de singele sufletelor ne vino-<br />
vete,a-cI arunca, ci din urzitura sa, a o destrAma, cu cânescg ne-<br />
rucinare, au indrAznit: bizuindu-sg precum sfânta, a lui loan Apocalipsis,<br />
epistola Sfântului Pavel, cAtrA Evrei, i epistola sfântului<br />
Iacov a doua, intre céle Apocrife scrisori le vor puté aceza.<br />
Inst nO pentru ca sg, nu amestecAm sfintele spurcatelor, de acéste<br />
mai mult a lungi pArAsinclu-ne, ochil spre istoria limbilor<br />
sg, ne aruncAm. Pre Cat dart ad uc cuvântul cAtrA scriitorii Isto-<br />
ci Gheograff, intr'adevAr cA ar puté cine-va, fgrA siialA<br />
riot, sA<br />
zicg, ch el in de et din cuvinte ca din practii inproccandu-sg,<br />
nu de a sale, precum sA cade, au silit sA--c caute ; ce cum pre<br />
a altora sau a le sale, sau a nemArui sA le facA, s'au nevoit<br />
Ace pre mil1-1, in multe féliuri au clevetit, ci au vinuit.<br />
intitiac data Ellinilor, izvoditura minciunilor and, pre alcil mai<br />
de curund, lor in mectercugul a mil-4i urmAtori, vor sA-i faca, zicând:<br />
Precum Omir tot bAsnuitoriu find, in locul ce ar fi fost<br />
istoriia adevAratA a lucrurilor acute, sA povestescA; adâncime<br />
limbii ellinecti ci a Poetichi mectercug, sä fie vândut. i nu numal<br />
acel de obcte, a tuturor Grecilor, atata de lung, ci vrgjmac rAz-<br />
bola,<br />
*i act*<br />
carile la Troada au fAcut, ce aceci ci pre insAci Troada d'intre<br />
lucrurile lumil ar indrazni s o rAdice, de nu ne-ar ar ,ta sfdrmAturile<br />
el ci pang astAzi, undo au stAtut, i catA de mare, Cala<br />
de lath, ci de largA au fost. Niel mai mult vom pomeni pentru<br />
alaltA a multimel Poeticilor ciatA, a cArora scrisori, pentru theologhila,<br />
pentru faceré lumil, i pentru plAzmuird oamenilor, ci a<br />
altor in lume trAitoare, ci ne trAitoare lucruri, incg, de demult<br />
in locul basnelor au trecut. Pentru istorici ce zic darA? sA videm.<br />
Pre Irodot (carile intre -WV scriitorii ellinecti, mai vechlu<br />
sA numgrA) i 1 fac pArinte istoriii, adecA ca cum din capul sAu<br />
ar fi Mat, acélé ce au scris, ci nu cA ar Ii istorisit lucrurile adevArat<br />
fAcute, ce numai pentru, ca in praznicul Olimpiilor stâbla<br />
biruintii sA apuce, o poveste ca aceia, in chip de isto,rie, sA fie<br />
alcAtuit. De Thuchidit zic, precum slavil lui Irodot rAvnind, mincluni<br />
cu voroava frumoasA ascunse, i cu numele adevArului cAp
PRECUVANTARE 173<br />
tugite, in slava némulul Elinese sà fie scris. De Xenofon zic,<br />
precum nu céle ce au fost in Chyros, ce célé ce ar fi trebuit<br />
sa fie in unul ca Chyros, cu voroavA inpodobitä sa fie tocmit.<br />
Pre Plutarh il fac rävArsat in sine, gi pischtoriu de ale altora.<br />
Pre Ellanic, pre Aghisilau, pre Efor, pre Timeu, pre Antioh, pre<br />
Filist, pre Chillie, gi pre alp' scriitori vechi ea acegté, it osindégte<br />
Iosif ludeul, pre carele mai apoi il probozégte gi in gregéle il<br />
indreptiaz6 Eghesip.<br />
Agijderé pre eel bAtrani Gheografl, cestI mai tine'', precum<br />
in cuvintele sale ne statAtorl it vinuesc, pre Aristovul, gi pre Onisicrit<br />
(carit intät de lucrurile Indiii au scris) if rad, precum sh<br />
fie cutrierat lumé ca Calicit, gi apot cu minetunile lor lumé sä fie<br />
inplut. Pre Stefan, pre Arian, pre Dionysie gi pre alalti mai aproape<br />
dupa acegté, in Gheografiile sale purtAtort de cuvinte degerte<br />
it numèsc. Pre Ptolomei vestitul in Gheografie, in ras Wand,<br />
in céle mat multe sä fie gregit il aratk gi ales in giruirea ostrovului<br />
Thulé (pre carile Ptolomet in céle mat departe, a lumit<br />
ostroave il pune) ca cum nici s'ar afla intru lucrurile &it, zic.<br />
De Plinie vor sa zick precum de pärOle evropega necunoscatoritl,<br />
gi a némurilor, gi a taralor amestecAtoriu sa fie fost. CUM<br />
aóasta aduc pre Titeron inpotriva bit Diodor, gi a lul Theopomp<br />
tunand, precum Mil sfargit sä fie la acegté basnile, gi et plint<br />
de minciuni. Acestora aséminea sententit dau, pentru Hronografl.<br />
De Cvintus Curcius, de Arianos, de Plutarh, (carit dupa cate-va<br />
sute de ant, de biruintele hit Alexandru marele au scris), vinuesc,<br />
precum, mat mult O. fie silit, pentru ca s'a gtim not, cegtt mai<br />
de pre urmk ce au scris et, de cat ce au lucrat Alexandru.<br />
CAtr'a acegté alaturA pre Tit Livie cu toga ciata istoricilor, carit<br />
de faptele Romanilor au scris, gi pre top intr'o sum'à strangandu-T,<br />
it clevetesc ; precum multe sä fie scris, tail, putine sä fie dovedit;<br />
gi Inca s5. fie dovedit carele nici o dovada a aye pot. AcCstea<br />
dark in scurt, pentru célea ce intre dangit, de cet mat vechi seri-<br />
Roil sa poartä, fie zis agé. farä pentru cest1 mat proaspetl, gi mat<br />
pre la vacurile de mijloc, pentru ca sa, poata cine-va de la dangit<br />
a cAstiga, sau a doslugi a lucrurilor adeverintk cate gi cate locurt<br />
gi chipuri de indoinO, gi agés sa zic de necredintk inainte
171 CARTA IlL<br />
no pun. C6, deosabl de marl izvoadele izvoditorilor, mai cu dédins<br />
zic, ca ne poate a invata cé din toate zilele dovada, de care<br />
lucru socotéote. ()and ne apucam (zic ei) a citi istoriile scriitorilor<br />
Greci, caril dupa, mutarea scaunului inpara,tiii de la Roma<br />
la cetate marelui Constantin, istoria ce-i zic Vyzintina, cu eondeiul<br />
a o urzi, oi a o tése au inceput, adica dupa a TarigraduluT<br />
zidire, lucrurile Romanilor, i razboele, carile necurmat cu<br />
Gotthii, Vandalii, Schythii, Unnii, Bolgarii, Sirbii, Rusii, Moscalii,<br />
si<br />
cu alte, ale fundurilor Criatului némuri, au avut, oi de ama-<br />
nuntul a le insamna au statut, de vom cauta randul poveotii<br />
pre alesul, débila unde va, i cand-va biruinta Varvarilor cu condeiul<br />
daruesc; pre care el cu armele mai tot deauna dobandincl'o,<br />
de peste pustiile apei Volgâi, i a maril BalticOT, oi a Caspiii näbuoind,<br />
oi ca piatra ratunda din vArvul cléluluT, unii dupa altiT,<br />
spre partile Evropii poharnindu-sa, in Evropa ce a mai suppune<br />
oi pre cine a mai birui, ne avand: pana la Africa cu fierul, cu<br />
focul au patruns; i prin tâmplarile vremilor, prin multe loeuri,<br />
scaunul oi piCorul infighndu-s, oi pre une craii, din pamant dez-<br />
radacinand, pre altele aoijder6 din nemica au radicat i li-au<br />
intarit. Deci, acésta a lor socotéla nu asea pre lesne póte sa o<br />
dea cine va in laturi, sau de tot-greoita, sa o socotesca; Ca céle mai<br />
vechi a Serachenilor, cu inparatiia räsaritului, inpreuna i cu a<br />
apusului, in Castä data pentru scurtaré cuvântului, cu pomenirea<br />
trecâncl, la vremile pre la carile cu cel din tai a Turcilor Osman<br />
inparat, la Asia s'au ijdärât, sa vinim. A caror putere, precum ce,<br />
do demult, aoe easta de astazi, nu numai inparatiei razsaritului<br />
groznica, i stângatoare au fost, ce Inca precum cumptina stapAmilor<br />
mai a toata lumé, sh fie,adus aiavea 'Taste. SavAroitul lucrurilor, oi tot<br />
adevarul ao6 fiind; insa istoricii vremilor sale, pre Greci foarte adese,<br />
Tara, pre Turci foarte rar biruitori, pomenesc. Deci in scrisorI<br />
biruinta Grecilor asupra Turcilor citind, in lucru rasturnare, i prapadeniia<br />
a affite, i at'atea inpäratii, craii, i domnii jelim, i ne mieram.<br />
AO la Hronicile Ungurilor de ne vom uita, alegand räzboTul<br />
lui Vladislav cu sultan Baiezid, carile s'au flout supt Varna, oi altul<br />
de la Nicopolis, i cAte-va mai iuooare WM, cu Huniad vestit<br />
hatmanul Ungurilor; intr'altele in toate pre Unguri biruitorT, Tara
PRECAVANTA1111 175<br />
pre Turd biruii, i cu ru§ine fugiti II auzim. inpotriva, adeverinta<br />
lucrului in gura mare strigand, precum toga. Craiia Unguresca,<br />
Inca de pre vremile lul Sultan Suleiman, ce-1 numOsc<br />
canonic, schiptrul §i corona Turcilor sa-§ fie dat, sunetul fiéralor,<br />
§i. a obezilor jélnic glasul robiel, olicaese, de care lucru poate<br />
ea pana, in véci condéelor scriitorilor, s'ar fi crezut; de n'ar fi<br />
prin atata vréme armele Turcilor intrInsa tunand, in cerbicé<br />
lácuitorilor cel tiranesc giug s'ar fi aruncat, pre carile débila,<br />
§i. cu mare peire, in vremile noastre, norocul lul Leopold, §i a<br />
dol fióori a lui, a Chesarilor nemte§ti, l'au radicat, §i ace slavita<br />
§i odata in vremile sale puternica Cline, de supt robiia varväriasca<br />
au izbavit.<br />
Sa tacem a pomeni, pentru Hronicile a stapanirilor, carele de<br />
noi sint mai departate, §i a chrora lucrurl, noaa sau putan, sau<br />
nici cum sint kitiute, §i sà vinim a ne miera de ale vecinilor, §i<br />
inpregiura§ilor no§tri! Intaia§ data innainte ne es Hronicile Le-<br />
§e§ti, in carile marl, multe, §i vrajma§e razboae cu vecinii sJ<br />
Tiitarai, Rusii, Prusil, yezii, Ungurii, §i mai pre urma §i cu<br />
Turcii auzim, rani biruirqe a neprilatilor, dése a sale pomenesc;<br />
Iara sfar§itul, prin dovada ochilor arata, precum Tatarai Crâmulul,<br />
ei<br />
a Bugiacului, cu robil Le§e§ti §i Ruse§ti, toate tarile pagane§ti<br />
Oa, la Eghypet, pana la Africa, §i panii la Indila inplu.<br />
Prusii, Sfezil, Danezil, Moscalii, cate-va Domnil ca Craiile de late<br />
a<br />
§i de lungi, de biruitoril Lé§i, sa fie apucat videm. AO de<br />
la Ungurl, precum macar o palma de loc LC§ii sa nu fie apucat,<br />
cCle din tai §i vechl hotarale ärâY, carile despre ace parte sint,<br />
§i din locurile sale nemutate stau, MI% prepus marturisesc.<br />
Pentru Moldova noastra, ce a§ ave sa zic, nu indraznesc: Oa% cat<br />
pre la mai toti Istoricil le§e§tT citim, (ale& d pre unul Piasenschie,<br />
carile mai mult adevarului slujé§tel precum, cu condeiul de o<br />
mie de ori Craiii sale mai pre lesne o suppun, de cat cu mult<br />
intr'alt chip adevarul sa fie, armele au aratat. AO de pre céle<br />
trecute, intr'un chip §i acelor dupa noi viitoare icoana, cu minté<br />
a zugravi putem. Iata in vremile noastre, cate-va marl §i ne nedejduite<br />
mutari, a vide ni s'au tamplat. Adeca. patima Turcilor<br />
supt Viena, §i prin vrémé deciia, a cati-va anY, cu cate-va naro
176 CARTA III<br />
cite razboae NeintiT toata lam Ungurosch (precum am si maT<br />
pomenit) inpreung cu vestite cetatile Tirnisvarul si Beligradul,<br />
din mfinule Turcilor au zmult : catra carile, ca cum si camata ar<br />
ft adaos, parte taraT MuntenestT despre tam Unguriasca, panä in Olt,<br />
si &taxa parte din taxa Sirbasca, pana in Drava WM. inparaciTa<br />
ChesarTuluT au adaos. AcéTas nerntasca oaste cu VoevoziTa DomnuluT<br />
Evghenie, cu triT groznice razboae, cateva zed de miT de<br />
FraniojT prapadind, in vecT ne sterse de biruinta laude §-au<br />
agonisit.<br />
AO Petal. AlecsievicT Marele Inparat rusesc, pre Lés1 intulburandu-sa,<br />
numaT nu numele, si cu singure sunetele armelor,<br />
in cate-va randurT T-au domolit. Pre CraTul Saxon esc din Craiia<br />
Lesésca, gróza SfeduluT, si ne statatore fire Lesilor, izgonin-<br />
du-1; cu aglutorTul ostilor sale,<br />
cazuta-T Corona, Tara§ in cap T-au<br />
radicat. Pre Carlus CraTul Sfezesc, dupl catava a furtuneT &cue,<br />
intaT la locul ce st chiama Lesnoe, apoT la targul OcrainiT Cazacesti<br />
Poltava, cum l'au biruit; si cum l'au cu armele asuprit; si cum cu<br />
puOnT fuga agiutorindu-Y, in unbra Sultänesq, catva peste triT anT<br />
s'aa riicorit; Atata Taste lumii de stiut, pre cat cu totiT tifedul ne<br />
biruit a fi credé! Asijderé cum acelas CraTu Carlus, izbelisté furtuneT,<br />
si pada altora, cariT in cal, si in car numaT puterile is cred, mana<br />
céTa, ce lucrurile muritorilor, dupa cum va muta, si strämuta, puindu-1:<br />
in NorveghiTa de putinT Danezi, supt o cet4ue ase de ntiprasna<br />
au perit, cat maT mult socotesc sä sa fie traganat- sunetul pusciT,<br />
carile l'au lovit, de cat sufletul lui in trup dupa, 1ovala. Aceste,<br />
si altele multe ca acéstea in vécul nostru, precum am zis, tamplandu-sa,<br />
chiar i faraprepus, cum si in ce chip, s'au tucrat putetn<br />
zice, ca le stim. bra voTa ce sloboda a scriitorilor, i bogata<br />
voroava Retorilor, cines pentru némul sau,!precum rninté<br />
ci<br />
inima 11 va impinge, ce va, scrie si ce sint sa laude, sau s.<br />
huliascä, varsta viitóre va vide, si maT ales ca unde istoricul maT<br />
mult cu ritorica, de cat cu fiinta lucruluT, sä slujiaste: pre lesne<br />
pinto auzi frumos cuvantul luT Arhidam, carile pentru Periclis<br />
sofistul zicea: ca intreband oare cine pre Arhidam, el iaste maT<br />
puternic, au Periclis? au raspuns: Eu, zice, macar ca pe Periclis<br />
in razboiu, si cu putéré ram biruit, Irish el find bogat in
PRECUV1NTARt 171<br />
voroava, cand sta a povesti de ace thmplare, sa pare el biruitoriu,<br />
Tara nu biruit a fi.<br />
MaT Taste si alta boala, cu care zic, precum a lucrurilor scriitorT,<br />
sä fie patimind; adech, dragoste slaviT némuluT seu, si din<br />
potriva zavistiTa cinstii altuTa, carile adevarat, nu putin, calé adevarului,<br />
spre rataciré mincTuniT a abate, pot. Insa pre cat paruff<br />
noastre sa arata, mult ar trebui si giudecata acelor, calif<br />
pre altiT gludeca, la cumpana a sa trage. La cariT putem aTave<br />
insamna, precum neputând la altii afla ceva, celor IT-ar place,<br />
si dupa voe IT-ar vini. Pentru care lucru, cu celé, carile mal<br />
sus am pomenitr, chipuil de giudecati; cestT maT tinerT scriitorT,<br />
pre cei maT batrtinT, de nu in toate, Tart in cele mal multe, gresitT<br />
socotindu-i, a-I indrepta indraznesc. Aé orT-ce unii scris ne<br />
au lasat, pentru lucrurile, de la stapânitorii mai denainte purtate,<br />
pentru némurile célé vechT, de numerile si de lacuirile lor: Asijdere<br />
pentru a lumiT partT, man, ostroave, ape, padurT, muntT, campI,<br />
§i<br />
pentru altele, carile supt linea gheografilor, §i slova istorici-<br />
lor, cad, cevas neatins, si neclatit sa last, nu sa pot rabda. Care<br />
lucru, precum ni sa pare, au statut pricina, pentru ce noT, cest1<br />
maT de pre urma, maT nici o stiinta fitrit prepus, putem aye; Cine<br />
adeca Taste adevarat Schytth ? Cine Ghet ? Cine Dac ? Cine Unn?<br />
Cine Gherman ? Cine Sarmat? Cine Slovan ? Si Inca lucru, carile<br />
toata mierare covarseste, cine Grec ? Cine Roman ? sa fie. Ca<br />
dintr'acest fen de amestecaturT, a scriitorilor, §i a gTudecAtorilor,<br />
auzim: precum odânaoara jidovii de la Iudea, pentru placeré Grecilor<br />
sh face ruda, si de un singe cu Spartanii. MaT mariT némuluT<br />
frantuzesc, sa lauda, precum din TroadenT sa fie fost nascutT,<br />
pre cariT singur Petavie, om nascut, crescut in Franta, rau<br />
iT probozeste. Vitichild, cu urmatoriT siti, siléste sa dovedésca,<br />
precum SacsoniT ceT vechi a GhermaniiI lacuitorT, din vita Machedonilor<br />
sa sa fie tragind, si din ramasitele naroduluT luT Alexandru<br />
marile, inteacélé parci sa sa fie razletit. Orihovie Léhul pre LésiT<br />
sit,<br />
macar ca de ném SlovenT IT numeste, insa de ruda EllinT,<br />
si limba lesésca, din cé Atticesca, sa fie izvorht, singur de sine<br />
sit bucura. Orbin Raguzeul, cu inpotrivnica luT Orihovie socotéla<br />
Machedonii, GrecT sa fie orb tagadueste; Tara Sloveni, sa fie, a
178 CARTE 111<br />
arAta tare nAvAle§te. Si aé deciia tot némul BulgAresc, SirbAsc,<br />
BoemAsc, Rusesc, Leaesc, amandoaa Sarmaii1e, ai mai Oath' Schithia<br />
(mai pre lesne de cat Ovidie Metamorfosele sale) tanAr<br />
poate fi socotind némul Ellinesc; in Iudei II mutA, ai pAnA la Ruvim,<br />
Horul Rai lacov, stepenele Semintiii le intinde, care in carte<br />
istnriii sale de vechimé ai Ghenealoghia Slovénilor, cu multe<br />
argumenturi a dovedi sä cAzneate. Pre acesta cu multe PApri§te,<br />
intréce a ILA Pretorie Lumé Gotthicesch, in carésau pré puOne,<br />
sau maT nici un ném, a afla vei puté, carile coreniia sa din Gotthi<br />
sA nu fie trAgand. §i din potriva aceatéia§, a lui pAreri, tot némul<br />
Gotthesc, precum Iarrta dintr'alte némuri inprA§tiTat, ai rAzlecit<br />
sA fie, insu§ mArturisé§te, §i cu un iscusit meater§ug, inpotrivnice<br />
socotélile sale, mai deachis arAtandu-le, mai pre larg<br />
deachizindu-le; a Semer*ilor, a Domniilor, a Taralor, a Locurilor,<br />
a MArilor, a PAdurilor, a Apelor, a BAltilor, a Lirnanurilor<br />
ai a Marginilor, céle mai vechT, mai mijlocie, ai mai decurand<br />
numere, dupA voia lui talcuind, §i la unite slovele, Tail la allele<br />
syllevele schirnband, scobind, rAzind, aclAogand, ai nemicA ne-<br />
clAtit, §i din hiria locul sAu ne mutat sA scape lAsind:<br />
nevoincii<br />
sale deplin .voia sA fie fAcut, sA veseleate; niei sh indoiaate a zice:<br />
Precum Romfea, ai Spatha, hirer cuvinte Gottheati sA fie, ai<br />
arme vechi, de vechiul sAu ném scornite, §i purtate sä fie fost,<br />
siléate sA dovedéscA.<br />
Deci unile ca acésté, la gludecAtorT, pentru scrisorile altora,<br />
noT citind; §i de dansele ca de niate fulgere inproacandu-sh, socotindu-le:<br />
in credintA mArturisim, precum ascunsul inimii tare<br />
inspAimAndu-sA, cu a altora patimA, oare cum cu dân§ii inpreunA<br />
certArii ne suppunem: atata cat tremurand mana, ai scApand<br />
condeinl, cevaa pentru a némului nostru vechime, naatere,<br />
ai vitä, fArA sialA a zice, §i a insAmna, nu putem. De care lucru<br />
precum ala4I aT no§tri scriitori, p'an a. acmu, nu fArA socotelä, ce<br />
incA foarte cu cumpAt (alegand pre unii carii rnai ferice ar ii<br />
fost de clanaii ara, de nici §-ar fi mai scris ceva) cat() oare cc,<br />
pre cat adech §tiinta li-au agiutorit, in hronicele sale, insAmnat<br />
ne au lAsat. inteacesta chip ai noi firl-am ltisat Pragmatia (lucraré)<br />
aCasta, supt mai lungA tAcere; insA inpinY, i poftiti find de la
PRECOVARTARE 110<br />
unii priiatini streini, si mai cu dédins, de la insotirea noastrA<br />
care Taste Academia stiintelor de Berolin, nu numai odatA.sau<br />
de doaa onT, ce de multe oni indemnatl, i rugati find, pentru<br />
ca de incepAtura, némul, i vechimé Moldovénilor, precat adevärul<br />
poftéste, macar cat de prescurt, sA-I instiintArnfAsijdere<br />
de lucrurile, carile in vremile stApAnitorilor, din descAlecatul caraT<br />
Moldovei, cel vechiu, pana la vremile noastre s'or fi tamplat, de<br />
stare si pusul locului ei ; de asezAmantul aerului, bisugul Omantului,<br />
ocolitul hotaralor, si de altele, carile spre folosul vietii<br />
omenesti eau* si Inca i obicéele, légé, terAmoniile politicesti<br />
§i<br />
besericesti, si de alte carile spre oranduiala i cinstesiTa ome-<br />
nésca stAruesc, pre cat in putinta slabei noastre stiintA va fi,<br />
sA-T adeverimjCu a pomenitilor dara prilatini indemnare, i cu<br />
a Academia in invataturi luminata, zic, a Berolinului poftire,<br />
cAutatu-ni-au a plini pravila, i invatatura lui Platon, care poroncéste<br />
: Non solum nobis, sed et Patriae et amicis vivendum.<br />
AdecA: nu numai pentru folosul nostru, ce i pentru a Patriii<br />
ceva sh slujim, i pofta priTatinilor gos a rasa, sA nu ne aratam.<br />
Socotit'am, ca intre giudecatori, i intre scriitori, cé din mijloc<br />
cale, i mai fara grija sa apucam; adecA pentru noT maT mult<br />
altora de cat noaa crezind, i mai mult adeverintii lor, de cat<br />
poftii noastre urmand, ca cum singuri pre noi, de la noi ne am<br />
desparti, i departe, ca niste streinT privitori, ori-ce scriitori streini,<br />
pentra némul Moldovénilor, in cartile sale insämnat ne-au lAsat,<br />
verT de läudat ar fi acelé, veri de hulit, cu bunA inimA sA le<br />
auzim, i cu curatA constientie (ascunsul inimiT) altora sa. le povestim<br />
asé, ca din zéce categoril a luT Aristotel una numal, care<br />
Taste patimire, afar& scotind; alalte toate, precum in sine sint,<br />
in toate i pretiutindere, nebetejite ferindu le, in niamul nostru<br />
Moldovenesc sa le arAtAm.<br />
Cu doT ani mai denainte, toatà hotArare WAY Moldovii, cu tabla<br />
gheograficA, cu cata osirdie i trudl s'au putut,"de plin, precum<br />
ni sh pare, s'au iruit. Asijderé in anul de curand trecut, tironicul<br />
vechimei némuluT Moldovenesc -(incariles tot numele Vlahilor<br />
sa cuprinde), de la vremile luT Avgust ChesarT, i maT pre<br />
urmil de la Traian panA la inturnaré luT Drage§ VodA din ArdTal,
180 CARTA 111<br />
la locul si la mosita sa, pre cat maim i vrémé ni-au dat, deshvarsit<br />
l'am intorisit. lara intr'acest an, puind nedéjde in DumnazaTasca<br />
aglutorinO, cules-am hronicul Moldovil de la pomenitul<br />
Dragos Vod, panä la domnita Jul tefanith Vod, fiCorul<br />
lul Vasilie Vod. Care hronic intat Taste scris de Uréche Vornicul,<br />
phnh la Aron Vod, cel ce I zic cumplit. Tarh de la Aron<br />
Vod pang la §tefanith Vod Taste alchtuit de Miron Costin Logofhtul:<br />
insä intiamandot acestt scriitort, multe si de triabh a sa<br />
sti lucrurt, carele la istoricit streini insamnate sä af15, : eT (cu ce<br />
pricinh nu putem sti) cu condetul trecandu-le, not la trupul,<br />
la locul shu, a le aduce nt-am nevoit. cma acestd ort cate la<br />
aéasth istoriografie trebuitoare a fi am socotit; Tará de altiT sau<br />
de tot ne pomenite, sau intr'alt chip de cum adevhrul pofteste,<br />
abätute, sau si nu deplin, sau WO de tot ne cunoscute au rämas:<br />
cu curath inimä giuruim (aducand fach i mhrturiile de unde<br />
ne am inprumutat), precum 1I-am aflat, asé fArá adaos i fárh<br />
schdére in privala, i giudecata, nu numal a lor nostri, ce §i a<br />
streinilor sh le scoatem, Tara giudequl in mana si socottala citito-<br />
rtulut läsind, ort-ce sentenlie ar da, cu un suflet ei<br />
cu o vola<br />
a o prihni, si a o sufferi, gata sintem_ tnsà acésté toate, find de<br />
not in limba lAtinlasch scrise, i alchtuite, socotitam, cä cu<br />
strambhtate, inch sic cu phcat va fi, de lucrurile noastre, decita<br />
innainte, mat mult streinit, de cat at nostri sä stie. De care<br />
lucru acmu de iznoavh osteninta luand, din limba latiniasch la-<br />
1'41 pre cé a noastrh, romanlasch le prefacem. Sluje,sch-sh darä<br />
cu osteninOle nOastre, niamul moldovenesc, i ca 'ntr'o oglindh<br />
curath, chipul, i statul; bâtranétele, i cinste némulul shu privindu-s,<br />
Ii statuesc, ca nu in trudele, i singele mosilor strhmosilor<br />
sM, sh s mändrIasch; ce in ce au schzut din calé vredniciii,<br />
chiar intelegand, urma i bhrbatia lor rävnind, lipsele sh,-st<br />
plintasca, i sh-s1 aduch amente, c precum odath, ace acmu, tot<br />
acita Mrbail sint, omit cu multul mat cu fericire au tinut cinstest<br />
a muri, do cat cu chip do cinst6, si de bhrbatia lor, nevrednic<br />
a trhi.<br />
ei
HRONICON<br />
DACO-ROMANIII<br />
ADECA A TARALOR ROMANETI.<br />
CARTE I.<br />
Card arati descilecatul Romanilor Ill Dachia, de la Traian inpint.<br />
A§ijderé dovedé§te necarmat trainl lor in trânsa, de la<br />
aeela§i Trahin inparat, pang la Avrelie Avrelian inparat.<br />
CAPUL I.<br />
Canoancle, cum vor puté, sa s adeverfasa lacrurile odandoara adevdrat<br />
facute, Msl in istorif tárzia, i rar pomenite.<br />
De aicé i innainte puind noi socotéla, si tot cenchiul ostenintei<br />
noastre, pentru ca nu nurnai, precum arAtArn, cA Dachia noastrA,<br />
au fost de TraTan Marile cu boiarT cetMénY, si slujitori Romani<br />
descAlecatg, i lAcuitA; ce Inca aceloras Romani, in trAnsa Wzati,<br />
de atunce i pAnA in qua de astA zT, sAminp, si a nepot.T, strAnepoci,<br />
inteacélasi nerupt traiu, i necurmatA sAlAsluire, 86. dovedim;<br />
trebue intAT pentru aeasta putine invaTatura, cititoriului<br />
nostru sA dam cu care, ca cu o pravila, si canon slujindu-sA,<br />
adeverinta istoriii maT luminatA i sa va arata: si dovédele noastre<br />
de tot gAndul stAng, si de toata socotéla cu prepus, curate,<br />
desbarate le va cunoaste.<br />
11
182 CARTA I<br />
Canonul, darti, si regula adevAratA, si ne schimbatA Taste: 1.<br />
TAcéré, nici pune, nicT rAdicA lucrul; Tara zisa, il si pune,<br />
s1-1 si rAdicA.<br />
Care canon, asé trebu(e) inteles: CAnd vre-un lucru in lume sau<br />
Taste, sau 65. face, TarA pentru dAnsul precum Taste, sau precum<br />
s'au fAcut, cine-va nu pomenéste: atuncé lucrul acela nicl sA, dovedóste,<br />
nici sä tagAdueste; adecA, ca cum ar fi un féliu de péste<br />
in mare, macar cA acel péste adevArat sh, aflA, si Taste; insA caci<br />
phscariT péste ca acela, sA prinzA, nu s'au tâmplat, pentru acéla<br />
de péste ca acela, vré odath n'au pomenit. ApoT dull' n'au pomenit,<br />
precum n'au radicat acel péste din mare, asé nici l'au<br />
pus. Nu l'au radicat. cad pestele acela necunoscut, adevArat in<br />
mare sa afla. Nu I'au pus, a ce, ce sA zica sau sä povestés&A,<br />
n'au avut, pentru lucru carile a-I vidé, sau a-1 sti nu s'au tamplat.<br />
i aóasta Taste parte canonuluT din VAT, care zice: TA c er é n i GT<br />
pune, nicT radica lucrul.<br />
lara a dooa parte, care zice: cA zisa il si pune, si-1 0 rh<br />
cl.i ea, sa, intelege, inpotriva pArtii canonuluT din VAT. Cand adich, vre-1<br />
un lucru in lume si Taste, si precum Taste sh stie, si sA povestéste,<br />
sau calla nici cum Taste, nici sh poate sti, si a-1 povesti il MOduTaste<br />
; deci child il povest6ste, sau il stie odatA, si povestit<br />
Taste, adech, precum pAscarii.vânézh, un péste, pré carile Mei el,<br />
nicT MOT maT denainte a-I 3/Ana li sA tamplasa, vAd, si cunosc<br />
lucru, carile macar eh adevarati intre alte lucruri a firiT au fost,<br />
celor ne cunoscut find, ce sh, povéstéscA, si cum au fost sA-1 pue<br />
nu §tiTa; Tara, dupa ce la m'ana, le vine vanatul cel necunoscut,<br />
si-1 cunosc, decila cu zisa, adech cu povestiré il pun, adech adeveresctprecum<br />
péste ca acela Taste, si sh OA in mare ; apoT in<br />
toga viata, de n'ar maT povesti de dAnsul, insA tot rrunâne push<br />
adaverinta cé din !AT, precum eT aclevArat au vAzut, si au povestit<br />
de paste ca acela. i aCasta-I parté ce zice i cA zisa sl radicA<br />
1,u cr ul; asé trebue a sa intelge, cand adecA vre-un lucru in lume,<br />
nicT au fost, nicT a sa face, nicl a sa, sti, nici, a sA povesti sh,<br />
poate, atuncé zisa tagaduind nestiinta lucrului, din luorthrile &it<br />
de tot it rAdica.<br />
Adica, child zisa thghduTaste ca doT sorT in -cerin, nicT au lost;
CAP I. 183<br />
nicT sint, nici pot fi; nicT de doT sorT intr'un ceriu cum sa poata<br />
fi a povesti poate, c. precum de fie-ce lucru, carile nici cum<br />
vre odata n'au fost, tägaduTa§te zisa ea nu au fost. AO de lucrul,<br />
carile Taste peste putinta a fi, tagaduTa§te c va fi, sau sa<br />
va puté vre odath pentru dansul §ti, sau a sa povesti.<br />
2: Al doilé canon, acestuTa urmatoriu Taste, carile zice : ta c ér é<br />
dupa zisa, adeveré§te zisa odata, care a§é trebue intelIasa:<br />
Un lucru odata in lume facut, cunoscut, §i povestit find, deciTa<br />
prin sute de anT supt tacCré adânca stand, ace tacére, pana nu va<br />
aye alta zisa inpotriva, alta nu face, fail numai ce adeveré§te<br />
tot acel lucru, carile odata s'au zis, §i cAt b. vréme stä tacéré,<br />
stapané§te zisa din tal, care mai pre urma sa tace. Iarä cand dupa<br />
tacére, vine alta zisa povestind, pentru acela§ lucru (pentru carile<br />
mult s'au tacut), tot cum s'au fost povestit din tal, adevéré§te-sa;<br />
ea and era lucrul acela supt tacére, nu cad nu era nu sä povestia,<br />
ce caa tamplare nu s'au dat povestiriT, Tara cand s'au<br />
dat, atunc6 s'au §i povestit. Tara de sa va povesti dupa tacére<br />
intr'alt chip, atuncé de la vrémé povestiriT innainte, precum a<br />
povestirii din Val, a§é a tacerii stapanire sA radica, §i sa pune<br />
stapanire povestiriT de pre urma, (insa ace povestire de pre urma<br />
de va fi povestita de la oameni vrédnia de credinta; Tara amentrile<br />
§i taceré, §i povesté cé din taT ramane neclatitä in stapaniTa sa), §i<br />
deciia intr'alt chip sa incépe a sa §ti, de cat s'au §tiut mai de nainte;<br />
adia panä a nu lua TurciT Tarigradul sä zice, §i sä §tié, ca-1 tin GreciT,<br />
Tara dupa ce l'au luat TurciT s zice, §i sh' §tie, ca-1 tin TurciT. Apoi<br />
dupa ce au luat TurciT Tarigradul, §i dupa, ce au §tiut odata<br />
toti a§é: mai pre urma, de atuncé pa(na) acmu de n'ar fi mai scris<br />
nia un istoric, nicT ar fi mai povestit cine-va, ca Turcii tin Tarigradul,<br />
tacere acésta n'ar radica pre Tura din Tarigrad; ce ar<br />
adeveri zisa odata; precum Turcil au luat de la Greci Tarigradul.<br />
A§ijderé de ar povesti cine-va ca Chesarul au luat de la Tura<br />
Tarigradul, nu indata s'ar §i cr&le, ce s'ar cerca, de Taste om<br />
de credinta, carile aduce povéste noah in potriva ceT vechL Deci<br />
de s'ar adeveri precum acel povestitorTu, Taste adevarat, §i precum<br />
lucrul Taste precum el il povesté§te, deciia innainte, §i tacér6<br />
cé mai de nainte, §i povésté, care o data zisése, ca Tari
184 CARTE I<br />
gradul l'au luat TurciT de la Greci, s'ar stdrge; i deciTa s'ar zice,<br />
s'ar sti poveste intr'alt chip de cum au fost maT de nainte ;<br />
adecti precum ChesarTul au luat Tarigradul de la Tura Iarä aóasta<br />
neadeverindu-sä, ilmâne tot zisa cd din VAT, card o adeveriTa Medi*<br />
cu care tacdre, istoriciT adeveriia zisa odaa: precum TurciT<br />
au luat i in Tarigradul.<br />
Asijderé de au si luat Chesariul Tarigradul de la TurcT, Insá<br />
cineva pentru aéasta, precum s'au tamplat, Die! cum n'au pomenit,<br />
tuturor lucrul nestiut rämâne, i cat rämâne nestiut,<br />
tot povdstd Cd tiutà din taT rAmâne sap"anitoare ; (cad stiinta<br />
Taste a lucrurilor, iarä nestiinIa Taste tAgaduitoaré lucrurilor,<br />
fiinO, n'are). inteacesta chip si cu acesta canon, trebue a s5, cerca<br />
si a sa probalui toate lucrurile, carile in istorii odattl i dinceput<br />
s'au pomenit; i deciTa macar prin miT de anT cevas pcntru acelas<br />
lucru, nu s'ar fi maT pomenit, cA, caul' istoricii au tacut, täcéré<br />
lucruluT, nu radica pre acel lucru, ca cum du fi ; ce maT<br />
vârtos ii intttréste tot asé sä fie fost, precum din taT s'au.pus; de<br />
vréme cë altà povestire maT prospátä intr'alt chip, de cum mai<br />
denainte au fost lucrul, nu povestesc, precum am arätat pilda<br />
cu Tarigradul.<br />
Asijderd, Taste alt chip de povestiré istoriii, card nu indatâ au<br />
stiut de lucrill ce s'au facut, -ce cu multul maT pre urma la auzul<br />
scriitorilor au sosit; pentru acdTa prin cata vréme istoricil<br />
pentru nestiinca lucrului au tacut, tacéré lor nici agaduTaste,<br />
nicT adeveréste lucrul acela; nicT ii rádicA, nicT 11 pune; precum<br />
am zis in pilda cu péstele, ye pentru ca maT curat sä sa. inte-<br />
Mgt aéasta, aduce-vom i alta, pada. America (cAriTa ii zicem<br />
lurnd noab.) multe miT si suto de an! au fost necunoscutä scriitorilor,<br />
i tuturor oamenilor, ce tilesc in pamantul cest de de mult<br />
cunoscut. Dec!, ca,c1 nu am cunoscut noT, nicT am stiut ceva<br />
pentru America, si nici am scris ceva pentru &Ansa: täcdrd aéasta<br />
n'au radicat pe America din lucrurile firiT, cacl Ta adevärat era,<br />
precum Taste; macar ca nu stila ca Taste. inteacesta chip, si cu<br />
acdstd canoane darA trebue sä sä slujascà si cititorTul nostru,<br />
de poftdstd sa, sá instiintdze, si sh sh odihnesca cu adeverinla<br />
hroniculuT nostru, in carile intAT cu bune adeverinte, 1<br />
i cu ere-<br />
al
CAP. II. 185<br />
dinCoase marturiT din istorici aratam, descalecaré Dachiii noastre<br />
de la Trojan inparat, cu durnni eetateni i slujitori Romani. Apoi<br />
vrând sa dovedim, i necurmat traiul aceloras Romani intrUsa,<br />
prin multe vremi de ani sg, va vidé, c zicem, pre cum la istorici<br />
cevas nu 0, pomenéste, i apoi Tarasi va vidé, precum la<br />
istorici, Tarási sh pomenéste, si tot pe povésté cé din tAT sä povestéste.<br />
Deci cititoriul tiind in minte canoanele carele I-am dat,<br />
unde va vidé prin multM. vréme tacéré istoricilor pentru Dachia,<br />
ei<br />
pentru Romanii dintrInsa, sä nu socotésca indata, ca pentru<br />
caci istoricii nu pomenesc, pentru acéia n'au fost, (caci aCasta<br />
socotéla, Taste si in potriva canonului, si in potriva adevärului),<br />
ce pana nu va vidé altä povestire de nou adusa asupra eel vechi,<br />
tacéré ace multa a istoricilor, sa o stie din nedaré tâmplaril a<br />
scrie puróasä; Tara nu din nefiinta, sau radicarea Romanilor din<br />
Dachia, ea aóasta dé ar fi fost vre odatA, ar fi trebuit sa o pomenésca<br />
istoricil vre odata; si de vor i fi istorici ca aciia, inctis<br />
nu indatg trebue crezuti; ce cercati, i ispititi, de sint oamenT<br />
de credinta; si de sit va adeveri, precuni adevarat RomaniT odata<br />
in Dachia au fost, sau lacuit; Tara mai pre urma s'au rklicat,<br />
dupa drépta marturia acelor scriitorT, nu Taste sa sa crézA, cad<br />
s'au radicat odatg, deciia nu s'au mai pus, .c6 trebue a cerca<br />
innainte a ispiti : oare nu vor fi i al(-1 istorici, ca i acila vrednici<br />
de credinta, cariT i radicatul Romanilor din Dachia, inpreuna<br />
cu ciYa1a1i povestesc; si de iznoava Tara§ inturnaré lor<br />
in Dachia adeveresc, emit aflându-sa, i adeverindu-sa, povCsté<br />
rklicatului Romanilor din Dachia sa sterge; i povésté inturnariT<br />
lor, Taras1 in Dachia sit pune, caci totdeauna povésté ce<br />
mai de pre urma trebue sit sa liTa, (fiind de oamenT vrednici de<br />
credinta poveistita) la adeverinta istoriii: dupit cum adevarul, si<br />
canoanele poftesc, Tart noT cu agiutorul but Dumnazau intinzind<br />
cursul hronicului din an in an, si din istorici in istorici; de vom<br />
pazi canoanele legate, si credinta céTa ce sit cade istoricului (care<br />
ochii, sufletul i viata istoriii Taste), cititoriul gludecata, in putéré,<br />
i yola sa va tine.
131pie Tralan.<br />
186 CARTE I<br />
CAPUL II.<br />
Aratd-sa locmala inparcitiii fi trU rclzsboae a luI TraIan inplirat cu Dacha.<br />
Tra Tan marele inp5.rat, precum mai denainte s'au zis, dupä<br />
ce au luat chivernisala dalogilor inpärAtiii, vrand destra'mate, si<br />
incurcate lucrurile inparAtiii, (carile in vremile inparatilor mai<br />
Dion carte 68. denainté luT, si ales cu bliistAm54iia, si dezrn5taré lui Domitian<br />
Victor, Evtropie<br />
carte 8.<br />
rAu BA amestecase, si sa.' tulburase) sä le descAlce, si lucirii lor,<br />
cel din tat', s5 le de; in tai din luntru, apoi din afarä a le toorni,<br />
si a le orandui, s'au apucat. Deci din luntru (precum istoricii<br />
iovenalis, oi scriu) intai au indemnat pre Senat, spre cinsté legil de mosie<br />
Plutarh in viata<br />
lui Trigs% Si spre inchinaré DumnazAilor s5i socotind, cä pentru c5,ci nu<br />
da idolilor cinsté, si jirtvele céle mai denainte obiciuite, pentru<br />
acéla si räspunsurile lor facusä; Tar5, din afar% statul senatului,<br />
si maghistraturile asezind, eines la locul, si oranduiala sa,<br />
li-au pus. De unde sh pomenéste invAttitura, care au dat mai<br />
marelui Pretoriului, cand la ace slujbA I-au pus, zicandu-i, si<br />
Chedrinos List<br />
204 qi Pilule. sabila goath,, precum era obicéiul, dandu-T: (fa zice, adasta sa.<br />
bie, cu care; de y.oiu inprträti drept, pentru mine; 'fall de<br />
voiu inpärAti ram, inpotriva me te slujeste).AcéstCasCoranduind,<br />
s'au intors a cerca lucrurile ne priTatinilor carif era inpregiurul<br />
hotaralor inpärätiii; din carii mai vräjmasi, si mai stricti.tori<br />
de cat altii, a fi, pe Dachi aflând; intai de acesté & s5, curati, si<br />
pre inparatie de supt rusiné, in care cgzusá, a o desbate, ,si-au<br />
inlian in Satira. sumes poalele. Asé dara in loon! ce era sä le numere bani, si<br />
s5, le trimitä dare, care de la alti inparati era oranduita; li-au<br />
arAtat arme, si oaste. Caci Dacha de si lua bani de la inpArAtie;<br />
insä cu adasta mult inbog5tindu-sa, si din zi in zi, crescand, si<br />
Let. 101. intarindu-sh, de mai marl räutati sA g5'tiia, si asé lot : 10Id cu<br />
oaste tocmit5, in potriva Dachilor au purees, unde agiungand,<br />
vräjmas razsboiu cu dfinsii au avut, si dupa multa moarte, si<br />
Ware, macar ca Romanii biruitori au iesit, si multime de Dachi<br />
au omorat insä si in oastO Romanilor, atata de multi au fost ràniti,<br />
cat nici panzaturi au mai ramas (la terulici) cu carele s5.
CAP. IT. 187<br />
le lége ranele ; ce Tralan scotind nafranile, servetele, i alta,<br />
panel, ce era pentru slujba mésii, si a casii, li au dat sa fie pentru<br />
acéia tréba,.<br />
Reizbolul al doild.<br />
Dupa izbanda, Traian nici cum stand, s'au luat in goang dupa<br />
Decheval, Domnul Dachilor; i aprópe de cetaté scaunului sat],<br />
agiungand, iarasi au statut la rasboiu, a sa bate, si precum Romann'<br />
sä biruiascac asé Dachil O. nu sa clé, dintearnbe partite vitejéste<br />
sa baté, ce cu narociré lui Traian si a Romanilor vrednicie,<br />
iarasT tura Dacha biruiti Decheval vazind, ct lucrul cu<br />
armele nu-i sporéste, vrand nevrand, s'au plecat a cére pace, si<br />
indata au trimis soli la Traian inparatul, cu rugaminte, sä faca<br />
si<br />
sA<br />
priimésca pace. Traian Inca nu putin ostenit fiind, si pace<br />
au priimit, i legatura cu Decheval intr'acesta chip au facut, ca<br />
Dacha de acmu innainte priiatinilor Romanilor priiatini; Tara<br />
neprilatinilor nepriiatini BA fie; si cetatile, carile era pre la hotarale<br />
Dachiii, sä le rasipasca. Asé Traian vitiazul de odata si<br />
biruinta si pace dobandind, cu mare lamd . si pohfala s'au intors<br />
la Roma.<br />
Reizbolul al triile.<br />
Dachii, dupa, ce au vazut ca Traian s'au intors cu ostile, si<br />
s'au dus la Roma, nu mult au statut pe pace, si pe legaturile ce<br />
facusa la let 103 (precum insämnéza din Xifilin Calvizie), macar<br />
ca hotarale Romanilor a calca nu indrazniia; insa pre vecini,<br />
carii iera in prietesug cu inparatiia, de multe ori prada, si tot<br />
fCliul de nacaz le face, pentru care lucru Traian vazind, c calca<br />
legaturile ptcii, nici sa parasesc a doclei pre vecini, sotiile inparatiii<br />
Romanilor; Tara s'au rädicat cu oaste asupra lor; in care oaste<br />
nu putine, nici mid; ce multe, si de cap prirnejdii, au tras Traian<br />
cu mestersugurile, i cu diavoliile lui Decheval, si ales ca. cativa<br />
Dachi, facandu-sa c'au parasit pe domnul lor, i fugand au vinit<br />
Let. 103.
Dion, Evtropie<br />
Xilllin in<br />
Tralan. Carte<br />
patru monaroi,<br />
in Tralan.<br />
188 CARTE I<br />
adid sä sa inchine luT TraTan, cariT afland vréme la un loc<br />
stramt, uncle ei §til'a, cat pe ciT de n'au ucis §i pe inpäratul, §i mare<br />
stricacTune in toata oasté sa faca, care primejdie priveghetorTu närocul<br />
i trTaza in lucrurile Wene§ti paza luI TraTan, débie au<br />
abatut-o; nu putina.moarte facandu-sa in neprietinT. Dupa aeasta<br />
Decheval facandu-sa ea are a grai pentru pace, au cer§ut anume<br />
sa-1 trimata inparatul, pre Longhin Suta§ul, vestit la razboae, §i<br />
maT de triaba in toata oastea barbat, carile la cuvantul dat mir-<br />
gaud, fu prins §i legat; §i dupa multe §i groznice mund<br />
cazne, omorat. Care lucru, pre cat inima luT TraT an au inpuns,<br />
pre atata infierbantand-o, spre isbandire §i razscumparare au<br />
atitat o<br />
CAP. III.<br />
Aratd-sci zidiré podului de piatrd peste Dundre, oi<br />
cel de pre timid<br />
rdzbolu, i peiré lui Decheval, fi de tot preipeidenfia Dachilor.<br />
Tralan inparatul -vazind ca trécere in colo, §i in coace peste<br />
adânca, i lata apa DunäriT, multä zabava', §i mare inpiedecare<br />
iT face; nici la vréme cand ar socoti, ca-T (IA mâna, dupa voe<br />
poate lovi pre nepriiatini; mult incurcandu-sa qi zaticnindu-sh<br />
la trecatoare, pentru acéTa socoti, pod de pIatra peste Dunäre sa<br />
faca; §i piedeca gre ca acesia, din piCoarele o§tiT s radice, intfacela0<br />
an (maT sus pomenit) de lucrul poduluT s'au apucat<br />
zidire ca- acéTa minunatä, §i toata osteninta omenTasca covar§itoare,<br />
intr'alt chip vécilor pre urma n'ar fi fost crezuta, de nu<br />
s'ar vide §1 astazi urmele, §i temehile luT in fundul DunäriT, la<br />
locul carile maT pre urrna s'au numit Turnul Severinului; Tara<br />
marime, innaltime aceluT pod, a§é o scriu istoricil pomeniti, sa<br />
fie fost de Oat% incolturatä, zidit pe 24. de stalpi, sau pieoare<br />
innalte (deosabT de cat i era temeliTa din fund pana in fata<br />
apiT) de 150. de piCoare, (piCorul mathematicesc, sau gheometricesc<br />
sa intelége, catu I pasul mic, cand omul in voTa sa umbla),<br />
Tara lat de 60: fete care piCor de pod sä fie statut de 170 pi-<br />
§i
CAP. III. 189<br />
óoare departe unul de altul, si din piCor in piCor boltg, sau cum<br />
mai prost zicem, sclip radicat; apoT pe desupra eu piatra, intre<br />
bolte inplut, atocmat peste tot néted asternut. Maming, i minune<br />
de lucru ne spus ca acesta, numaT intr'un an, l'au savarsit<br />
putéré si nemäsurata cheltuTala romanTasca, pentru aeasta<br />
dice istoricul Xifilin, ca TraTan aéasta au vrut sä o fac . maT<br />
fara grijä de cat de grab&<br />
Dupg ce s'au savarsit podul, Tralan inpgratul let: 105 au<br />
intrat cu ostile in Dachia, si au mars asupra luT Decheval;<br />
Irma nicT Decheval au dat dos, ce la fata stand, in cé maT de<br />
pre urma, nevoTa, ce mai' mare nevointa puind, groznic, i strajnic<br />
s-au dat razsboIu. CIudata moarte, i mäcelarie s'au lucrat,<br />
si<br />
multa vréme norocul, cariT partT biruinta sä dé, in cumpana<br />
stand: pana maT pre urrna RomaniT izbanditorT, i DachitbiruitT<br />
furl; Tara Decheval Domnul Dachilor, vazind acmu, ca razboTul<br />
de tot au pierdut, oaste pang, la cel maT de pre urma i s'au<br />
concenit, i toata tara, si scaunul pre mana Rornanilor au vinit:<br />
de toata, nedéjdé scapagt, i farg. Raz ramas, pentru ca nu cum-va<br />
viu, in manu nepriTatinuluT sa caza: singur sie sama facandu-sT,<br />
s'au omorat. TraTan dupa biruinta, cu naroc ca aéasta stiind, ca<br />
multe r1 pradate avuciT era stranse la Decheval; au inceput<br />
si<br />
comorâle cCle ascunse a-I cerca; i lT-au aflat tocma in fundul<br />
apeT Sarghqii ascunse. (Sarghetia Taste apa, care acmu IT zic<br />
Strelta, i cur& despre Maramoras spre apa TisiT) uncle cu mestersugul<br />
unor robT supt apg o ingropase, i pentru ca sa, nu<br />
cum-va scoaig cuvantul afarg, dup. ce s'au pus ne numgratele<br />
avutiT, apoT pe toti T-au omorat. Asé darg, si intr'acesta chip au<br />
fost sfarsitul lul Decheval, si prapädeniTa luT.<br />
lara TraTan inparatul, dupa acCIa cu mare laucla i cu triumf<br />
s'au intors la Roma, lasind o sauna de oaste pentru ca §i ramasa<br />
a Dachilor ramgsita, din DachiTa peste munti sà izgonescg,<br />
§i<br />
cetatile, pang, va trimite coloniile de la Roma sa pazasca.<br />
Let. 106.
190 CARTg I<br />
CAPUL IV.<br />
.....N.1.11.al...M1.-.111<br />
Aratà-set apzaré Romanilor 'in Dachia, i stdrpiré Dachilor,<br />
din, transa.<br />
Tralan inparat, dupa ce au biruit pe Dachl, §i Domnul lor<br />
Decheval s'au omorât (precum mai sus am pomenii,), vrtind O.<br />
sa intoarca la Roma, au lasat o sarna de oaste, pentru paza, in<br />
Dachia, poroncindu-le: efili Dachi vor fi §i maT Minas, sa-i triaca<br />
peste muntT, §i sa-Y departéze de spre partite Tataralor, ca nu<br />
cum va cu an§ii agiung'andu-se, iart,§ rautati noafi sa scornésca,<br />
§i tnérgiré luT cu Wile spre razsarit sa inpiedece: de vréme ce<br />
patimile Romani lor cu Dacha', nu era cum sa-I mai poata Alda<br />
sa-I task a lacui pre la locurile lor ; ales ca Tralan la anul eel<br />
vine, era sa marga asupra Armenilor, §i a Parthilor, peste Evrath.<br />
let. 105. Pentru acésté dart, intorcandu-sa Tralan la Roma, la anul de la<br />
Domnul Hs: 105, qi apzind toate céle ee trebula a§ezate, indata<br />
au orincluit, (16 au scos de toata stepena, qi cinul din la-<br />
X1111hi laTralan. cuitoril Romil, (precum din Xi tilin alavé sa arata), cu bunt<br />
parte de slujitori, i-au trimis prin toate locurile §i cetatile Dachill,<br />
§i I-au a§ezat acolo in tralu véCnic, pentrU ea §i nabu§irile<br />
Tatarhlor sa. opriasca; §i senatul (lipsind inparatul at'ata de<br />
departe spre razsarit), sa, nu mal alba grija, a trimite oaste intr'acolo<br />
: find de agluns acéTa, care inparatul in Dachia o In--<br />
Dion ili Evtropie misése; §i decila de acolo sa nu sa mai 'Mice, oranduise. AO<br />
in viata hi<br />
Tralan.<br />
dart Tralan inparatul cu Romanil, curt a§ezase in Dachia, hotarale<br />
inparatiii, §i despre ace parte, fart, grija, gi odihnite lasind,<br />
(ea ce despre Africa §i alalte parV, Et apusulul, toate lucrurile<br />
§i. locurile inpacate Fi line era), au trecut la Asia : §i L inthi<br />
asupra Arménilor armele § au fulgerat, pentru cacT Ar enil<br />
acmu inparatiii Rornel suppu0 find, Cralul lor n'au trimis dupa<br />
obicélu, sa Ta stoma Craiii §i alalte sémne de stapânire, de la<br />
Romani: ce hainindu-sa le luase de la inparatul Parthilor: cariT<br />
suppuind inparatia Persilor, marl §i tarT sa facusa pre acélé<br />
vrCml. Deci Cralul Arménilor vazind neferita qi nesuferita ne-
CAP. V. 191<br />
voTa si primejdiTa, care ii vinia la cap; nernica de alta, apuchndu-sa,<br />
nicT furtuna cu arme a ispiti indraznincl, au plecat capul<br />
la Tralan; pace rugtmd i supunere giuruind. Ce TraTan mâna<br />
de la sabie oprind, pace 1T-au dat; insä oral la ArménT s maT<br />
fie n'au priimit, ce sa fie ea o provintie, supt diregatoria Roinâ-<br />
Masai, i hotarul inparatiiI de la apa Tigruluy, uncle maT denainte<br />
fusése, mutându4 innainte, l'au pus tocma la apa EvfrathuluT:<br />
luAnd toata tara MesopotamiV la mijloc. Dupä acéTa<br />
au trecut la Parthi, si la alte limbi, si pre toll T-au supus (precum<br />
la capul de vrédniciile luT sa va zice) ; Tara let : 116.<br />
scultmdu-sa de la Vavylon, au mars sa triaca cu ostile peste marC<br />
Rosie, unde de bure inpiedecat, s'au intors Tat* spre Parthia,<br />
unde slabicTuné bättinételor, nu a sufletuluT vinuindusT, catra aT<br />
saT zicé: Ca de ar fi fost maT that', ar U dus armele Romanilor<br />
si papa la Indiia. Stapânind, i supuind Parthia, Senatul I-au trimis<br />
Titul, si de pe inpäratiia ce supusése, l'au chemat Parthic, pentru<br />
care titul (scrie Xifilin), ca nu attaa s'au bucurat, pre cat s'au<br />
bucurat, pentru carile iT trimisése cu un an innainte, pit<br />
chemase<br />
Prd bunul Let: 117. De boala simtindu-sa, i vrtind dupa noa anT, de<br />
etind esisa din Roma, sa sa intoarca spre &Ansa, au Murit in Syria.<br />
CAPUL V.<br />
Aratd-scl annul, in carile Ulpie Tralan, au descalecat Dachia<br />
cu Roma<br />
Anul, in carile sa fie asezat Tralan inparat sloboziile Romb.nesti<br />
in Dachia, din catT scriitorT ni s'au ttimplat noT a-T vidé,<br />
nicT unul anume nu-1 insamnCza; Tara cu socotéla bronologhicesca<br />
din Calviz, si din Petavie (cariT mathematicCste cursul annilor,<br />
foarte nesmentit au insamnat) fara gre II putem afla. Ca<br />
de vréme ce cel maT de pre urma a luT Traian, cu Decheval<br />
Domnul Dachilor razboTu, cu socotCla de obste Taste adeverit,<br />
precum sa sa fie tlimplat pe la anul de la mantuitorTul lumiT<br />
Domnul Hs: 105. ATave Taste ea TraTan dupa inturnar6 sa cu<br />
Let 110.<br />
L6t 116.<br />
Let 117.<br />
Moe, carte 68
192 CARTk I<br />
o§tile spre Roma, cetatile Dachiii, fArA pazA cu multime de slujitori,<br />
§i de§6rte de Romani nu le va fi lAsat, de care lucru fArA<br />
prepus rAmAne, el pre Maga cei maT bAtrani slujitori, carii era<br />
pentru veón:cA lAcuire in Dachia rAma§1, 'Inca cAtI-va din cei<br />
Dion qi Bvtrovie<br />
mai proaspeti o§teni, pentru paza, precum a margilor, a§6 a<br />
cetAcilor intiacela§ pomenit an, in Dachia sa fie läsat.<br />
A§ijder6 istoriciT Dion, Evtropie §i Xifilin, mArturisesc, precum<br />
in vilata 1111<br />
Tralan. rayan inpärat la anul de la Domnul Hs : 107 s'au sculat cu o§ti,<br />
§i prin Dachia au trecut peste Don la Asia, asupra Arménilor<br />
(cariT<br />
rAdicase cap), §i asupra Parthilor, earll ii priimisA sub pro-<br />
tectia sa, §i apoi hiruind mai toata Asia, pana la moarte la<br />
Roma nu s'au intors. Despre a6asta MAO putem curat a intelége,<br />
ca de osabi de o§téni, pre cetaténi din Roma, §i dintr'alte cetact<br />
a Italiii, cu sine luAnd, §i la anul pomenit prin Dachia trecind,<br />
pre la locurile ce i s'ar fi pArut mai de trébA, sA-i fie<br />
a§azat. i a§6 putem socotéla fArA gre§ inchide; cA cetAténii cu<br />
doi ani mai pre urma de ctit slujitorii, in Dachia sa sa fie a§azat,<br />
adeca la anul de la Domnul Hs: 107. Pentru cetiIe carile<br />
au fAcut Traian in Dachia, mai denainte s'au pomenit, precum<br />
§i Trobanul, Carile tréce prin tara noastra sA créde sA fie de<br />
Traian facut, ce de unde va fi luat Miron §i Niculal a6asta povéste,<br />
noi nu putem §ti, caci pentru aCasta nici un istoric nu<br />
pomene§te.<br />
CAPUL VI.<br />
Aratd-sd vredniciile luY TrOan Marelul npclrat.<br />
Nu MI% plac6r6 §i multA duléata cititorIului Rom'an, nici fArA<br />
cale a fi socotim, de vom pomeni oare-ce, cat de pre scurt, de<br />
slAvit in bunatali, lAudat in vrednicii, §i vestit in biruinta, §i<br />
vitejii sAditoriul §i temeliitorTuI nostru, §i parintele a tot némul<br />
Românesc, Traian Marele a Ramului, §i a toatA lum6 purur6<br />
biruitoriu inparat.
OAP. VI. 198<br />
Ulpius Tralan, precum scrie Victor, fost-au näscut in cetaté Avrelte Victor,<br />
Tudertina, Tara Dion §i Evtropie scriu, sa fie fost din Italica,<br />
care Taste in Ispanila, §i precup aceia4 istorici in viiata lin' pomenesc,<br />
fostau om in§tiintat lucrurilor o§tene§ti, §i in vitejii;<br />
cáruia, potrivnic n'au fost, nici dupa dansul intre inpäratii Romanilor,<br />
au mai statut vitiaz, intelept, cumpänitoriu, bland, §i<br />
drept, de pre care bunatAi l'au poreclit Pre bunul. Pomen4te<br />
pentru a lui zisa, care cu slove de aur, i in vCcT ne§terse, ar<br />
trebui sa sa scrie in inimile a tuturor inparatilor, §i oblAduitorilor<br />
: Ca odata sfétnicii, §i priiatinil mai de aproape, dandu-i<br />
vina, pentru ca ce foarte plecat, §i pre lesne la inpreunat sa<br />
lasa catra toti, el sa fie raspuns: «Me sa fie, trebue inpäratul<br />
call cei denafara, precum ar pofti sa fie inparatul catra dansul,<br />
child ar fi el, ca eel denafara.» Pentru vredniciile §i bunatatile<br />
luT, Inca §i Oa, a nu se face inpärat, in dragostC, §i lauda tuturor<br />
era, de care lucru curund alte cinuri pa§ind, la cinsté<br />
consulatului au agluns, §i pan a fi inprtrat, de doaa ori ace<br />
lltiroonp n:t: 6: :<br />
cinste de cin, cu mare lauda au purtat. Apoi proconsul cu scl.. Plinie eel doh<br />
in epistoliI.<br />
tile trimis, §i a Ghermaniii stäpanitoriu find; inpäratul Nerva<br />
fiéor de suflet luandu-I, cu putéré l'au inpodobit Tribunitiii, §i<br />
Chesari l'au facut. Dupa moarte Nervii, cu un glas, §i cu o inima<br />
cu tog inparat Romei, §i chivernisitoriu a slabite, pre atunce<br />
lucrurilor române0i, l'au radicat. Luand schiptrul inpäratesc, in. Pititarii 0 lovenatio,<br />
iii satire.<br />
taia§T data jélé legii de mqie, avand; §i spre cinsté Dumnazailor<br />
parinte§ti, foarte dat find, obicéele ale vechi foarte tare sa sa<br />
pazasca; Tara allele, carafe intrase noaa, sa sä opriasca, tare au<br />
poroncit, pentru caci inmultindu-se atuncé creOinii, idolif incepusa<br />
a nu se mai baga in sarna, i vanzatoril jirtfelor nu afla<br />
cumparatori; §i raspunsurile Bozilor tacusa, ne mai putand a<br />
raspunde pentru ce-T intreba. Pentru aceia (precum scrie Evsevie)<br />
Papa Clement, ne vrand sh jirtvasca Bozilor, fu trimis Evoevie in viiata<br />
in izgnanie tocma peste mare négra la Iberia (aeasta-i GhTurgia), I'll elemene.<br />
Tara, amentrile lege creOiniasca n'au oprit, fait numai cat au poroncit,<br />
adunari fail maghistrat deosabite sa nu sg, faca; §i a§o<br />
§i adunarile cre§tinilor la besérici, era oprite. Si Tara§T scrie ace- "Hie eel trual'i<br />
csatroti 1097,<br />
la Plinie in Epistola 28: ca, find el Deregatoriu la Bythinia, au epit<br />
18
.104 CARTA<br />
dat in §iire lui TraTan, ce va face cu cre§tiniT, care oamenT cuT<br />
va ceva nu strica räutatile tare opresc, ce numai HristosuluT<br />
lor laude qi cantarl aduc, caruia TraTan raspunde: pre cre§tinT<br />
sa, nu-1 cdrce, Tarä pre mil aliI ii vor park §i-I vor dovedi<br />
Emile neoloq. ca sint cre§tinT, pre uniT ca aceTa fara, certare sä nu-1 lase, cu<br />
care poroncl (precum scrie Evsevie) mult au scazut räutate<br />
nepriTatinilor cre§tinatatiT, i mult s'au radicat pricinile a puté<br />
strica cre§tinilor. Fiind Traban la AntiohiTa, s'au tamplat mare, ci<br />
nespus cutremur de parnant, cu carile ne numarat mamar de<br />
oamenT, supt rasipirile casalor an perit ; Tara Traian, cu mare<br />
primejdiT a vietil pre ferestra, din casa ce §dde au scapat. intaTa<br />
lul biruinta spre nepriTatinT au fost in Dachia, precum s'au pomenit,<br />
§i cé din taTa pomanna, descalecaré Romanilor in Dachia.<br />
Mon 0 bronical Dupa a Dachilor suppunere, au trecut cu otile la razsarit, unde<br />
lut Evoevie. pre Arméni, pre IverT, pre Colhi (ace§te-s Mengrili1), pre Sarman',<br />
pre OrhoenT, pre ArapT §i pre Bosfordni (ace§te-s TataraT<br />
de pre Una Azac) au domolit. ApoT trecând asupra Parthilor,<br />
au dobandit Selefchia, Ctesifonul, §i Vavilonul.; §i alte cetät1<br />
multe, i Off au cuprins ; preste mare ro§ie cu corabiile au inblat;<br />
pre Jidovi, cuff in Eghipet, i in Chipros, asupra Romanilor<br />
§i a Grecilor rkdicasa, cap, §i multe raut541 facusa, TraTan prin<br />
hatmanul su Martie Turbon; calcandu-T, nespuse dintean§i1 mul-<br />
ime au omorat. Do& sute miT sri. fie omorat, scrie Xifilin<br />
Suida, Tara catra cre§tinl milostiv find, scriindu-T Tiberian DiregAtorTul<br />
SiriiT, precum n'are cum maT omora pre cre§tinT, de<br />
vrdme ce pentru lege, ne paraV, ne tra0, singurT yin §i moarte<br />
poftesc, la care TraTan au raspuns: S s. parasasca a I maT pe.<br />
depsi_ In Roma, §i pre aTure" multe zidirT minunate i cu nespuse<br />
cheltulale au radicat, din carile céle maT minunate sint:<br />
Podul peste Dunäre (pentru carile s'au zis), stalpul, carile Taste<br />
§1 acmu in Roma, in q6pte anT de abiTa isprävit; lucru peste<br />
toga putinta, ci socotéla oamenilor vacului acestula ; §i podul,<br />
carile au %cut peste b1ibe ce sh chIama. Pontice. A§ijdere, in<br />
Roma au strâns nenumärata multime de cartY, i mare Bibliothica<br />
fachnd, le au pus inteansa: i alte multe, §i minunate lucrurT,<br />
vrednice de lauda nemuritoare au facut, i au isprävit, pre ca-<br />
c4i
CAP. VI. 195<br />
rile lasind sä le cerce cititorlul la Dion, Evtropie, Xifilin, §i<br />
altil, cariT au scris pentru lucrurile, laudele, §i vredniciile luT<br />
TraTan. fax% maT pre urrna intorandu-sa de la mare Ro§ie, §i<br />
intelegAnd, precum Parthil gonise pre inparatul, earl' ciii pusése,<br />
§i Taret§ saraco§ise; din Mesopotamia, unde cu o§tile sta, gatindu-se;<br />
Tar5.0 asupra lor sh marga, au cazut in boala; cu care<br />
inpiedecat de ace cale parasindu-se, au silit sa sa intoarca la<br />
Roma, ce boala intarindu-se, s'au abatut la Silinunt cetate Chilichiii,<br />
ci acolo s'au savar§it, in luna luT Avgust 10. zile, la anil<br />
de la Mântuitoriul lumiT 117: luand pe Andrian, cu o zi maT<br />
innainte de moarte, floor de sufiet, §i lasindul urrnatorTu inpä-<br />
ratiil ; lara<br />
,<br />
pentru viata luT ce viitoare scriu istoriile besericecti:<br />
ca Papa Grigorie Dialog, socotind ale luT fire§tT bunatatT, 0 mare<br />
pomana ce Meuse cu zidire Podurilor; Cu indraznéla pre milostivului,<br />
§i in mile ne masuratuluT Dumnazau, pentru mântuinta sufletului<br />
luT din muncile védnice, §i CU multe lacrami priveghind,<br />
sa sä fie rugat, §i prin descoperiré daruluT DuhuluT sfânt, raspuns<br />
priimit , §i trecut sh fie luat ; adec c pentru multe<br />
rugile, §i fierbintI lacramile luT, pe TraTan din muncile TaduluT<br />
sa fie scos : tnsa, de acmu pentru altul a§e in spurcata lege<br />
idololatriii, §i a paginiiT murind, s. numaT indrazniasca, marire<br />
DumnazaTasca, a dodef. Trait-au TraTan anT 63 : au inparatit anT<br />
19. lunY 6, zile 15 : Tara oasele luT puindu-le in racla de aur, li-au<br />
dus la Roma, 0 lT-au astrucat supt stâlpul, carile era de an,<br />
sul zidit.<br />
Acesta-T dara, §i ca acesta au fost saditorTul, qi parintele mo,<br />
cilor stramocilor noctri Românilor in Dachia, pentru a caruTa<br />
slava §i cinste, §i dupa moarte luT, Sonatul §i inparatiT, calif in<br />
urma luT la cArma atata de greu incarcata, 0 mare corabie au<br />
statut; macar ca dintr'alte maT departate OAT, §i mana §i o§tilp<br />
§-au tras, insa, in Dachia aeasta a face nicT au putut, nici au<br />
cutezat. Ce precum el cu mtuta luY, ca pre un sad ales intr'o<br />
livada, T-au inplântat, ci T-au sadit ; a§é neclatitT, 0 in véci ne<br />
mutatT i-au lasat: calif 0 pana astazT toata Lumea IT vede,<br />
§i-1<br />
cunoaqte tot acel vechIu ném românesc a fi in Moldova, 0<br />
in tara muntenTasch, c Ardélul tot acel vechlu, 0 a maT ma.
i06 CARA I<br />
ril or saT num6 de Romani tiind; Tara alte socotéle, carile inpotriva<br />
acestuT adevar, fär. nicl o socotélgi, a sari sh caznesc:<br />
precum in céle maT denainte scrise destul IT-am dat de rusine,<br />
as6 c.le acmu innainte, pre cursul annilor, din inparat in inpärat<br />
margand, si din istoric in istoric, märturiT aducand, ne curmat<br />
tralul Romanilor in DachiTa vom dovedi.<br />
CAPUL VII.<br />
.Dovedefte-sa tralul Romanilor in, Daelzia, de la Adrian, pand la<br />
Antonie Pius.<br />
Adrian in anul mal sus pomenit, murind TraTan inphrat, in locul<br />
luT u statut Ia inparatie, Elius Andriannus; carile i rudh, si<br />
tot dintr'o cetate cu Trafan find, (acT i acesta din Italica era<br />
näscut, preaum in cele mai denainte am pomenit), l'au priimit<br />
flu de suflet, i cu ô zi Mai innainte de moarte, mijlocind Plo-<br />
Spartian, ai tina inparatiasa luT Tracan, testament de mostenire iT didése. Ce<br />
Evtropie, al Oro- ,<br />
sie, in ,diata id Adrian, (precum ii scriu istoricil), find rhvnitorTu laudelor al-<br />
Adrian. tora, i pe ale luT TraTan nebetejite a le suferi n'au putut, ce<br />
tie MulthmitorTu a atate de bine faced find, cu schder6 cinstiT<br />
luT, i cu paguba a Poporului Roman, ale sale blastamhtiT, si in<br />
dashrt prin thrile streine zbucTumhturT (chef maT Mune locurT7<br />
00 de cat Adrian vre unul dintre inpärati n'au cutrierat), nu<br />
nurhaT a le acoperi, ce inch Si vredraciilor luT TraTan de atocma,<br />
seu i maT covarsite, sh 16 fach brudiTaste gandiTa; de care lucru<br />
priainiTa, cii cu greu Taste a sa stapani si a sh phzi tarl atata de<br />
clepartate, carile cu vitejiia lul TraTan, supt puter6 Romanilor<br />
vinise. Lea adevarul era, 'eh zavistuind laudelor i slhvilor lul<br />
TraYan, treT ihrl cu osteniMele liii dobandite: Armenia, AsyriTa<br />
si Mesopotamia, de oaste- si de pazitorT desertându-le, Parthilor<br />
11-au lisat, i hotarul inparatiii numal panA la Tigris apa, sh<br />
fie du vrut. Acest6 pentru litrale din Asia as6; Tara pentru<br />
bachia noastra nu as6, ce sh vazh cititorTul pentru dansa ce<br />
soriu istoriciT; i sh cunoasca; eh dreptate am avut, de si am a,
CAP. VII. 197<br />
mestecat oare ce cu fiTare, cerniala condeTul nostru in potriva<br />
acelora ce inblä, ca numere necunoscute, sä pue Romani lor din<br />
Dachia, §i lacuitoriT el 1%1-n44a Varvarilor Dachilor sa fie, precum<br />
si zice prostul cuvint, s. légtt ca orbul de gard. Cuvintele<br />
darA istoricilor, precum sint, a§é le vom aduce: «Elius<br />
Adrian, dupA ce au murit Traian, Armenia, Asiria §i Mesopotamia<br />
Parthilor 11-au hisat ; Era qi, Dachia sei piirdsascei de nu s'ar<br />
fi tentut sci lasd s? s pi.dpcidTascd aldté mil de cetdfeW RomanI, carele<br />
era acolo.» De ar fi socotit Eneas Sylvius, §i açi urmatorT aT luT,<br />
CU ochiu mal ascutit, §i cu minte maT curath, de ar fi audecat<br />
adeverinta §i credinta a istorici ca ace§té, nicT ca Papa Pius,<br />
mcI ca istoricul Eneas Silvius, a§é de grozav s'ar fi lunecat, nicT<br />
inpotriva conqientiiT sale, a§é ne oprit, s'ar fi pornit; NiC1 putem<br />
credo om de athtzl inviltAtur4 ca Eneas, cunoscând, §i adeverind<br />
céle maT hune, sit fie urmat cae maY réle, nu de Dumnazau<br />
una ca aCasta, pentru om ca acela sit gânclim; cit eine poate sit<br />
fie atata luat de minte, carile cu trude, osténéle, §i sudorT de<br />
singe, cinsté cercând : de buna. voe §i prin §tiintA cuvinte stangace,<br />
pre urma sa hulitoare a auzi sa priimasd, se macar cu<br />
clipala ochiului sit invoTasd. Ce una ca adsta mullora timplatoare<br />
s'au vazut, §i ind celor pré TubitorT de adevar, pentru cit<br />
sau pana a nu §ti, Ii s'au pgrut cit §tiu: sau de au §tiut pomeniré<br />
(care dead cerbiT maT fugare, §i decat piftiré maT dejghetatoare<br />
Taste), 1-au amagit, sau ochiul peste rânduri cu rund treatorTu,<br />
sau céTa ce Taste maY pre urma, gludecata pre lAnga cumpenile socotéliT<br />
drepte lunedtoare, 1-au asuprit : ca pentru florT, 6apa doaral,<br />
§i pentru grau neghintt sA amestece. Ce precum sa zice prost cu-<br />
vântul turcesc : ;Is Vjjj (.,Agb .0-44 I<br />
(laird§ hesabu<br />
Bagdat tendioner) «socotiala smentita §i dela Bagdat sit poate intoarce.»<br />
Aé §i socotTala luT Eneas, macar Cit prin multa vréme pentru<br />
gre§it numele §i némul Romanilor in Dachia (sCu precum cu<br />
numire, elliné§te alatuita, cum sit cade a le zice Asczopolioctow am<br />
putC, in crieril a multora, ca viiscul de aripile, §i piáorile pasAruTcelor<br />
sa lipise, §i sit incleise. InsA dreptat6 cumpenele sale afland,<br />
nu numal ca oca clramul biruTa§te, ce ind ca fântâna SoloamuluT,<br />
ochiT orbuluT din na§tere, spalând: prin §tiupit §i ling le de§chide-<br />
Dion carte 66<br />
Spariian,<br />
Avrelie<br />
Victor iu Tref au.<br />
Evtropie cap. 8.<br />
Paris, Parte 2.<br />
carte 4, cap. 6-<br />
Petavie in siimiluirewendlor<br />
in Adrian.
Julie Capitol In<br />
Q1 Spartian<br />
in A dri Ian.<br />
Let. 121.<br />
Let. 129,<br />
198 CARTE I<br />
luminile ; decila innainte pentru ca sa numai gresasca porunch<br />
bland iproci. Ramane darA tare si ne clAtita povésté hronologhiii<br />
noastre, precum Traian, in Dachia noastra, au descAlecat,<br />
si au asezat Romanii: Tara Adrian pre aceias Romani din Dachia<br />
sA-i rAdice, s'au temut; si I-au lasat acolo sa lAcuiascA, unde<br />
Traian I-au fost pus. De aicé innainte tiind pravila, si canonul,<br />
carele am dat, vom cerca dearandul, si vom vidé, oare fi-vor alti<br />
istorici, pre urma acestora, carii sa pomenésca, precum din Dachia<br />
sau singuri, s'au rAdicat, sau cu poronck sau de la nepriiatini<br />
scosi si goniti sA fie lost? au cu ne rupt si ne curmat<br />
traiu din vrémé descAlecArii lor, /Ana acmu, inteaceiasi Dachie<br />
0, fie petrecut?<br />
CAPUL VIII.<br />
De reizboaele lid Adrian Znparat.<br />
Asé Elius Adrian nu numai caci n'au indraznit a radica pre<br />
Romani din Dachia noastrk ce inca si pre Varvari, carii ramasese<br />
dincolo de &Ansa spre rAzsArit, sa-i fie calcat, si domolit<br />
scriu istoricii, adeck precum la anul de la nasteré Pruncului<br />
celui mai innainte, si de toti vécil nAscut : 121. Radicand oaste<br />
asupra Varvarilor, si vrand. O. triaca, peste DunAre asupra lor,<br />
calarimo Patavilor in not cu eau', fall pod au trecut, de care<br />
lucru simtind Varvarii, atata s'au spaimantat, si s'au asézat, cat<br />
nu numai hotarale inpArAtiii, a mai calca nu s'au mai ispitit, ce<br />
inch cu mare frick la pace alergand, si aéasta au priimit: Ca inparatul<br />
Romanilor sa le fie giudecAtoriu, si alegAtoriu si galcévilelor,<br />
carele ave ei inde ii. Tara' apoi nu dupa multa vrome<br />
Savromatii, facand oare ce clatire, Romanii au trimis oaste inpotriva<br />
lor, pre carii asés de tot I-au domolit. La anul 129, po-.<br />
menéste Xifilin, precum Adrian au fost avand un cal, de la Nipru<br />
trimis, pentru care si numele calului era Nipru, carile in liana,<br />
torile sale, (caci Adrian peste masura era dat vanatoriilor)atata<br />
il purta de bine, si atata II era de drag, cat dupa. Cc au murit,
CAP. IX. 199<br />
1-au Mout mormant, i stalp 1-au radicat, car un putin skim<br />
Taste, ca Romanii %iné si peste Dachia pana la Nipru, de unde<br />
le trimeté cai buni ca acila ; iara farä acesté, alte lucruri mai<br />
alése, §i vrednice de pomenire in partile Dachiii s sa fie facut,<br />
scriitorii mai mult nu pornenesc. Deci Adrian in anul 138. Pit% C_IIP*16,91:<br />
10. la Bia au murit, dupa ce au inparAtit ani 21. lunI 11. tura vrémilor. Iulie<br />
*i au trait ani 62. luni 5. zile 17.<br />
CAPUL IX.<br />
Doved4te-sa traiul Romanilor in Dachia de la Antonie Pius panel la<br />
Marco Avrelie, ce l'au chemat filosof.<br />
Carte 1. cap. 21<br />
Let 188.<br />
La anul mai sus zis, Antonie Pius au statut la inparatiTa Ro- Antonia Plus<br />
manilor; ce pana la anul al eptele al inparatiii lui, carile Taste Let. 145.<br />
de la Domnul Hs: 145. scriitorii, pentru partile Dachiii, ceva0 nu<br />
pomenesc, iara la acesta an fulie Capitolin, din gresela séu a seriitorilor<br />
mai de pre urrng, séu a Tiparnicilor, pomenéqte, precum<br />
Antonie dup5, ce au adus pre Mavri la atata stramtoare; cat de<br />
nevoe li-au cgutat a pleca la pace : apol sa sa fie intors cu ()stile<br />
in 6asta parte, si sä fie biruit pe Ghermani, pe Dachi, i pe Alani,<br />
cari1 de ale va oni miscandu-se, i-au potolit. Aicé intr'adins am<br />
adus acéstea a acestui istoric cuvinte, si ales caci zice, ca cum Romanil<br />
supt Antonie, ar fi biruit pe Dachi (carii acmu vi binnilt<br />
vi suppusi, si de pe locurile lor izgoniti era) pentru ca sa aratam,<br />
ca pre cum mai sus am zis, gre§éla s'au facut in nume, i unde<br />
au fost sa sä scrie pe Ghermanii Catii, au scris pe Ghermani §i<br />
pe Dachi, ca Caul acila, era un féliu de Ghermani, a§es intre altiT<br />
vi<br />
asupra acelor Ghermani Antonie au tras osti; ce ne-<br />
putandu-i de tot raszbate, razboiul catva s'au träganat, as4<br />
pan& la inpäratie lui Marco Avrilie, carile au inparätit dupa Antonie,<br />
i cu acestés Ghermani Cati (precum in capul ce urmaza<br />
vom arata, precuum acela§ istoric fulie Capitolin, scrie, pentru<br />
razboiul Romanilor cu Ghermanil Catii), de uncle alavé FA' va<br />
cunoWe, ca numele Dachilor, cu greselti s'au pus in locul Ca
200 CARTA I<br />
tilor; avand Acéste dm& numere oare care asAmanare, care au<br />
dat scriitorilor, sau Typografilor lesnire a gresi. DecT Antonie<br />
Let. 161. Pius let. 161. Mart. 6. au murit; dupa ce au inpArAtit anT 22,<br />
lunT 7. zile 26. si au trait ani 72. precum scrie Victorin, Tara<br />
Pataviet BA ma- precum scrie din Dion Tu lie Capitolin 74. lunT 6. si au urmat la<br />
luir. Trundler,<br />
carte 5. cap. 8. schiptrul inparacia ginerele sau Marco Antonio Verus, filosoful.<br />
Sith. Kelvin la<br />
aceetac an.<br />
OAPUL X.<br />
Doved4tc-sel traul Romanilor n Dachia, de la Marco Avrclie filosoful,<br />
panel la fiCorul eta Commod.<br />
Marco Avrelie Marco Avrelie, stand la carma inparAiiI, in al doilé an, a in-<br />
Letr 162, paratiiT sale let. 162. radicatus'au ea, oste asupra Britaniii, in care<br />
parte singur cu capul lul au mars ; Tara, asupra Ghermanilor CatI<br />
(marturisind acelas istoric tulle Capitolin), au oranduit IIatman<br />
pre Aufidie Victorinnie, Ake asijder pentru acésta am adus marturiTa<br />
acestuT istoric, pentru ca sa cunoasca cititoriul, cä unde<br />
sa pomenéste la inparatiia lui Antonio, adeca RomaniT, sa fie<br />
avut caste asupra Dachilor, ace pomenire Taste cu gresCla; puindu-se<br />
numele Dachilor, in locul Catilor. ApoT aCastas el-Aar sa<br />
poate dovedi, de vreme ce de la descalecatul Romanilor in Da,<br />
chia,<br />
adecA de când au razbit TraTan pre Dachi, si I au imprastiTat,<br />
vre un istoric (pre cat noT putem a sti) macar cevas nu<br />
pomenéste, precum Dacha sen singurT, ski cu alii inpreun4<br />
sa maT fie fAcut vre o radicare de cap, sau sa sa fie ispitit cat de<br />
putin lucrurT noaa, a scorni ; ce in potriva cursul Istoriii arata,<br />
precum RomaniT din Dachia, neclaticT, i fär toata grijé au fost,<br />
de vréme ce duph groznica, i cu rugile slujitorilor crestini asupra<br />
Marcomanilor, (catra cariT sA adeosése OvadiT, VandaliT , Sarmatil,<br />
Svevil i &alp VarvarT) izbanda, care au avut Marco A vrelie<br />
Let. 174-179. la anul de la Domnul lls. 174. ApoT la anul 179, scrie Dion :<br />
Dion en Marco.<br />
Ilvtrople Cap. s, «Precum Marco inparatul iarAs inprotiva neprilatenilor cu oaste<br />
Spariiaa In<br />
rviata lul Verne.<br />
«mArgand, prin vredniciTa HatmanuluT Paternus, macar C. cu multa
CAP. X. 201<br />
(c0 mare cumpanä, insa de tot pre nepriiatini au faramat, insa<br />
«intr'acel an pre Tatari a suppune n'au putut; cad i, s'au tarn-<br />
«plat boala, din care mal apoi 0 moarte. lara de ar fi trait ma-<br />
«car pana la anul, cu bunä sama, toate Oxide acéle impreuna cu<br />
«Marcomanii, §i Cvadil 11-ar fi facut tinuturi.» De pre aceste<br />
a lul Marco cu izbanda raszboae a aiave Taste, ca Daco-Romanii,<br />
pentru ce in Dachia sa nu fie lacuit, pricina impingatoare sau<br />
gonitoare n'au avut; *i. ales ca intre ataté, a tuturor Varvarilor<br />
tulburari, de Dachi, precum sau sh sä fie data, sau cu a4ii sa sa fie<br />
unit, eine va din istorici, nu pomene§te; §i mai vartos, ca Zonora Zonora<br />
carte 2, cap. 2: anume aratg, ca rasboiul lul Marco cu Varvarii sA, fie carte 2, cap. 2.<br />
fost in Panonie, Tara nu in Dachia. inparatul zice, Marco Avrelie,<br />
multa vréme au avut raszboae cu Varvarii, ce lacuesc pe langa<br />
Dunare in Panonia, caril sint lazighii, Marcomanii, i proof.; intre<br />
a carora starvue, sa afla 0 trupuri muere0I; iara Iazighii, precum<br />
sa fie lacuit peste Tisa pe Dunäre in sus, mai denainte<br />
am aratat. A0jdere Ghermanil. (carora acmu le zicem Nemti),<br />
Marcomanil, CatiT §i Cvadil, de la ace06 lazighT, §i mai sus la.cilia,<br />
pang. la Vendehona facesta-1 numele cel vechia a Beciului),<br />
care cetate batand Marco, acolo i s'au tamplat §irmoarte, precum<br />
mai gos vorn arata. Nu fara clulcéca a cititorTului roman socotesc<br />
a fi, pentru raszboiul., carile mai sus la anul 174. s'au<br />
pomenit, precum cu mare minune, prin rugile slujitorilor cre§tini,<br />
s'au Mout, ceva a pomeni; ea, precurn scrie Evtropie, Sparcian,<br />
Capitolin, §i de cat tot1 mai chiar Evsevie, in lironicul Bali, la<br />
acela an 0 carte 5. in istoriii Beserice§ti Cap. 5. Marco Avre- Eveovie<br />
cartiex : 5iit<br />
lie, tril ani incheiap, tot pe rászboiu sta, §i pentru mare séceta,<br />
o,<br />
§i uscAciune, care sa tamplase, la atata primejdie sosise toata Marco<br />
osté Romanilor, cat era, cu totii numai sa, piarà de séte, §i de<br />
mare 'Ayala ce le face nepriiatinii. La vreme de slabaciune ca<br />
acéla; ce fiind o cetä, tot de slujitorii cre§tin1 (care era in nu_<br />
mttrul a doaa-sprazéce, §i decila s'au numit fulgerätoare, precum<br />
marturise0e Tertulian, §i Orosie). Ace01 dara slujitori Cre§tini,<br />
vazincl. la ce primejdie, §i cumpana. sa Oa inparatul, §i cu in.<br />
Oratul toatä caste: cu totii intr'o inimä, i intr'o minte curata,<br />
au clizut la rugaciuni, pentru ca sa arête Dumnazau putere
202 CARTt I<br />
Hristo(su)luI sau, si lege, si ruga crestinesca, cat poate innainté<br />
lul Hs. Dumnazau, celtfla eau dat-o ascultatorilor sai ; si asé<br />
Dumnazau, ruga credinoosilor netrecand, indata fulgere si tunete,<br />
cu répede, si groase ploae, au trimis; ce fulgerile cadea cu mare<br />
foc, si parjol, peste Varvari ; Tara lina ploae peste oasté Romanilor.<br />
Dect Romanil cu apa ploll, sété potolindu-s, fulgerele si<br />
trasnetele pre nepriTatini, 'Ana in pamant asterne, si nemilostiv<br />
IT prapadiTa. Marco inparatul, [find om adevarat filosot, zicand<br />
alp cä crestinil cu vräjitoril, au facut aéasta; nici cum ascultare<br />
nu 11-au dat, ce &Mil Senat cu mare laude pentru<br />
crestini scriind, marturisiia, precum si din primejdie Iau scos;<br />
si biruinta, asupra neprilatinilor, rugile crestinilor au pricinit-o.<br />
Ace si un poetic Clavdianus, de lege pagan, si de numele crestinilor<br />
foarte scarandavindu-se, supt numele Haldeului vrajitoriu<br />
(pentru numele luT Hs: intelegand), cu frumoase stihurT, biruinta<br />
acésta, precum au fost, o sertilaste, a caruia cuvinte pentru vols.<br />
Romanilor cititorT (la carii pentru ca adevarul sa marturisim,<br />
istoril ca aceste rani sa cetesc), aice a le aduce, nu ne vom leni.<br />
Laus ibi nulla Ducum, nam flammeus imber in hostem<br />
Cecidit. Hunc dorso trepidum fumante ferebat<br />
Ambustus Sonipes: hic tabescente solutus<br />
Subsedit galea, lique factaque fulgore cuspis<br />
Canduit, et subitis fluxere vaporibus enses:<br />
Tune contenta Polo mortalis nescia teli<br />
Pugna fuit; Chaldea mago, seu carmina vitu<br />
Armavere Deos, seu quod reor, omne tonantis<br />
Obsequium, Marci mores potuere mereri. (adeca)<br />
Acolo vre o lauda a Hatmanilor n'au fost,<br />
Cad poholu de pail in neprilatini<br />
Au cazut. Pre unul arz5toriul fulger il purta inspaimantat;<br />
Spatele fumegandu-i, pre altul il slabanogiia si-1 oboraia.<br />
Coiful topindu-i-se, si de fulger infocate, sulitile curd.<br />
*.i. de naprasna sabiele, ca aburiT pica.<br />
Atuncé au fost bataia acelora ce supt Polos sa cuprind,<br />
Care de lance, sau sigéta oamenilor in sama nu. MO.
CAP. XI. 203<br />
VrAjitoaré haldeiascA, sau stihurile tocmite, au intrarmat<br />
pe DumnAzau.<br />
Sau, care mi sä pare, bune.obicaele lui Marco, au fost vrednice<br />
de toat5, slujba aceluia ce tuna.<br />
Vräjitoare haldeiascä intelege seu pre Hs. Durnnazau, ski pre<br />
Maica Precista, pre care cre§tinii intr'agiutoriu, §i catr5. fiiul<br />
-135,u mijlocitoare, or fi chemat-o ; ce noi aceste la altii läsind, la<br />
lucrul nostru, sä ne intoarcem. Deci Marco Avrelie, dupa ce au<br />
inparatit ani 19. luni 11. au murit la Vindobona. (Acesta-I Vienna,<br />
sau cum Ii zicem noi Beciul), Let 180, find la varstä la 59<br />
de ani, carile macar ca cu invatatura fliulul sau lui Commod,<br />
Doftorii II otravise, insa el cu filosofäsc suflet, aéasta de la<br />
fiCorul §i casa§ii lui a pi suferind, §i acmu §i de otrava ce-I<br />
didese, §i cine ii adapase bine §tiind, ceva§ cuvant Mu de fi-<br />
6orul säu, i de Doftori n'au lasat: ce Inca slujitorilor cu gura<br />
de moarte, recomenduindu-1, cu testament in locu eau inparat<br />
l'au läsat.<br />
CAPUL XI.<br />
Doved4te-set traiul Romanilor in Dachia de la Avrelie Commod<br />
Find la Avrelie Severus Aleesandru.<br />
bét. 180.<br />
Dupa pre bunul parinte, pre cumplitul §i cu toate scarnAviile Conimoc<br />
spurcatul flu, Commod au urmat: carile precum ii zugravasc toti<br />
istoricii vremii aceia, in toate desfranärile, nebuniile §i tirAniile<br />
cu ceva§ mai kos de cat Neron, n'au fost: Inca de ar fi agiuns<br />
la varsta lui Neron, poate sä-1 fie §i Intrecut. Dupa alalte nenumarate<br />
pete, ce aye, §i invatatura o§teniril au schimbat-o in gocud,<br />
§i in mascariciuni, puftn i mai nemicA de lucrurile §i trebile<br />
inparatiii, de grija purtand; qi macar ca Varvaril de prin<br />
prekur, multe oth.tiri §i tulburari au %cut; insä pre Romani din<br />
Dachia sa-i fie clâtit, sau in ceva sa I fie stramutat, nime din<br />
istoricii mai sus pomeniti ceva insamniaza. fad. Matthei Pretor
204 CARTE 1<br />
diatthei de ell de alaltaerT scriitorTu, cu langeda, marturie pomenesc<br />
Pretoria in Dune<br />
Gott Idler (zice Carte 2, de Gothi, Cap I.) ScriitoriT de rasboiul Dachilor<br />
Carte 2. Cap. 1. supt Commod inparatul. fara eine sa fie acii istorici, nu va sa<br />
arke, fära nurnaT gre§ala care din Iulie Capitolin maT sus am<br />
Zonaras.<br />
Cartea 12. oap.4. aratat. Ce tare if sta. inprotiva Zonoras Carte 12. Cap. 4. carile chTar<br />
IT arata, ca. Comma' nu cu DachiT, ce cu Varvarii, cariT maT sus<br />
de DachiTa lacuIa, sa fie avut raszboTti 5irsp rgiv Acodav xat tio-<br />
Let : 193.<br />
ylcrros 6 Bpszthvococ. Deci Commod inpar4ind anT 12. lunT 9. zile 14.<br />
de varsta find de 31, de anT, intaT otravit: ce cu grijé Doftorilor<br />
nestricandu-T otrava, apoT zugrumat au murit.<br />
La inceputul anuluT 193. dintre uciga§iT luT Commod, au apucat<br />
Pertium inparatiTa Elvie Pertinax; -ce i acesta dupa 81. de zile, fu ucis<br />
dela o§tCnT. Pentru acest inparat aflam insamnat la Stanislav<br />
Semitic Sarn4ie intr'acesta chip Pertinax, zice, in lucrurile sale ceva§<br />
Carte 8. Cap. 3.<br />
vrédnic kle pomenit n'au lasat, fara cat numal, ca, nu cu putina<br />
laucla maT denainte au fost ocarmuit, Misia §i 'Dachia. Sarn4ie<br />
din ce istoric sa fie luat acésta marturie, noT, adevarul sa marturisim,<br />
a afla n'am putut. laza de Taste adevarat a§é, din cuvintele<br />
WI putem cunoa§te, cä Pertinax pana a nu fi inparat, sa<br />
fie fost deregatoriu Misiii §i Dachiii. Perit-au dara Pertinax la<br />
annul maT sus pomenit, Martie in 28.<br />
Dlillus lullan. inteacela§ an, dupa, Pertinax rapi Schiptrul Didius Iulian; insa si<br />
acestuTa scull& IT fu inparatiTa; cad dupa doa luni §i cincTzile, paeverus<br />
räsindu-1 slujitoriT, cu poronca luT Septimie Sever, fu zugrumat.<br />
Pre la sfar§itul annuluT zis, Septimius Severus s'au suit pe sca-:<br />
unul inparaciiT, in vremile acestuT inparat multe rasboae cu mare<br />
Dion in Severna. lauda, §i izbanda spre paxtile razsarituluT pomenesc, pentru<br />
carile Senatul de pre limbile, carile au biruit, cu tril numere<br />
l'au intitulat:: Parthic, Aravic §i Adiavenic. lara in pailile Dachiii,<br />
ceva§ sä sh fie clatit nu scriu. inparAit-au annT 17. luni 7. zile<br />
3. find de varsta la 65. ant; au murit in Britanie in cetaté<br />
Let. 211. Ebórica. Let 211.<br />
Neoulat Costin Anton Bonfin Decada 1. Carte 1. §i alOT mai tinerT dupa,<br />
Logoilt in<br />
Létopislitui 8011. dansul, de uncle sa fie luat, cle zic, precum turnul Severinul,<br />
carile Taste in Ora MuntenTasca pe Dunare in tinutul JiTulul, sa<br />
. fie facut de acest innarat §i de .pe numele sau a§é ski fie che-
CAP V. 205<br />
mat, noi a ne adeveri n'am putut. hist Bonfin find istoric de<br />
credinta, vrednic, socotela-T de tot st o lepadam nu putem, macar<br />
ca n'ar arata eine din istoricii mai denainte de cAt dânsul,<br />
ar ft pomenit pentru acésta; citci cetaté acéTa st fie fost de<br />
Tra Tan facuta, noT am aratat din Procopie Chesarénul; Tart si<br />
socotéla luT Bonfin poate st fie adevarata, de va fi facut si Sever<br />
inparatul tot pe acolo alta cetate, sau acéTasT de va fi mai intarit,<br />
st-1 fie mutat numele de pe numele sau, sau poate si de<br />
pre numele vre unuT Pristav mai pre urma asé sit sa fie numit-<br />
Dupt. Severus au intrat la mostenire inparttiii fieoriT lui Caracala Qt<br />
Gheta.<br />
amândoi, Caracala i Gheta, ins& gre tovtrtsiia. stAphniriT,<br />
Idol Di on kd Evtropie<br />
intre frati mult a sta putu, ce inthi oare ce vrajba, si pre as- in viata ml<br />
Irodian Carte 4<br />
cuns inponcisiri scornindu-se intre ansiT ; apoi ca vapaiia tot<br />
de o data izbucnind, si din zi in zi, si din eas in Cas maT mult<br />
si mai mult, latindu-se i ijdtrându-se, ptnt o data Caracala, aTave<br />
cu fierul zmult asupra lui Gheta s'at slobozit; el incttro sit piece<br />
vreme strAmtorindu-1, au fugit in ctmart la maid, sa. Ia ca st-1<br />
rnântuTasct de moarte, in bratt luandu-1, cu cuvinte i rugamente<br />
parintesti turburatt rautate luT Caracala sa moae sit nevoia.<br />
Ce rtutaté ctind agiunge la varvul gut, nici cinste ptrintilor,<br />
nici Inca lul Dumntztu, nici hotarale firiT mai cunoaste, precum<br />
§i Ca-racala intro içi1e maict-sa acTuat; nu numaT pe frate-stu<br />
au omortt, ce inca cu aceiasi loviturt si pre maica-sa de grett<br />
au ranit-o. Gheta dart inpreuna cu frate-stu au inparttit un an si<br />
22 de zile, Yart Caracala anI :<br />
mtna lul Martialis Sutasul, §i<br />
6. luni 2 intre Edesa i Carra cu<br />
cu invatttura lui Opilie Macrin<br />
(carile maT pre urma au inpArttit) ru ucis, let: 217. Dupt ce au Let: 217.<br />
trait ani 29. Tart Spartian istoricul Ir numArt anti' vietii lui 43.<br />
In urma lul Caracala au statut inptrat Macrin ucigasul lul<br />
Caracala. Ce plata ptcatului, ca despletitura eorapului find, dupt<br />
un an si 2. luni cu masura, carea au masurat, masurându-se, fu<br />
ucis in Capadochia, de la slujitorii, earl sa rklicase asupra lot.<br />
Macrin.<br />
Let 219.<br />
Dupt acesta au statut la inpArttie ocara lumiT, pilda blasth-.<br />
Let. 219.<br />
matiilor, i decht toti spurcatii maT spurcat Antonie Eliogabalus; Antouie<br />
eta dupt alte. bfastiimAtiT, dupa toate de bunt voia, Itsind fire<br />
Ellogabal.
206 CARTE 1<br />
partil barbateatT, singur s'au facut mulare, toate cele muereati<br />
cu mare desfatacTune patind, ai priimind, apol ai chtl-va copii<br />
gTunghind, ai jirtvä BozuluT sat' Eliogabal aducand, pentru athta<br />
ne Dumnazaire oaténil nu l'au maT putut rabda; ce ai pre dan-<br />
1, lit. 222. sul ai pre maica-sa Sohemitra au ucis : Let 222. find la varstä<br />
de 18. anT dupa ce inparatise anT 3. lunT 9. zile 14.<br />
CAPUL XII<br />
Dovedefte-sa tralul Rornanilor in, Dachia de la Avrelie Sever, ?And<br />
la Dechie.<br />
Dupl cTuda firiT orneneatT Eliogabal, au statut, la inparatie<br />
Avrelie Seven's. Avrelie Severus Alecsandru, find Inca tanar de 16. anT, carile<br />
lrodian Carte 6.<br />
au inparatit anT 13. lunT 9. ai find la vArsta de 29 de anT, fu<br />
Zosim Carte 1. ucis de niate slujitorl in Moguntia. Acesta inparat molte raz-<br />
Orosie Cap. 18. boae cu biruinta, asupra Persilor, ai a Ghermanilor sä fie avut<br />
pomenesc scriitoriT; Tara in partile Dachiii nemica de insamnat<br />
&Boyle in hro- Taste, ce pomeneate Evsevie ai Orosie, precum acesta Alecsandru<br />
nits. Orosie<br />
carte 7. Cap. 18. dintre inparatiT Romanilor pre Hs: sa-1 fie cunoscut Dumnazau,<br />
ai in camara sa cé de taina, sa. fie fost având chipurile Jul Apolon,<br />
a luT Hs: a luT Avram, ai a luT Orfevs, ai acestora sa sa fie fost<br />
inchinând ; DeciTa in toata oblastiTa inparatia au poroncit sa,<br />
vestIasca, ai in loc de pravila sa sa atie cuvântul acela, pre carile<br />
toata MO Evangheliff obicelnica sa staruéate, ai in trânsul<br />
O. plinéate : ce tie atT fi nu invoeatl, altuTa sa nu facT. Aproape<br />
de peiré luT, avut-au razboae spre fundurile DunäriT pre apa RenuluT<br />
in Galia; tu dara ucis de slujitorT, precum am zis, in MO"<br />
Let. 235. guntia Let. 235. Mart. 18, dupa ce(au) inparatise anT 13. zile 9. §i<br />
au trait 29. anT, kinT 3.<br />
In locul luT indata au hrhpit la inparatie ucigaaul luT Macsimin<br />
Maximin Thra- Thracul , carile find de ném prost, ai varvar, inthi au silit<br />
en].<br />
Irodian carte: 7. de au omorat pe totT c41 il atié, ca Taste din mojicT nascut :<br />
LaniPridie tit adeCA din tatal Mitia Gothul, ai din maTca Ababa Aliana; ce ai<br />
Evtropie. Paris:<br />
Parte: 2.Carte 4. in vremile acestuTa, in partite Dachiii ceval de pomenit netim-<br />
Cap. 7.
CAP. UI.<br />
207<br />
plandu-se, dup 5. doi ani si giumatate, nu deplin, i s'au facut si luT<br />
ce T-au pla,cut altuTa s. facil, c lu omorat de ostenT. Let. 237, Let. 257.<br />
(in al septele an a inpäraliii lul Alecsandru, carile Taste de la Hs:<br />
229. Dion istoricul, carile incepe istoria sa de cat s'au zidit Roma,<br />
sfarsitul istoriii sale face, precum singur marturiseste).<br />
Climateric era acesta véchi inpAratilor RomiT : inpAratiT totT<br />
ucigandu-se, ucigasiT inpar4iTa apuca, apoi unul pre altul Taräs<br />
pre rand sA ucidé. Cad dupa uciderea lui Maximin, slujitoriT Irodian. Carte:<br />
8. Evtropie:9.<br />
au radicat inpârat pre Gordian, (pentru a cäruTa voe pre Ma- Zosim. earte:<br />
csimin omorase), copil de 11. sea de 13. seu 16. anT, cad acesta<br />
cu prepus scrifi istoricil). Acésta cu multul maT marl lucrurT de<br />
vitejie, si de -OM lauda vrednice, de cat varsta luT duce, au flicut,<br />
c. prin 6 ani, ce au inpArMit, biruinta a tuturor Varvarilor au vviicetoir. %zeevazut.<br />
Ce depururé mincinos narocul muritorilor, pre viclénii si<br />
nepriTatinii de casa, a hirui n'au putut; caci in cursul biruir4e1or, Eosin' carte I.<br />
in hotarale Persiii, fu ucis de Filip Arapul. Let 244. Pre totT<br />
Let. 244.<br />
VarvariT, mail' pre atuncé peste Nipru läcuTa, cu hiruinta de<br />
mare pomenire au calcat, pentru care lucru slujitoriT dupa ce<br />
adus oasele la Roma, si piaträ deasupra luT radicand, in transa<br />
au scris aceste: «Dumndzeiescul Gordian, biruitorlul Persilor,biruitorIul<br />
Sarmatilor, hiruitoriul Gotthilor, potolitoriul zarvelor .Romanilor, biruitoriul<br />
Ghermanilor, lard nu biruitorlul Filippilor.» Véde-se darti,<br />
ca VarvariT peste Daphia supt Gordian biruit1, i slabanogigI<br />
find, Romano-Dachil in Dachia noastra si era, §i lin träTa. Dupä<br />
Gordian urmat-au la inparatie ucigasul Filip Arapul. In vréme<br />
acestuia, pomenéste la anul 250. precum cu nebunti paza slu- Pillp Araintl<br />
jitorilor, caril era la Dunäre, GotthiT au tost trecut in Misia. Ce L6t.<br />
nand<br />
Filip trimitind pre Detie, (carele mai pre urma au statut si Inparat.<br />
inparat), inprotiva lor, si afiand vina slujitorilor, caci adeca pen-<br />
250. Tor.<br />
la aeesta<br />
tru negrijé lor, au fost trecut Gotthii in Misia, pre aceTa slujitorT,<br />
pre toV I au scos din slujitorie, si au pus pre altiT in locul<br />
lor. SlujitoriT aciT scosT, vAzind ca altä ce sa facà n'au, au fugit<br />
la GotthI, cu a chrora povatuire GotthiT mare stricacTune in Misia<br />
fäcand, de prada inarcati, s'au intors acasa cu pace. Intea- lornand acoIoa.<br />
cesta§ an, Tara sa mai pomeneste, precum GotthiT sa maY fie<br />
trecut Dunare, ce slujitoriT inteace glogozala, nevredniciTa luT<br />
1.
208 CARTE I<br />
1+1 lip socotind, au radicat pre Mesäus Deteus inpärat, carile apol<br />
pe VarvarT pana. la Don au inpins, (precum mal kos la inpara-<br />
IiTa luT vom arata). Iara Filip auzind, eh' Dechie s'au numit inparat,<br />
au purees cu oaste asupra luT, ce la Verona biruit,<br />
Petavie.Parté: omorht fu, la anul mai sus pomenit, Tara, Petavie moarté lui<br />
1. Cartea 5.<br />
Cap. 12. Filip aduce in anul 249. Pentru acesta Filip, scrie Evsevie §i<br />
Orosie, precum dintre inparatii Romanilor, intai el sa sa fie<br />
botezat; ce a1I scriitori acdsta nu o socotesc adev6rata sa fie,<br />
de vréme ce in toata vrémé inparatiiT lul, vre un lucru, carile<br />
sa sa samene cu lucrurile cre§tine§ti n'au facut. Inparatit-ad Fi-<br />
Zosim Cara 2. lip anT 5. ci intrase al aselé, precum din Zosim insamnéza Petavie,<br />
inteacelac loc.<br />
CAPUL XIII.<br />
Doved41e-s4 tralul_Romanilor in Dachia, de la Decide, panel' la<br />
*Valerian, fi Patio?,<br />
Mesi"s Decide. Dupa peire lui Filip Arapul, au inparacit Mesius Dechie, O. de<br />
Potavje Un luta precum Petavie insämnéza, Tarä precum aIii scriu, lid ad<br />
Evtropie, Zosim, 1.<br />
Avrelte Victor §1 triT luni. Acesta in Hatmaniia sa, §tiind §i vazind calcaturile,<br />
Parte 1. Carte carile TataraT in -carile inpar4iiT, in anul trecut Mouse, $1 find<br />
5. Cap. 12.<br />
om<br />
cu tote vredniciile deplin, in trebele o§tenectI pre invatat,<br />
§i vestit vitTaz, vrut-au sä intOrcâ cu inzecit Tataralor, cariT acmd<br />
cu ciabururile, §i pang, la Gre-cia agiunsése, pentru care lucru sculandu-se<br />
cu oaste, au mars asupra lor, §i orT unde T-au tampinat,<br />
tot T-au batut, §i din hotarale inparatiiI scoVndu-1, panä peste apa<br />
Donulul T-au gonit; ce apoT, precum scrie Zosim, find vandut<br />
cu viclqugul so0iT sale luT Gallie, de Tatar, inpreuna :cu fiTu<br />
sau,<br />
au petit. Ce pentru maT buna marturiia, singure cuvintele<br />
zosim Come 1. luT Zosim s aducem. TataraT, zice, trecand Donul, locurile cele<br />
maT aprOpe de Thrachia, cu jacurile bantula; Ce Dechie asupra-le<br />
margand, in toate tamplarile biruitorla era, §i tot plianul ce apucase<br />
au scos. Apor s nevoia, pentru ca de tot calé O. le inchida,<br />
sä nu sh maT poata intoarce innapol; Ce cu vicle§ugul sotiil luT
CAP. 11111. 209<br />
Gal lie, intre blile (Donului) inchiclindu-se, de sotie parasit, acolo<br />
au perit, in pacl a. caqind: caci nici trupul nu i s'au maT<br />
putut afla Zonoras Carte 12. Cap. 20: de acesta prada, a Tata. Zonaras. Card<br />
ralor in Misia nu pomeneste; Ce zice, ca numai Bosforul (de<br />
la Don) au fost jacuit, in potriva a .carora mergand Dechie, cu<br />
viclesugul scgiii sale a lui Gallus, precum am zis, au perit.<br />
12. Cap. 20.<br />
Perit-au dara Dechie la anul 251: si au inparatit mai mult de<br />
cat un an, precum mai sus am zis.<br />
Let. 251.<br />
Dupa peire lui Dechie, in Schithia : rarnas4a ostii au radicat<br />
la inparätie pe viclianul Gallie, carele Trebonianul sa porecliia. zzosim,aCacrtete1.<br />
Acesta in loc de arme innaint6 lacomiii varvaresca (cu mare 12. Cap. 21.<br />
rusin6 a tot poporul Romanilor) bani au pus 200 mii de dramuri<br />
giuruindu le; ce pi cu gasta 'Mara neindastulindu-se<br />
(precum scrie Vopiscus), dupà intoarcere lui la Roma, Tara§ au<br />
pradat Dardania, Thesalia, Thrachia, i pana la Machedonia. Zonoras<br />
Carte 12 : Cap 21 : multime, zice, de Schyhti, as6§ mai fara<br />
numar, an facut navala, s au razbit tocma pana la Italia. Aceiia§<br />
au pradat Machedonia, Thesalia i Gretia, Tar o parte din transii .<br />
trecand Bosforul spre mare negra, multe Vari au jecuit. Acestä<br />
prada 'Ate sä fie tot una, cu ceia, ce mai sus am pomenit, la<br />
anul 251, caci si insemnatorii vremilor Patavie, i Calvizie intre<br />
Patiav5 Z:t:Arte 1<br />
sine nu sa potriv6sc, ca Patavie prada numai una insamneza<br />
la anu1:251rprecum am zis, *Tara la anul 252 : cevas nu pomeneste,<br />
in care an Calvizie din Vopiscus pomeneste. Ce orl cum<br />
au fost, cunoasti-se, ca i Dachia find in sliahul Tataralor, fara<br />
mare stricaciune sa nu fie scapat : insa precum din locurile<br />
sale Romanii sa fie e§it, istoricii nu scriu, mai vartos ca la<br />
anul 253. Gallus trimitind pre hatmanul Ernilian cu oaste, Let. 253.<br />
nu numai cat i-au biruit cu fericite raszboae ; -ce Inca din toate<br />
hotarale inpäratiii la locurile sale, sa-i fie gonit, scrie Zosim, Zosim, Carte 1.<br />
Victor, Evtropie i Orosie. iara Zonoras Carte 12. Cap. 21: macar orosie<br />
Cap. 21.<br />
ca pre scurt, insa maT curat povest6 alege. Schythil zice : dupa Eve<br />
legamantul -ce-facuse cu Romanii, jeluindu-se ca li sa da mai Carte 17. Cap. 17.<br />
puOn, de cat le era tocmala, läudându-se, si clatind cu capul s'au<br />
dus. Ce Emilian, om de niam African, Hatmanul Lighioanelor<br />
de la Misia (supt acesta§ 'era si céle din Dachia) totl banii,<br />
1 4<br />
Galie.
210 CARA I<br />
cariT era sh-T dé Tätarhlor, i-au fägAduit slujitorilor, numaT de-T<br />
vor bate. DecT slujitoriT, cu aóastä nedejde invartosétl, gra véste<br />
au nàbusit asupra Schythilor, din carii putinT schpand, alaltl totT<br />
sau au perit, sau la mhnä au cazut. Duph, aCasta biruintä, intrând<br />
in thrhle lor, cu multh dobandA s'au intors innapoT. Tamplatu<br />
s-au aCasta la anul 253, sau duph cum socotéste Patavie<br />
Let: 254. 254. Acesta inteahasth oaste Emilian, atata de bine, si vitejéste<br />
Erni lian.<br />
s'au purtat, cat in mare dragosté slujitorilor intrând, indath l'au<br />
numit inphrat, in potriva a chruTa Gallie cu oste märghnd, silila<br />
sh-1 bage la mhnh; ce oasté phrhsind pe Gallie inch' ne plinind<br />
doT anT a inphratiii, in anul pomenit, de slujitorT fu omorht.<br />
Patavie din Zosim si Orosie culege precum sh fie inphrätit anT<br />
Zosim, Carte 1. dol, lunT 4. si sh fie perit la anul de la Hs. 254. Pe ace vréme<br />
Orosie<br />
carte 7. cap. 22. Lichinie Valerian, om de bunh nastere, era trimis in Ghermanie,<br />
pentru ca sh aduch niste polcurT, carele era sh sh trima . in<br />
potriva Persilor; unde auzind de peiré luT Gallie, s'au intors, cu<br />
acéles ostl, pentru ca sh räzscumpere moarté luT Gallie; ce osteniT<br />
luT Emilian, vhzind eh sh va scorni rhszboTu, si uniT de alOT vor<br />
peri, cu ucideré luT Emilian au potolit galcéva, si. au stAtut la<br />
inpärMie Valerian, Emilian numaT treT luni numele inphrätese<br />
purthnd.<br />
Valerian, al<br />
Oa lienns.<br />
CAPUL XIV<br />
Dovedefte-sd tralul Romanilor in Dachia, de la Valerian<br />
pdnd la Avrelie.<br />
gi Galien<br />
Slujba inpArAtiii, Valerie luhnd, indath au fAcut sotie pre fiTul<br />
shu Gallienus. Multe si marl räscoale pomenesc scriitoriT in yr&<br />
mile acestora inpäratT; si precum in Evropa, asé in Asia, un loc<br />
macar ne calcat, si ne stropsit de VarvarT, n'au rhmas. Ca Persil<br />
de o parte, TätarhT de alta, hotartile inparhtiif robiTa, si duph<br />
obicéTul lor pustila, atAta, cat si Avgustin in Epistola 80: scrie,<br />
ch ar fi socotit cine-va, ch nu alth, ce sfArsitul lumiT Taste; ce<br />
alalte noT trecând, le céle ce s'au tamplat, pre aproape de partile
CAP. XIV. 211<br />
llachia, (chef in Daelia ceva sa sa fie fault pomenit nu aflam), Zosint Carte I.<br />
sa ne intoarcem: Scrie Zosim istoricul precum let 257. Ta- Cartr12naoraaps. 23.<br />
taraT, asteptand Tarna, si Dunare inghetind, s'au pornit; lasind<br />
mare negra in stanga, totT pedestri pre marginile mariT, tiind in<br />
driapta uscatul, si cetatile Tomos, Istros si Anhialon; cat maT<br />
tare au putut trecand, au agfuns la lacul ce sa chema Fileatina<br />
(carile aprOpe de Vizantie in marginile mariT sa af15), si de acolo<br />
la Vizantia, Bogazul la razsarit trecand, au apucat Halchedonul,<br />
Nicomidia, Nichea si Chyzicul. Lail ce sa fie fost pricina, care<br />
pre 'Mae, prin Dachia sa treca, n'au lasat; ce maT pe gos<br />
sa fie trecut Dunare, macar ca anume nu arata, insa din<br />
cuvintele, carele mal gos sa vor zice, aTave Taste, ca. marginile<br />
DunAriT, prin tractul Dachiii tare fiind pazite, au trecut, pe<br />
unde nicT s'ar fi gandit eine va cä vor puté tréce; adeca pentre<br />
mare si pentre cetatile, carile mai sus am pomenit.* DecI Va_ Zonorae aeoloq.<br />
lerian in al septélé an, a inparatiiT sale, margand la rAzsarit inpotriva<br />
Persilor, nenarocit razboiu au avut, ca biruit find la<br />
batae, viu au cazut pe mana lui Sapor inparatul Persilor, unde Eveevie in Om<br />
iia pentru Con-<br />
Sapor in mare batgocura, si ocarA tiindu-1, cand vré sä incalece etantin,Oap.24:<br />
pre cal, in loc de scaués supt piCoare il siliTa de BA supune; Agathoe. Carte<br />
4. List. 129.<br />
pana maT pre urrna, de viu despoindu-1 de pTale, l'au sArat cu<br />
sare, si asa in mare nenarocire, viTata s'au sfarsit. Niel rugAmentele<br />
fiTuluT sau, nicl baniT la VarvarT, vre un pret, sau trécere<br />
avancl. Murit-au Valerian let: 259, sau precunc Patavie socoteste Let: 259.<br />
Gallen augur<br />
260. Dupa, jelnica si lacramoasa tamplaré luT Valirian, la chivernisala<br />
inparatiiT au rAmas singur fiTul sau Gallien, carile nu<br />
foarte jelnic s'au aratat pentru asé de grozava peiré pArinteluT<br />
sail, ce Inca vaciindu-se ca dintr'o pTiadecA a invatAturilor OIL<br />
ne-sau slobod, si despIedecat : gocurilor maT mult, si desfatarilor<br />
desérte s'au dat. Aceste a luT Gallien blastamatii ce face, varvaril<br />
intelegand, s'au radicat Tataral, si Ghermanii FrantiT, caril cu<br />
prazile au patruns in Gallia pana la muntiT PyreneT; CattiT si<br />
SaxoniT in Italia au intrat, Gotthil, inpreuna cu Schythil, Gretia<br />
si Asia mica au pustiit; Tara SveviT au nAbusit asupra PanoniiI.<br />
Toate acéste rautatI s'au tamplat inpäratiiT Romanilor, la anul de<br />
la Hs: 265. Cu carile tare au ingenuchet inpAratiTa Romanilor; pe<br />
Let. 265.
212 CARTE I<br />
vrémé acestuT inparat, precum Dachia noastra, cu RomaniT sa fie<br />
fostla,cuitä, bunä dovada avem din istoricul Zonoras, carile Carte<br />
12. Cap. 24. zice : precum Hatmanul ostilor calarimiT sä fie fost<br />
Avreulus Dacul, a luT cuvinte sint acesté : «'AupioXo; 8 t x6pac<br />
6iv rernojC, IC<br />
ocnipov Axx(ccc innar,Osics-qq, adeca: «Tara Avrelius era<br />
din tam GhetiiT, care maT pre urrna s'au chemat Dachia.» Cu vredniciTa<br />
acestuT Avrolus, Inghenuus Hatmanul ostilor Misiii,<br />
Let. 268.<br />
Avrelie Victor<br />
01 Po llion<br />
carile tulburâncl pe slujitorT, 11 radicasa inparat, fu biruit, prins<br />
si omorht. Tara let: 268. viclenindu-se Hatmanil Macrian si Iraclian,<br />
cu viclesug ucisâra pe Gallian in Mediolan, dup b. ce inparatisa<br />
cu tatil-shu inpreuna anY 7. fail singur aproape de 8.<br />
Mart. 21, fiind la varstä ca la 50. anT.<br />
Clavdio.<br />
Dupa acesta, alesu s'au la inrdratie Clavdius: om de toata, lauda<br />
vrednic, si in scurtä vreme a slabite puterile inparatiiT innoitorTu.<br />
Zosim. Carte 1.<br />
Trivelio eiVletor. * in vrémé acestuia inparat, SchythiT ingiugandu-se CU HeruliT,<br />
OrosiC Carte 7. PevchiT i cu GotthiT, i fachnd aproape de Nistru (uncle atuncé<br />
Cap. 20.<br />
lacuTa) 6.000 de vasa, in carile intrand 320.000 de oamenT,<br />
§i trecand pro langa Tomis, si pre laugh Marchianopolis, au intrat<br />
in Misia. Inpotriva a carora, macar ca foarte putina oaste<br />
cu sine aye Clavdie esind: in doaâ razboae 1-au biruit, si pe<br />
to-tT pana la unul T-au omorAt. Inca si cAti din rAzboTu cu fuga<br />
scapase, neputând la vasa a scapa, (cad si pre acélé pre maT<br />
multe 1uas., i ca la 2000 in mare le afundasa), aparilndu-se<br />
spre munOi Cenghii au nazuit, uncle Clavdie din toate partile<br />
inchizindu-T, i calé in vre o parte sa Tasa, oprindu-le, acolo de<br />
Zonaras. Carte<br />
12. Cap. 26. foame, si de ciuma ce-T lovise, totl au perit. Zonoras Carte 12.<br />
Cap. 26. zice: SchythiT trecand Balla Meotis in Asia, si in Evropa<br />
au prädat. Acestas marturiseste i Chedrinus la acestas<br />
inpArat, de pre a carora cuvinte, chiar sá cunoaste, ca dincoace<br />
de 13alta Meotis, i peste Dachia, tot locul acela, supt staphire<br />
Sarnitle Carte<br />
B. Ca p. 15.<br />
Romanilor sa fie fost, insà nurnaT pre Iânga' marginile mariT<br />
Deg* din care poate fi lutind Sarni0e, intr'acesta chip zice:<br />
Clavdie la Apa NistruluT inpotriva CapistiT DianiT, care Taste<br />
inpotriva CrilmuluT, pe Schythi au batut, si 2000. de corabiT le au<br />
luat, si 11-au innecat, pentru care vitejie, si izbânda, T-au scris<br />
Senatul: Clavdie Avguste, tu ne e01 frate, tu printe, tu prilatin, tu
CAP. my. 213<br />
bun Senator, tu staptin. i,i ap Clavdie, cu bunä vitejiTa sa, 1ar4<br />
intramä puterile inpargtiii, §i hotarale eT fail bantuYala lasindu-le,<br />
la anul 270. Fevruarie 2. de ciuma au murit, dupä ce au inp5.-<br />
1'5'0 un an, luni 10. zile 5.<br />
Dup5. moartea lul Clavdie (precum scrie Po Ilion), frate sau Let. 270.<br />
Cfintilus, socotind ca cum inpäratiia ar fi de mo§ie, singur pre<br />
Poll en Castiodor<br />
sine s'au numit inparat. Ce zarva pentru aeasta in oaste scor- Qi Evsevie la<br />
nindu sa, dupa 17. zile il ucisara, §i au statut la inparatie Av- acest InPárat.<br />
relie Avrelian, pentru carile in carte ce urmaza, vom zice.<br />
SfirOtu1 cartii IntAl.
PREVOROVIRE<br />
INFORMUIND CITITORIUL.<br />
De vrérne ce cu agiutoriul lui Dumnazaa am agiuns spre acéTa<br />
a hronologhiii parte, in care chli-va din scriitoriT vremilor mai<br />
trecute, pomenesc pentru mutaré Romanilor din Dachia in Misia:<br />
foarte cu trebuinta am socotit, pentru ca sa dam cititoriului<br />
nostru putina informaluire in ce chip adica st poata, ca<br />
cé adevarata, §i negre§ita povésté Istoriii ace§tiia, s inOliaga :<br />
nici dupa socotClele a unora mai proaspeO, cu minte furandu-se<br />
inteacéia§1 cu dan§iT gre§ita parére sä cad&<br />
Istoricil dara, carii pentru mutarea Romanilor din Dachia in Evtropsie,.dVoplis-<br />
Misia pomenesc, una numai, insä §i acCia nu Tu§oara pricina arata.) Anton BonL<br />
adeca : Avrelian inparat vazind, zic, ca pe vremile inparAilor, Decada 1. Cap. I.<br />
earn' fusése mai denainte de dansul la inpäratie, Varvarii CHvatulul,<br />
cu cate-va nabu§iri Misia (supt care sa, intelége §i Dachia),<br />
Thrachia, Thessalia, Machedonia, Iliria, Greia, (§i precum<br />
zice Zonara, cä i Athina au fost incungiurat, ce cu vred- Zonaras.<br />
Carte 12. Cap. 26<br />
niciia lui Cleodemos, au fost izbavita, de prada lor), sa FA, fie<br />
läsat de OM nedejdé, ca va mai puté apara Dachia de calcaturile<br />
lor, §i a§é Coloniile, i alabii lacuitori Romane§ti, caril<br />
de atata vréme intiansa traia, sa, fie poroncit, s sa radice din<br />
Dachia; §i sá triaca peste Dunare decinde in Misia; care mutare<br />
0, sä fie facut, prepus nu iaste. Ce prepusul iaste, de s'au<br />
MI Tutors, sau de nu s'au mai Intors vre-oda34 aceimi Romani,
216 CARTE I<br />
larAs la mosiile lor in Dachia. Dintr'acesta darh prepus pentru<br />
ca sA scoatem pe cititoriu, lucrul mai pe amAnuntul a scutura<br />
ne trebue. Deci macar cA la pomenitii Scriitori, alth pricina far<br />
aCasta anume insAmnatA, nu aflAm: adech, ch socotind Avrelian;<br />
ca nu va mai puté aphra pe Romanii din Dachia, sh-I fie mutat<br />
in Misia. lush cate-va alte pricini, si mai gréle de cat adasta,<br />
dintr'a aceloras scrisori, putem culoge. a nici asé prost trebue<br />
sh intelegem, ch vor fi socotit ace scriitorT atata de slabe i neputindoash<br />
puterile inpàräiiI Romanilor, ca nici cum intr'alt<br />
chip O. fie putut aphra ace vestitA, largh, i bisugoash, i inpar4iiT<br />
foarte de folos tarh Si mai vartos ch acmu 179: de ani era,<br />
de cand Romanii inteansa lAcuind, i mosiT i cu sate si cu<br />
Ceth.ti, intemelati find, macar i singur inpAratul asé ar fi poroncit,<br />
insA nu cu lesne, inch prè cu greu li-ar fi cAzut, tot de<br />
odath asé de tot phrhsind-o, pre manule Varvarilor rapitarl sh<br />
o lash; si in vCci deciTa, ca cum n'ar 11 mai avut tréba cu dansa<br />
sh o uite, ales eh r,intre Dachia i Misia nu alth, fgra numai<br />
latul Dunarii desparte. Acdsté asé socotindu-sa, cu bunh sama<br />
silor.<br />
putem cunoaste, ch i alte pricini vor fi fost, carile sh fie asuprit<br />
pe Avrelian de odath a de-serta Dachia de lacuitorii ci,<br />
Tart nu ea doara in veni sh sh parasasch, caié s'au i tamplat,<br />
precum rândul Istoriii innainte curat Va arAta. Fost au dart duph<br />
pricina pomenita, si a doa; caci Avrelian ca un bun socotitorTu,<br />
iscusit a inpAratiii chivernisitoriu, vazind ch cu lend, i eu<br />
negrijd inparaOlor mai denainte, puterile Romanilor, nu putin<br />
sh plecash; i inparAtiia Persilor, duph ce Sapor inparatul Per-<br />
pe Romani biruind, i pe Valerian (precum la locul' situ<br />
s'au zis), viu la mana prinzindu.1, i cu groznich moarte omorandu-1;<br />
Persil MAta sh inAltash, i sA mandrist, cat (precum Zonora<br />
acolos mArturiseste) aéT nici in samh de ceva, nu mai<br />
line pre Romani, do care lucru Avrelfan cu inthleMesc sfat, ei<br />
ca un destoinic a ostilor purtAtorTu, sOcotit-au, ca intat puterile<br />
eelui mai mare sh frangh, si ocara, care in obrazul cinstet ei<br />
slava Romanilor cazusa, "stergand: patima sh le razscumpere.<br />
Insh duph inthritura, care Persil luase, i duph Schderé, care in<br />
ostile Romanilor, sh facusA, cautat-au luT Avrelian toate ()stile,
PREVOROVIRE 217<br />
carile in multe parti era deogbite, i inprAstiTate, la un trup s le<br />
adune; ca carora au Mout, i ostilor, carile era puse pentru paza<br />
Dachiii, pre carile de prin cetAti, si de pre la rnarginile hotaralor<br />
scotindu-le, nu putem socoti, cä i alaltI läouitori, Ma%<br />
oaste, in loc asé de ival6, färä grijA sa rArriaTa, vor fl putut,<br />
pentru aéasta ce mai de frunte parte, inpreura cu ostile peste<br />
Dunäre, poate sA fie trecut; iarä alalt prostime, (pre cariT Sar-<br />
nitie ii numéste purtätori de grijé caselor) toatk sau mai la carrriline<br />
muntl, sau la locuri in dos, A. sa lie tras, si tot in Dachia s6,<br />
fie rgmas. Ce noT in cuvintele Jul Sarnitie putin nedejduindu-ne,<br />
adeverim: precum toti RomaniT din Dachia sä fie trecut<br />
in Misia; de care mal pre urm5, vom vide. Fost-au a triTa pricin&<br />
eh Avrelian nu numaT ca un inpArat, ce si ca un Most-Ilan,<br />
'de grijé DachiiT purta ; cacT el era näscut crescut in Dachia,<br />
ce-T zice maluroasä. Si de Taste sä putem amesteca cuvintele<br />
prostimeT, intre dovédele Istoricilor, ce ni au povestit un voinic:<br />
Preda Stambol Roman, din Ora MuntenTascti, carile apoi din mita<br />
inpärtitTascA, i Sotnic la targul Harcovului au stätut. Acesta<br />
darä ne spunea, precum in tam RomanTascA, aproape de Dui-16re,<br />
pre malul OltuluT, sa sä fie väzind niste temeliT ca de Cetate,<br />
carora l'AraniT de pre acolo lacuitorT, din bAtraniT lor apucandl<br />
le zic, Curtile luT Ler inpArat, precum si in Colendele anuluT<br />
nou, i astAzT au luat de pomenesc : Ler Ater Domnut; care<br />
nume sunA Avrelie Avrelian. Ce acéste lor lAsindu-le, la ale<br />
noastre sä vinim. Zicem darhinpreunA cu alaltY a vremilor scriitorT;<br />
precum pentru pricinile pomenite, Avrelian inparat, cu bunä<br />
Emma sau pre toti RomaniT, sau numaT o sam: aclea osténii,<br />
si eel mai de frunte, din Dachia de odatä sa-T fie mutat in Misia,<br />
de unde apoi i nume au luat, de sh' chema Romanil aciTa<br />
Misiii, i apoi mai pre urrn'a Vlahi, (precum din Istoricul Nichita<br />
IIoniatis, la locul säu am aratat), si melt mai pre larg<br />
vom arata, unde va vini cursul IIroniculuT slt Oicem ; cand si<br />
de unde s'au scornit a sa. chema RomaniT din Dachia si din<br />
Misia VlahT; precum astticli videm, ca si in Misia de la Poaita<br />
de fier, pal-A in marC negra, satele carile sint mai aproape de<br />
malurile Dunilril, pline sint de Romani de un nTarn, si de o<br />
§i<br />
Cart<br />
tr..4. Cap. 6.
218 CART$ I<br />
limbA cu ce§t1 de Casta parte de Dun Are; insA nol nu asuprim pe<br />
cine-va, ca socotéliiT noastre, care adusem, intr'alt chip sh crezA,<br />
IAA, nurnaT atata, cat precum ni sA pare, l'am adeverit, cA inpotriva<br />
acelora, cariT WO de tot tAgAduesc, precum Romanii no§triT, sh<br />
fie de niamul Romanilor de la Italia, tare §i nebiruit argument<br />
sA avem. De vréme ce Romani au fost acila, pre cariT Avrelian<br />
inpArat scotindu-1 din Dachia, T-au mutat in Misia; Tata a aceT<br />
RomanT au fost, pre cariT Ulpie TraTan cu 179. de anT maT de<br />
nainte 1-au fost adus in Dachia, §i ace pomenitA, nu pré scurth<br />
vréme, necurmat tot a acelora fieori, nepoti §i strAnepotT, §i ne<br />
poti din strAnepotT, au Mena inteansa. Bine zice un cuvant a<br />
prostimei ArApe§tT : MincTuna de ar §i scoate de la moarte, insA<br />
adevArul Taste de tinut. Tamplatu-s'au darA aCasta mutare ,Romanilor<br />
din Dachia in Misia, precum Calviz din Vopiscus BAmAlue§te,<br />
al cincilé an a inpArAtiil luT Avrelian, carile Taste<br />
dela Hs: 274. de anT.
CARTE A DOA.<br />
Care arati treceria Romanilor din Dachia in Mysia, apol dovede§te,<br />
precum aceia§ Romani érii§i s'au inturnat de la Mysia<br />
in Dachia. A§ijdere arati, precum aceia§i Romani, tot in Dachia<br />
au limit de la Avrelie Avrelian, piina la Constantin- Marele.<br />
CAPUL I.<br />
Aratd-sti pre scurt viaça ha Avrelie Avrelian, carile de lnofiIa<br />
sa au fost Roman din Dachia.<br />
Asé Dachia noastr6,, care altora de Romani, numaT calcata si Avrelle Aire-<br />
Han.<br />
petrecutl au fost, acmu s6. face maid., si nascAtoare inparatilor<br />
Romani; cad Avrelian, precum si maT sus am pomenit, au fost<br />
näscut in Dachia, ce-I zicé mbluroasä. Si macar ca parintiT in<br />
IstoriT nu sa pomenesc; Ina. alavé Taste, ca de nTam prost, nu<br />
puté -sa fie, de vrCrne ce altora la Otfichiile Hatmäniilor, a intra<br />
nu sa cAdé, fara numaT color din bunä nastere esitT, eau cu multe<br />
lUcrurl vitejestI VestiV. DecT el la inparatie, cu aasta, si cu mare<br />
slava lucrurilor ostenestI, au agluns. Pe AlemanT, si pe Mar- 'it:jollier, ::Zicomani<br />
(caril maT denainte multe stricaciunT facusa inpäräliiT), la vials. M.<br />
au biruit. DeciTa la Roma intorcandu-sa, zithurile cetAtiT atata<br />
IT-au largit, cat cincizeci miT de pasT incungiura. ApoT la räzs4rit
220 CARTE It<br />
trecand, pe Zenovia vie au prins, si cu sine la Triumf o au adus;<br />
pe Gotthil departe peste Dunare l-au caleat, si mai asupra tuturor<br />
neprilatinilor inparatiii, biruitoare arme au purtat. Dupa acóstó<br />
a vitejiilor vrednicii, lost-au i ce Taste mai de triaba, §i mai<br />
hiric tuturor stapanitorilor bur& adet a dreptatil tiitoriu, c1 a<br />
rautätil tare pedepsitoriu. Poronca lui catra octéni inteacesta<br />
forma au frost: De vei sa, fiT Cap pe -oaste, §i mai cu dédins, de<br />
vei sä fiT viu, mâna slujitorlului contenecte; cine-va pulul strein<br />
O. nu apuce: oaia sa rru atinga; strugurul sa, nu zmulgii; tarina<br />
sa nu Ira& untdelemn, sare lémne sh nu cée, cu zaharaoa sa<br />
O. fie indestulat. Slujitoriul din prada, i dobanda neprilatinilor;<br />
iara nu din lacramile thranilor sä traiasca. Léfa in brânétele sa-<br />
biiT<br />
sa-ci poarte ; Tara, nu in ospatäril, i proci. in scurt: intre eel<br />
mtl laudati stapa(nOtori fost-au numarat, fara numal caul spre<br />
varsaré singeluil au lost can mai mult dat. Acesté din céle multe,<br />
pentru .Avrelian Dacul, avut aicia a zice; Tara cat au trait, si cat<br />
au inpärätit, innainte la locul sat' vom arata.<br />
t<br />
CAPUL H.<br />
Dovedéstc-sei tralul Romanilor in Dachia, fi supt Acrelie<br />
Aorelian.<br />
Avrelian, stand la inparätie pre urma lui Avrelie Flavius Clavdie,<br />
Let. 270. in anul din tai a inparatiii lui, carile Taste de la Domnul Hs: 270.<br />
au purees cu oaste asupra. Gotth-ilor peste Dunare, pre caril vitej4te<br />
biruindu-1, precht spre hotarale céle vechi a inparatill intrase,<br />
goninclu-T, iaravi céle de dem ult puind, i intarind) cu mare<br />
Let. 272. lauda s'au intors la Roma la anul 272. Iarasi (yopiscus marturisind)<br />
purcegand cu oasté spre razsarit, ci Wand tractul pe de<br />
cela parte de Dunare, in cale undo i s'au tamplat nescari-va<br />
Varvarl clatiti a afla; pre. toti i-au biruit, si i-au Iiiprtiat, si<br />
ales pe Domnul Getthilor, la marl aducand cu alte, 5000 de ai<br />
sal, acec peste Dunare l'au omorat. Ca acésté vei afla si la Sarnitie,<br />
carile némului Românilor din Dachia, foarte inpotrivnic
CAP. II. 221<br />
sa fie l'am aratat; insa. aicé pizma uTtandu-sT, adevärul marturisind,<br />
la Carté 3. Cap 15. zice: Ghetit si Sarmatii, pentru ca<br />
sa-sT izbandiasca asupra Romani lor, si pentru ca Ball intoarca<br />
locurile ce pierduse, tot-déuna chitila, cum ar puté scoate din<br />
Dachia leghioanele Romani lor, si asé pe vréme acestuT inparat<br />
sculându-se Hatmanul si Domnul lor Cunab, au purees cu oaste<br />
asupra Romani lor; Ce lucrul rrau mergandu-le, si Domnul s'au<br />
pierdut, si cu rusine innapoi s'au intors. De acesté curacindu-sa,<br />
prin Thrachia au mars la Vizantie, si de acolo au trecut la<br />
Vithynia in Asia, unde pro Zenovia inparatTasa (muTare cu<br />
multul mai vitTaza, si maT harnica de cat mult1 barbatl) biruind,<br />
vie au prins-o, si deaciTa la Roma viind, au facut Triumf pentru<br />
nepritatini biruicY, la razsarit si la apus. in starsitul anuluT 274.<br />
gatindusa pentru ca la anul ce va intra, TarasT sa triad. la Asia,<br />
asupra Persilor, sa fie radicat din Dachia pre Romani, si sa-1<br />
fie trecut peste Dunare la Misia scriu IstoriciT : precum mai innainte<br />
hirese cuvintelo acelor ScriitorT de fata 11-am adus. Ce<br />
pentru ca intaT al'avé sa sa tack ce inpotrivnicilor era cu prepus,<br />
&led, precum RomaniT, pre cariT TraTan in Dachia iT pusése,<br />
prin vréme a 177. de anT tot acolos neclatiV, si nemutacT au trait;<br />
Tara nu numaT cu tréceré sau cu vre-o ernare a Romanilor intrInsa,<br />
Dachii sä fie apucat o partd din limba Romanésca (precum<br />
Zamoschie Liahul si alalti acestil parerT parnici vanturTaza),<br />
si Tarast Dachil ceT din tal pre locurile sale WA Romani, ca ni§te<br />
'suppusl sä fie ramas, ca crTazi-ma. L.Tahul acela, si alciT caril vor<br />
maT CI: Cauta la DictionarTul luT Moreri, cate fabuie ca acesté<br />
aduce din Menburg, la numele Gotth, de acel félTu de darmoeturT;<br />
ca lunga, si Inca pré lunga ar fi ernaticul in 177. -de anT<br />
ne schimbat, si ne primenit; Tara, inpotrivnicil nostriT, ce s'au silit<br />
ceva, macar cu aratare, adevärul sa inchipuTasca; nu li s'au ehzut<br />
de niste tréceri, si ernarT numaT a Romanilor prin Dachia<br />
noastra sa pomenTasca, (carele nicT cum fundamentul sa sté, si<br />
popréle O. sa razime au) ce sabiTa acésta in man& sa Ile luat,<br />
pre care noT acmu, cu buna voe le intindem, si asupra noastra<br />
tragand-o, sa ispitesca, Custura Taste in tiaca? i de Taste, oare<br />
Let. 274.
Vopisous<br />
In ADO ltil<br />
Avrellan<br />
222 CARTli 11<br />
sable slujitorlasca §i taioasa Taste ? au tompa custura babasca, §i<br />
numaT de covätT razatoare Taste? Ce acésté glume scurte facând,<br />
la triaba noastra, 0 la cuvântul intradins sa vinim.<br />
CAPUL III.<br />
DovedIfte-sd, cd ace a Romanilor trecere din Dachia la Mysia, pre<br />
scurtd sd fie fost, i supt acelal ispdrat Tardl la locul &Yu, sd sd<br />
fie tutors.<br />
La toata dovada, i adeverinta istoriiT cu prepus, trebue sä<br />
pomenfasca cititorlul nostru, canoanele carile T-am dat: ca cu<br />
acelé drept slujindu-se, toata osirdia, §i nevointa noastra, precum<br />
pentru adevar sá pune va afla, precum §i aicé, când in<br />
cursul istoriii, am dat de povestire de la Istoric vrednic de<br />
credinta, precum Avrelian socotind, cd Dachia, pre care. Traian<br />
o descdlecase, cd a o fine nu va ma(i) pate, au ldsat-o, i cet4fénii Romanl,<br />
caril ldcuia intr'dnsa 1-au trecut n M ysia. indata dupa pravila<br />
CanonuluT, i pofta adevarului, cunt50em c pana la acéTa<br />
vréme, Romani au fost acila, cariT au lacuit in Dachia, 0 precum<br />
necurmat intrInsa au trait, a de s'ar fi cum-va mai de<br />
demult curmat, n'ar zice istoricul, ca pre RomaniT cetacdriT, pre<br />
cariT TraTan T-au arzat; T-au radicat Avrelian. DecT precum traTul<br />
lor in Dachia pana atuncé au fost adevarat, ar-0 radicaré lor<br />
dela Avrelian, adevarata trebue sa fie. ti acésta maT de pe urma<br />
povestire, ramfine stapAnitoare, pänä sau acela istoric, sau altul<br />
vrednic de credinta in cursul istoriii, s va arata, carile alta<br />
povéste noah, asupra ace0iTa sa aduca, adeca, precum RomaniT<br />
Tar4 s'au intors in Dachia: §i Dachia, cé dela Avrelian lasatä,<br />
Taraq RomaniT a o tiné, au :apucat. Care povéste de nu sa, va<br />
afla, ramân inpotrivniciT biruitorT, i cu larga gm% vor puté zice,<br />
ca de au §i trait Romani! in Dachia athIé anT: Tara maT pre<br />
urma'päräsind-o, au e§it dinteansa; larä de sa, va afla alta, inpotriva<br />
ace0iTa, §i povésté aéasta sä 0érge, §i inpotrivniciT biruit1<br />
vor cade, pentru care acmu la meTdian e§ind, vom nevoi<br />
doara §i inpotrivniciT sä vor cunoa0e, ce 161 de arme poarta.
CAP. Iv. 223<br />
CAPUL IV.<br />
Acesta sei dovedéfte mntdt, din sorotlalci.<br />
Nu cu greu sä va priimi dovada socotéliT noastre, precum Romanil<br />
dT-au i esit din Dachia, s-au trecut numaT peste Durare<br />
la Misia, Indat i farA multA zAbavA la mosiTa sa, s BA<br />
fie tutors, de sa, va socoti binisor pricina, pentru care Avrelian,<br />
atuncé au socotit sA-T sec* din Dachia. Pricina darn, (precum<br />
dintr'acelas Istoric curat sA poate vide,) care au inpins pe Avrelian,<br />
sA scoata pre Romani din Dachiar alta n'au fost; fa'rA<br />
numaT, ca. Avrelian cu câte-va fericite rAzboae, pre Varvari intr'ace<br />
parte nAvAlitorT, biruise, i tocma la locurile lor IT gonis5;<br />
insA multimea i poTade lor, precum de tot cAlaturT, si stropsiturT<br />
in hotarAle inpArAtiiT sh nu maT facA, a opri, i dupA depArtare<br />
luT la Asia a le pAzi, foarte cu greu a fl socotind, poate sA-T<br />
fie trecut peste Dun&re, in loo adecA maY apArat; puind la mijloc<br />
apA mare, si cu greu a sA tréce ca acéTa. ApoT find Avrelian<br />
la anul ce urma let. 275 : sA trecA cu toate puterile asupra Persilor,<br />
nu numal cAcT despre hotarAle CrivAtuluT sA depArta, ce inca 0<br />
o§tile, carile era pentru paza acelor OAT din Dachia, cu sine<br />
a le trage va fi vrut; carile lipsind socotTa, a singurT cetAteniT,<br />
§i altY lAcuitorT pre dinafarA, fall, mare primejdie pana la inturnare<br />
lul sA fie nu vor puté, ce acestA socoteala a luT Avrelian,<br />
intrlmbe pArtile gresith sA fie fost, tamplare lucrurilor, mal pre<br />
urmA au arAtat. Cad nicf el la Asia sA trécA au apucat, (de<br />
vréme ce i s'au tamplat moarte la Vizantia, precum innainte<br />
vom arAta), nici TAtarAT au mal vinit spre Dachia, ce tocma dupd<br />
rnoarté lul Avrelian, find la inpArAtie Clavdius Tatitul, au lovit<br />
pe dupA mare 'Agra' la Asia ; i acolo au fAcut mare pradA in<br />
Tara PontuluT, si a ChilichiiT, (pentru care la inparatie luT Clavdie<br />
maT deschis vom zice). i asé sA cunoaste, ca precum osteniT,<br />
ce sA vor fi luat din Dachia, la loc sA vor fi intors, (cad cu<br />
moartea inpAratuluT i osteniré acéTa maT mult s'au inprAstiat §i<br />
s'au pArAsit) i alaltf lAcuitorT a eT, peste Dunare trecutY, pentru<br />
Let. 275.
224 CARTE II<br />
ce acolo sä fie ramas; n'au avut, de vréme ce prazile Varvarilor<br />
s'au indreptat spre päri1e Asiii; Tara nu dupa cum sa temé Avrelian,<br />
spre Dachia. Asijderé, nu proasta socotiala, iaste, ca. de.<br />
au si radicat Avrelian pre Romani din Dachia, aCasta radicatura.<br />
sa, nu fie fost véónica, ce numai pan& la o vréme, adeca<br />
pana, s vor intoarce ()stile dela Asia Taras la Evropa; bunaoara<br />
precum i noagt acéstas acmii, tot cu acelas niam de 'Mari a<br />
päi ni s. tampla, pentru care lucru, Domnii, purtand de grijé<br />
läcuitorilor, intelegand precum Muhl very vor Ora sä prade,<br />
veil in prada altor tan printrInsa vor sä triacà, ca i cand tree<br />
in tam lesésca, sau in tara unguriasca ; indata poruncesc, i dau<br />
stire lacuitorilor de sä trag dela camp la muntp, la paduri,<br />
la alte locuri tari; unde de vrajmasie lor sá s poata apara, decila<br />
potolindu sa, si la locurile sale intorcandu-se, sau intr'alt chip<br />
inpacandu-sä, i asézindu-sa Paganii; läcuitorii fiete-cine la locul,<br />
si la sedéré cé dintai s intoarce; i precum i astazi videm<br />
cä de calcaturile, i inbletele lor, locurile tarai Moldovei despre<br />
Nistru- la camp. i deschise find, mai mult pustie, si de mosnénil<br />
sal de cht-ya ani parasitä Taste, deosabi de slujitori Ca-<br />
lAracT, ce stau pre ace margine pe la Orhei, pe la Soroca, el<br />
pe la alte trecatori, uncle sä pot aciuoa de rautate lor. Pise Hotintil<br />
dui:A räsiboYul A-au avut Turcii cu Lei1, (unde nu putin<br />
ad<br />
laucla barbatie Jul loan Sobetki, carile atuncé Hatman Coronii<br />
Lesesti era) .pana la la: 1712. numai in cetate putini targovetT,<br />
§i<br />
slujitori sä puté stävi, iara, olatul Hotinului, precum i Cer-<br />
nautil, si a Sorocal parte c6 mai multä, de tot pustie, i nelacuitä<br />
rämäsCse. fara la anul pomenit "Turbii avand grija .Rusilor<br />
dintr'acolo, i largind cetatC, i. intarind-o cu oaste; in doi ani<br />
numal toate locurile acCl6 s'au inplut de sate, si de oameni : adeca<br />
,cei ce de frica, i grij6 Tataralor la munte, i la paduri trasi<br />
era, la camp si la locurile sale intorcandu-se. inteacesta chip<br />
dark Taste kle. socotit, i tragerea Romanilor din Dachia in Misia<br />
supt Avrelian; -nu lunga rnici veónica sa fie fost,. ce scurta,<br />
numaT pana la o vréme, precum pre dovada aCasta, a socot6Iii,<br />
cursul Istoriii asd sa fie fost innainte va arata. ace de aicé in-<br />
.nainte Taras dupa regula, i Canonul, carele am dat din an in an, si<br />
§i<br />
ci
CAP. I. 225<br />
din Istoric in Istoric vom merge; insAmnand, si cercând O. videm,<br />
oare DachiTa noastrá asé lepAdatA de Romani au rämas ? si Varvariii<br />
vinit-au sA o stapaniasca; au da-vom peste alta povdste,<br />
care sä ne adeverCscA, precurn Dachila Tails de Romani sh sà fie<br />
inut; si TatarAT la pustiile lor sg sá fie gonit? La care de sä<br />
vor afla scriitori de crediniA vrednici, lath, ca. fAra,' nici un prepus<br />
rAm'ane O. cunoastem, ch eel esiti din DachiTa Romani iarris<br />
la locul lor sä sg, fie inturnat, si mosiile lor, céle din Val, sa"-s<br />
fie apucat, s6, mergem darà innainte.<br />
CAPUL V.<br />
Doved4te-sa apa inturnarea kr 'in Dachiia din Istorici, ci traful kr<br />
intr'dnsa dela moartIa lul Avreliian, pand la Clavdiie.<br />
Asé darà, precurn- in Capul trecut a CArtiT acestiia am zis,<br />
precum AvreliTan cu mare clätire asupra Persilor gAtindu-sá in<br />
anul 275. de la Roma au purees, ce aproape de VyzantiTa (care<br />
acmii Taste cetaté luT Constantin) intre VyzantiTe si IracliTa, la<br />
orasul ce sä chema Kinofrurion sosind, acolo de HatmaniT OA carEtert9ropiesim<br />
ucis, viTata, s-au avArsit ; Tara tâmplaré mortiT lui au fost asé; carie 1.<br />
ca secretarTul lui, (adid, Logofatul de taina) Minesthus, cäzind Zonoras carte, 12.<br />
intr'o gresela pre mare, si stiind fire lift Avreliian n eintoarsä,<br />
si<br />
nemilostivä spre eel raT, au potrivit slova lui Avreliian, si au<br />
fácut un izvod, ca cum singur inpAratul cu m'ana sa l'ar fi scris,<br />
in carile au scris numerele a chti-va SenatorT, ca cum T-ar fi<br />
orênduit de moarte. Apoi, ca un vanzatoriu staptmului, in chip<br />
c'ar descoperi tainä adevarata, au arätat acel izvod Capetelor,<br />
carele anume intrInsul era insgmnate. ET drepti, si inparatulul<br />
nevinovati stiindu-sh, nebunéste lucrul nici mai cercând, nicT<br />
pre inparatul maT ispitind, cu totiT sfatul cel mai rau apucâncl,<br />
fail véste asupra nevinovatului, si bunului inpárat, navrApasc, si<br />
acolé pe loc neomeneste il ucig. Inparacit-au AvreliTan anT<br />
aproape de 5. precum insämnéza PetaviTe; iara dupä socotCla lul<br />
Calvizile, fgra pOne zile, 6. ani; Omorâtu-l-au Ghenvariie 29. sau<br />
1 5<br />
Cap. 27.
226 CARTE II<br />
cum altii vor, in luna lui OctomvriTe. Dupa moartea luY Senatorii<br />
invtiintindu-se de viclevugul Secretariului, cu multa fjele<br />
dupa, inparatul au ramas; vi de pacoste ce facusa, tare caindu-sä,<br />
pre Secretariul l'au aruncat, la fieri sirépe de l'au farmat.<br />
Ce ce folos, precum zice cuvântul arapasc : «I3a'deha'rabel Basra»<br />
dupa razsipire Basra. Apol dupa acéia slujitoriii (land vtire la<br />
Senat pentru moarté inparatului, s'au träganat lucrul mai mult<br />
de 6. luni, pana au ales inparat pe ClavdiTus Tatitus.<br />
CAPUL VI.<br />
Doved4te-sd trcdul Romanilor n Daeliiia, de la Clavdie, peind la<br />
Probus.<br />
Clardle Tatitus. intr'acelav an, Let. 275: in carile au perit Avrelilan, s'au ales<br />
la inparatie Clavdie TMitus Septemvr : 25 : (precum din Vopiscus<br />
socotévte Calvizie), in vrémé acestuia, scrie Zosim, intrand anul<br />
276 : precum TatarAi, de carii sa temé Avreliian O. nu intre cu<br />
prada in Dachiia, trecand Meotida (aCasta-1 balta Azacului) peste<br />
Mare negra au lovit, la Asila: unde Pontul i Chilichie au pradat.<br />
Ce Clavdie inca cu otile intr'acolo afiându-sa, (caci de cand<br />
evise cu Avrehian innapoi nu sa mai intorsese) i inpotriva lor<br />
mergAnd, tare I-au razbit, i i-au impravtiet. Dupa izbAnda, cu<br />
ovtile spre Evropa intorcandu-se, i aglungand la Tarsos, l'au lovit<br />
frigurile, din care i s'au tâmplat i moarte, April: 15: dupa ce<br />
Florian. inparatise 200 de zile. in locul lui, FloriTan frate-sau, ca cum<br />
inparatiia, dupa movie ar fi margAnd, singur sa apuca de inparátie;<br />
Ce acésta oaste nepriimind, au radicat inparat pe Avrelie<br />
Prob. Floriian de inima ré, acésta necinste a rabda neputand,<br />
dupa 60: de zile, singur vinile deschizindu-v (Zosim scrie ca slujitorii<br />
l'au omorat) au läsat de I-au curs singele, pana au murit.<br />
Aice sä dovedevte, ca socotéla care pusése Avrelilan (adeca,<br />
cä dupg, marsul lul cu otile spre razsarit, Dachiia de prazile<br />
Tatartilor sprejinita ea fie nu va pute) au evit grevitä, vi pre<br />
Romani din Dachila in War i-au fog trecut Dunare, de vréme
CAP. VII 227<br />
ce TatarAI nu spre partile EvropeT, nici asupra Dachiil prazile<br />
s'au slobozit (stiind poate fi cä inteacésta par,te de multe orl lucrul<br />
pe voe nu li-au esit), ce alt drum peste mare s-au deschis<br />
spre Asila, incotro AvreliTan poate fi, nicT gAndiTa. Iara, Zonora<br />
pi<br />
tractul pe unde au trecut aceT Tätari, anume insamnéza, ca-<br />
rile la Carte 12. Cap. 28: SchythiT zice : «trecand apa Fasis, au<br />
«intrat in AsiTa, unde Pontul, CappadochiTa, GalatiTa i ChilichiTa<br />
«au prdat. arä apa Fasis Taste, cariTa acmu II zic TurciT Tiflis,<br />
care desparte Ora Giurgiilor de ArmeniTa ce mare. Irodot Istoricul<br />
scrie, precum maT denainte acesta apa au fost hotarul,<br />
carile au fost despartit AsiTa din Evropa, Tara nu Boazul de la<br />
Tarigrad. Asé dal% dupa märturila acestor ScriitorT, curat sä cunoaste,<br />
cá Dachiia macar de tot desarta au fost de lacuitorT,<br />
macar o parte, cariT au fost maT la campT peste Dunare, O. fie<br />
trecut: OA cum au fost DachiTa intr'acé data vre o nevoTa (de<br />
care Avreliian ca un bun chivernisitoriu sä teme, i sà paziTa),<br />
de `Mari n'au avut, de unde de crezut Taste, cä dupa, intorsul<br />
ostilor de la AsiTa, Tails sa fie trecut Dunäre in 6asta parte.<br />
insa noT ce ar place inpotrivnicilorr si dupa voTa lor läsind, sä<br />
zicem: Ca `Mara stiind câ DachiTa Taste acmu de oarnenT desertata,<br />
i pustie de läcuitori, pentru acéia nici ce s caute intr'acé<br />
parte au avut; i asé spre AsiTa, cu präzile, s sä fie indreptat.<br />
Acéstä socotéla, avand ore-ce asamanare de crezut, trebue-ne<br />
sa purcédem innainte, i alta povestire pre acesta biruitoare,<br />
in cursnl Istoricilor sa aflarn, care pre cititorTu sä incredintCze,<br />
cä socotéla noastra, care inthi am dat, au esit adevarata, i RomaniT,<br />
TarasT läcuitori in Dachila sa fie ramas.<br />
CAPUL VII.<br />
Doved4te.sei traYul Romanilor fn Daeldia, de la Probus peind la<br />
Avreliie Carus.<br />
Avrelie Probus, dupa ce s'au asezat la inparatie, la anul 276:<br />
decila s'au intors cu ostile la Evropa. Atato de grCle razboae<br />
Let. 276.
228 CARTE 11<br />
cu toti Varvaril au avut, §i at:ate de marl biruinte, asupra lor au<br />
purtat; cat mai nici un inparat mai denainte au dobandit, mai mult<br />
de patru sute mil: §i precum la alp scris sa afla §épte sute mil :<br />
d intean§ii au omorAt; §i 60 de cetatil in Gallila au luat; 'Tara dupa<br />
Let. 278. ce au a§ezat toate lucrurile in Ghermanila Let. 278 : precum<br />
Evtropte Carte: scrie Vopiscus : Evtropie, i alil, s'au intors in Illiria, §i de acolo<br />
9. Oraele Cute<br />
7. Cap. 24. au trecut asupra Ghetilor, §i Gotthilor, earil st facusa roco§éni<br />
asupra Inpäriii, (acesté nemuri precum peste Nistru, pana la<br />
Don sä fie trait, pe atuncé; mai innainte din Gheograff s'au aratat),<br />
de la caril nu numal präzile ce Meuse in anil trecuti,<br />
cu multul mai cu asupra au rascumparat; Ce pre toti a§4 de<br />
tot supt giugul inparatiii 1-au supus. Ina la anul al doile, (Mei<br />
Let. 280. Wile dintean§ii nici §'au scos) Let. 280: dupa ce au suppus pe<br />
toci Sarmap, au cazut asupra. Vastarnilor, (ace§te lacuia Tara<br />
peste Nistru §i intre Nipru, mai aproape de marginile Marii négre),<br />
pre caril dupa ce i-au suppus, a§d§ nici i-au mai lasat sa mai tralasca<br />
pe acelé locuri; Ce pentru ca mai far% grip, sä faca parPe<br />
despre Dachila, cu totului tot, 1-au radicat, §i mai bine de o<br />
suta mil de casa in Trachila 1-au trecut; §i acolo 1-au a§ezat,<br />
cariT pre urma credinCo§i au fost inparatiii. Ca aceste marturise§te<br />
inpotrivnicul nostru Sarnitie, carile la Carte 3. Cap. 18. zice:<br />
Probus Avgustul, toata urgiTa asupra Ghetilor, calif' era Sarmatilor<br />
poporeni, §'au varsat, §i cu désila I-au suppus ; Dupa acésta<br />
au suppus §i pe Ghepidil, caril inpreunânclu-se cu Vandalil, multä<br />
stricaciune facusa maT denainte, (Tara, Ghepidii trhia peste muntii<br />
ArdélulA precum §i alure am aratat); Acesté parti aé pacii, i<br />
fära, grijiT intorcandu-le, au tras cu oti1e 1ar4 la razsarit, unde<br />
in anul aceln in Isavrie pre Varvari au potolit, §i de la Parthl,<br />
caril multe §i scumpe daruri II adu-sese, ce macar ea darurile<br />
nu 11-au priimit, insa CU an§ii pace au facut. Aicé socotésca, §i<br />
cu drepta gludecata sa gludece dreptul cititorlu, de vréme ce<br />
toti Barbaril, pana la unul din giur inpregiurul Dachiii batuti,<br />
suppu§Y, §i a§4 unit, earn' adeca maT apro(ape) de hotarâle Dachili<br />
sa afla; cu totului tot rAdicati, §i peste Dunare in Trachiia mutai<br />
fiind. Ce nevoe, ma rog, ar fi avut Romanil eel din Dachila,<br />
numal peste Dunare trecutl, sa nu sa poata intoarce la locurile
CAP. V11 229<br />
sale? Ales ca precurn din IstoriciT pomeniti sa cunoaste, Probus<br />
pe Vastarni nu pentru alta, ceva de pre locurile lor, si din coastele<br />
dac I au radicat, fara numai fLtr. grija, si mai cu odihnh<br />
sa poath trai, eh de ar fi fost Dachiia desarth, ce T-ar fi trecut<br />
peste Dunare? Ca maT lesne ar fl fost sa-T aséze in Dachiia, acmu<br />
pustie; Ce acésta sh, nu fie lost asó arata, i chiar dovedóste;<br />
ca inparatii pentru RomaniT din Dachiia, mai mult de cat pentru<br />
altii de grip purta, ch. tot-deauna marginile inphratiilor mai tare<br />
sa pazasc, de cat mijlocile. Deci RomaniT in Dachiia ca niste<br />
marginéni ce era, duph indarnana, si lesniré vremii, sä siliTa inparatil<br />
sa-T ocrotésca, i sa-i pazasca, pentru care lucru AvreliTan<br />
dupa a sa socotélh, zicand, ch, nu vor puté trai singuri oraséniT<br />
färä slujitori, de napadirile Varvarilor ; Atunce de odata, de<br />
langa Varvari i-au radicat; si in loc mai fail grip, pana la o<br />
vréme T-au pus, Tara Probus clandu-i mana i putéré, au radicat<br />
pre Varvari de langa dânii, i i-au mutat peste Dunare, de undo<br />
et<br />
nu-i mai poata supara. Asé clara Tartis zicem, locurile Dachiii<br />
in pace fiind, i Varvarii de prin pregiurul ei suppusi, si departati<br />
afMnclu se; foarte departat de socotéla drépth ar fi acela,<br />
carile ar zice, ca Romanii din Dachiia, si fire cé de Romani,<br />
si<br />
armele i mosiia as6 in data sal fie uitat. i mosiia mai de<br />
200. de ani tinuta, innainte ochilor, numai peste o aph stand, asd<br />
de tot sh o fie parhsit. Ma criaza, cititoriul, si de pre inima sa sh<br />
sa adeveriasca, ca mosiia de atata vrérne, nu numai Romanul,<br />
pre atuncé a lumii biruitoriul, ce asCs nime din némuri, acésta<br />
a rahda ar'o fi putut, c dulce Taste dragosté mosiii; de unde mai<br />
cu adevarat ar Li socotéla acéia, care ar zice, ca maY bucurosi<br />
ar fi lost RornaniT aciTa, cu armele arnana in mosie, i pentru<br />
movie, pand la unul a peri; de cat blastarnateste, fära nici o primejdiitoare<br />
pricina, innainte ochilor, casele, viile, tarinile, orasele,<br />
i cetatile Varvarilor, i suppusilor lor, sa le lash. Ram-Lie<br />
clara sh, cunoastem, cä Dachiia, Tara§ de aciias Romani läcuitori,<br />
tinuth, sa fie lost. Catra acésta mare dovada, i märturie, cum<br />
sa zice de ochi, nu de urechi, avem pre Romanii, cariT i asthzi<br />
vidern in MisiTa laeuitori, cariT cu cesté ai nostri Romani, tot<br />
un nCrn si 0 limba sint; nici alta a lor deosahith descalecare, unde
Let. 282.<br />
230 CARTE 11<br />
va, sau la vr'un Istoric O. poménéste; ce WA nice un prepus<br />
poate fi unora sä le fie placut manoasa marginile Dunarii (precum<br />
Ovidie Poeticul le numéste) si locurT pre marginile DunäriT,<br />
apucandu-s, acolo loc sa fie ramas; Ca eine intr'acesté parti au<br />
inblat, si nu stiTa, catT Romani sint si astazi lacuitorT, pe decinde<br />
de Dunare, de la gull pana la pragurile el.; carile sint aproape<br />
de Poarta de fier: adeeä Rana in potriva TurnuluT ce-T zic: Turnul<br />
SeverinuluT, Tara cand aCasta a noastra socotéla drdpta, nu<br />
sä va tin6 inpotriva, trebue inpotrivniculuT alta sa acluca, care<br />
pre acésta sa biruiasca; si atuncé socotéla lui biruitoare va fi,<br />
cand din bun, si vrednic de credinta Istoric va dovedi, precum<br />
acesti Romani (carii nol sintem acmu), maT pre urma de aTurC,<br />
si dintr'alte némurl au vinit, pré acesté locuri, Tara acei de TraTan<br />
descalecatT s'au sters, si cu totiT s'au prapadit. Ce acésta cu buna<br />
stiinta inimiT ii giuruesc, ca ori unde, si off cat sa cérce, s'ar<br />
obosi: in zadar va cheltui undelemnul si truda; Iara noT tot pre<br />
cursul Istoriii margand, orl unde din Istorici ocazie vom lua, socotTala<br />
noastä acestas, si una adevarata sa fie, vom intari. DecT<br />
dara Probus, Let. 282: gatindu-se Tara's sä marga la razsarit<br />
11° Onus, qi A' asupra Persilor (caci numaT acesté nedomolaT ramasese), si agiunvrelie<br />
Victor; Zo-<br />
Om Carte 2. gand la Sermis (de aic6 era el nascut) in Panonila, scornindusa<br />
galceva asupra luT, fu omorat de ostenT, Noemvrie 2 : dupa<br />
ce inparacise anT 6: si luni 4.<br />
CAPUL VIII.<br />
Dovedg7te-scl traIul .Romandor in Daeltaa, de la Avrelie Carus, pcind<br />
la Galerie, fi Conslantie Hlorus.<br />
Arnie Carus. Dupa Probus, statut-au chivernisiré inparatiii pe Avrelie Carus,<br />
in vitejii vestit barbat. Acesta in anul din taT a inparatiiI,<br />
Let. 283. carile cade in anul dela Domnul Hs. 283: niste SarmatT, ce<br />
Evtropio Carte:9. oare ce sa clatise, fara. véste T-au lova, si 10 mil au omorat: 20<br />
Zosim Carte: 2.<br />
miT au luat robT cu mueri cu tot, si ases némul acela a Sarmatilor<br />
potolind, s'au intors la célélalte WI, carile Inca Probus le.
CAP. VIII. 231<br />
gAtase sh margn asupra Persilor, bland darn o§tile §i márgand<br />
asupra Persilor, in Mesopotamia i-au biruit, §i cetätile Ctesifontul<br />
§i Selevkia inpär5tii1 Romanilor le-au intors; ce moarté inpiedecandu-I<br />
biruintele, aproape de Ctesifont de fulger, cu multi alp<br />
inpreun5, au perit, putin oare-ce peste an trecandu-Y inpnrätiia.<br />
Dupn moarté lui au rnmas la inpnrätie dol fiéori ai lui, Nume- Numerian ci Ca-<br />
Haus.<br />
rian foarte bun, §i Carin foarte nebun : §i in toate spurchciunile<br />
inplântat. Ce Numerian nu mult dupa, moarté OA:Me-sat', de<br />
multä plangere betejindu-i-se ochii, cu vicle§ugul socrului säu<br />
lui Aper, in lectich fu ucis let 284 : Tarn frate-snu, pentru scar- Let. 284.<br />
mall fire, §i obicéile ce ave., in ura tuturor chzind, mai multi<br />
II pArnsis5, §i acmu Dioclitian numele de inpärat luand, in doaa<br />
randuri amandoi bntae au avut ; ce a trie oar& de tot rnz,bit<br />
find, de mana unui chpitan au petit, a cAruia muére au fost<br />
ru§inat-o, cu dia sila let 285. Let. 285.<br />
Dioclitian (carile mai denainte de purpurn Dioclis sä chema) Dioclitian<br />
Maximian.<br />
apucat-au a inparaci in pomenitul an, pe la luna lui Septemvrie;<br />
fost-au inpärat precum cu biruintele rnzboaelor lnudat, a§é cu<br />
tiräniia asupra cre§tilor de defaimat. Nici sotiia ce §-au ales<br />
la inpärätie, pre Maximian, intiamandoaa intr'acésté mai gos au<br />
fost, §i in toate §i peste toate, atata s'au potrivit, cat rar intre<br />
doi oameni a sä tampla s'au väzut, c. i inpnrAtiTa, cand Diocletian<br />
de burin voe au lepa'dat-o, §i Maximian mai mult voia<br />
sotiii cnutand, de cat cinsté Inpneatiii, au lepAdat-o ; numai inteatata<br />
s deosäbiia; cnci Dioclitian in Dalmatie, Yarn Maximian<br />
in Dachia noasträ, era näscut. Si Inca §i pre fiica-sa (precum BonfinDotada2.<br />
Anton Bonfin Decada 2: Carte 7: märturisé §te)<br />
au dat-o dup5<br />
Domnul carile atuncé stäpaniia in Dachia, §i adaoge acela§1 seriitoriu,<br />
c5, de pe numele MUT lui Dioclitian Dachia sn sn fie numit<br />
Vlahie, caci a§é sä-T fie fost numele fCtii. Aé pustiia de Romani<br />
nä§té, §i cre§té Romani de inpArntie, §i de atata stäpanire<br />
vrédnici, §i gubernatorii ei sä socotia vrednici de a fire gineri<br />
inparate§ti ; ce nol sä lasam pe cei inpotrivnici singuri<br />
sA-§T<br />
ante, §i singuri sa goace, §i la cuvantul nostru s5, vinim.<br />
In multe tulburári, §i de multe partl clätitä, pe aéasta, vréme<br />
Carte 7.<br />
ai
232 CARTE II<br />
inpar4iia Romanilor s afla; ce nu caci puterile; ce cacT capetele<br />
lipsiTa, inpotriva tuturor, §i tot de odata sa sa puia, nu puté; de<br />
care lucru amandoi inpargi1 cu sfatul de ob§ti, au facut Che-<br />
Constauttn 1110- sari §i pe Constantin Hlorus, (acesta-1 parintele lui Constantin<br />
rus el Armentarie.<br />
marele) dandu-1 sotie pe Armentarie, §i a§é despartind ostile<br />
in patru parti: Dioclitian la Eghypt, Maximian la Africa; Armen-<br />
Evsevie tarie la razsarit, Tara Constantin la Ispania s'au oranduit. Deci<br />
in Hronic. Dioclitian pana a merge la Eghypt, intai partile despre Crivati<br />
Let. 287. a a§eza de trebuinca socotind, let 287: in Pannonia clatirile Sarmatilor<br />
au potolit, decila parte aCasta fara grije lasind, au trecut<br />
la Armenia; §i de acolo la Alexandria margand, §i cetaté au<br />
luat, §i tot Eghiptul Tara§ la suppuneré inparatiiI au adus. La<br />
Let. 288. anul 288: intorcandu-se innapoi, scrie Ammian, intelegand ca<br />
Ammia n. o sama de Gotthi, radicand cap, au fost intrat cu prada in partile<br />
Thrachiii; indata cu oaste li-au e§it innainte, pre carii rau<br />
batandu-i, 'Ana peste Dunäre i-au gonit; apoi Dioclitian, ca<br />
§i mai mult sä intariasca parcile Dachiii, unde au socotit ea pot<br />
fi locurile mai de§chise, §i cu furi§ul Tätarai peste Dunare pot<br />
tréce, au statut pan au zidit din paji0e trei cetaci, §i oaste<br />
proaspatä au pus intrInsele sa fie pentru mai bunä paza. La<br />
Let: 293. anul 293: Galerie Hatmanul, pentru ca de tot sa slabasca puterile<br />
Bastarnilor, Carpiilor, §i a Sarmatelor (nail cu totii peste<br />
Nistru spre Nipru §i pa(na) la Don sa ravarsa, de cate-va ori<br />
am pomenit), cu ostile peste Dunare au trecut i dupa gre<br />
batae, de tot 1-au izbandit; i 1-au rasipit. Inteacesta razsboth,<br />
Evtropie scriie Evtropie ca Constantin, (acesta-i Constantin marele) Inca<br />
Carte: 9,<br />
vonicel tanär find, vitejile peste varsta sa au aratat, caci singur<br />
cu mana lui, pre Domnul Sarmatilor viu nevatamat au prins,<br />
§i innainté Hatmanului l'au dus. Masa biruinta Hronicul lui<br />
Lel: 295. Ric#ol arata sa sa fie tamplat let: 295. AO Armentarie, asupra<br />
Persilor, mare izbanda au avut, cat §i inparatesa inparatului<br />
Persesc cu copiii, cu soru-sa, in robile au luat. Deciia la anul<br />
EL.L.0 i1 0<br />
9<br />
302. Dioclitian §i Maximian biruind to%1 neprilatinii inparatiii,<br />
(1)4,°sV5.(geol §i inpacand togä lumé, s'au intors la Roma, §i au facut triumf:<br />
=Wit- adeca donanma pentru biruinta asupra Gotthilor, Bastarnilor,<br />
s=1:gt Cvadilor, Sarmatilor, EghiMilor §i Persilor, pre carii II biruise<br />
12. Cap: 36.
CAP. 17C. 233<br />
Dioclitian. Si asupra Frantilor, Alemanilor, Britanilor, si Mavritanilor;<br />
pre cariT ii suppusése Maximian, in care triumf Dioclitian<br />
s'au chemat Ioviie, Tara Maximian, Herculic, Tara. in<br />
Z oI C 3a0r<br />
tie. 2 .<br />
anul 304. amandoT inparatiT, dupa ce inparacisa 20. de anT. in- Evsevie Carté: 8.<br />
11<br />
voindu-se; innainté Senatorilor au dezbracat porfira, podoaba H.<br />
ictialPoni2m5<br />
inparatesca, i lasindu-sh de inparatiie, au priimit viata singura- tavie la aeestlq<br />
teca, si in locul lor puind ChesarT pe Constantin FIlorus i pe an.<br />
Galerie Maximian; Dioclitian s'au dus intal la Nicomidie, Tara<br />
Maximian la Solon, si cu gradinilo ti petrecé viata.<br />
CAPUL IX.<br />
Dovedefte-sii tralul Romanilor tn Dachia, de la Constantin Morns,<br />
Galerie, panel la Constantin Marele.<br />
Constantin si Galerie, dupà ce au statut la inparatiTe, Inca Constantin Mo-<br />
ms ro t Galerle.<br />
s-au inpartit stäpanirile in doaâ partl : DecT Galerie au luat<br />
parte razsarituluT, Tara Constantin a ApusuluT. Ce toata lumé si<br />
inparatila inpacath fiind, singura marirné, i greuimé a ataa inpaAtiTe,<br />
sie gre, i nesufferita Ii Tara. pentru acéTa indat a. s'au si<br />
scornit intre sine marl, i multe zarve, i netocmirT, i intaT lucrurile<br />
au inceput Maxentie fiCorul luT Maximian, a le scutura,<br />
rau i jele parându-T, pentru cacT tata-sau pre altul, Tara nu pre<br />
clansul urmatorTu inparatiii, au ales, si o parte de oaste in voe<br />
sa intorcand, s'au sculat cu razsboTu asupra luT Severus,<br />
let: 307. intaT pace facand, apoi Maxentie cu viclesug au omortit bet. 307.<br />
Severus st Ma-<br />
pe Severus; Galerie Avgust, intelegand de mórte lui Sever, penxentle.tru ca s räsplatesca luT Maxentie, au vinit cu oaste asupra<br />
RomiT; ce vazind ca" nu o va scoate la cap, iaras s'au intors la<br />
Illirie. Asisderé Maximian, caindu-se cacl lepadase inparatiTa,<br />
Taras vre sa sa arnestece; scriind, i fatà graind, precum fidorul<br />
&du MaxentiTe, nu Taste vred.nic de inparatiTe. Ce acésta SlujitoriT<br />
nepriimind, el s'au dus la s4Ta, sa cé veche la Dioclitian;<br />
ce i acesta nepriimindu-1, s'au dus la Constantin, si pentru ca<br />
maT buna legatura cu dansul sit faca, sT-au dat fata pe Favsta,<br />
fi
234 CARTE n<br />
dupA dAnsul; ce Maximian cu vic1eugu1, vrand sA rAstoarne pe Constantin<br />
, Favsta fata lui 1-au descoperit toate faptele céle rale,<br />
§i vicléne cAtrA Mrbatul sAu Constantin, (cAcT Constantin acmu<br />
era fAcut Avgust, de tath-sAu Constantin) de care Constantin<br />
in§tiintindu-sA, au prins pe Maximian, §i l'au zugrumat, let:<br />
Let 309, 310. 309. fail let: 310. April: 21. Galeria sotia lul Constantin, au<br />
fAcut pe Lichinie ChesarT, om nAscut in Dachia noastrA. Acésta<br />
auzind Maximian, singur pre sine s'au chemat Avgust. Acasta<br />
Zonaras Carte mArturisé§te i Zonora Carte 12. cap. 34. zicand : «Maximin,<br />
12, Cap. 34. vrand sA chiame la insotire inpArAtiii pe Lichinie, carile era din<br />
Dachia, i iné pe sora lui Constantin Marele, l'au lAsat in Il-<br />
Let. 311. lirie;» farA Galeria, nu dupA mult deciia au murit let : 311. A0jderé<br />
Constantin tatAl lui Constantin (care la locul sAu a pomëni<br />
ni-am gre§it), incA la let 306. Iulie 25. dintre vii e0se, qi atuncé§1<br />
Constantin fiTul sAu, cu alegere tuturor inpArat s'au fAcut, in<br />
care alegere mult au agiutorat §i Crocus CraTul Alemanilor.<br />
Fog-au Constantin tatAl lui Constantin Marile om bland, cinste,<br />
§i inpArAté§te darnic, cAtrA carile scriind Galeria, cA precum el<br />
gona§te §i cazna§te pre Cre§tini, a§a sA facA §i el, §i din Curte sa<br />
pre cariT vor fi, sA-1 izgoniascA. Ce Constantin Hlorus, iubitoriu<br />
de Cre§tini find, fAcandu-sA cA pentru yob, sotii sale, a§a va sA<br />
f acA, au poroncit ca carile din BoTari, §i din Sfétnici va vré sA-§1<br />
tie dre§tinAtaté, sA TasA din Curte; TarA carii sA vor lepAdA, aciTa<br />
sA-§T tie Boeriile. Dad multi maT mult cinsté oamenilor decat a. lui<br />
DumnAzAu cercand, s'au lepAdat de Cré§tingtate; farA mai multi<br />
pentru cinsté DumnAzAlascA cAlcand Ca omenascA, au e§it din<br />
Curte. Dee Constantin, pre toti pre eel ce e§isl din curte, Tar4<br />
in curte, §i la mai mare cinste I-au chemat, zicand: CA ace§ta<br />
ce au pAzit credinta luT DumnAzAu, vor pAzi §i credinta inpAratului;<br />
TarA cal ce sA lepAdasA de lege pentru cinsta, I-au gonit<br />
pre top zicand: CA cela, ce lul DumnAzAu cu credintA n'au 'fost,<br />
nici inpAratului poate sA fie cu credintA. Aé socotim dar, cA de<br />
pe biruinta a tuturor nepriTatinilor inpArAtii, §i de pe pace, §i<br />
lini§té, care pre dinafarA era, foarte aTave sA fie, cA §i Dachia<br />
in toatA lini§té, §i petrecera fArA grijA, sA fie fost pe vrémile<br />
acestor inpArati mai SUS pomeniti. Aqijdera de socotit Taste, ca
CAP. IX. 235<br />
Varvarii de pin pregiur, de ar fi avut vre-o putére, §i vazind<br />
athte tulburhri, §i räzboae de cash intre inparati, nu s'ar fi putut<br />
rhbda, cevo4 macar duph obicéTul lor a ispiti, §i nescare-va lucruri<br />
nos:A, macar spre phrtile Dachiii, macar spre altele a scorni,<br />
s'ar fi apucat. Ce §i acésta la Istorici nepomenindu-sh, ce nevoia,<br />
mh rog, ar fi avut Romanil Dachiii sh-§i lash locurile §i cashle<br />
pustii? Ce acésta putin mai innainte, in Carte ce urmazh, va vidé<br />
cititoriul nostru, ch'. Dachia nu numai Choi cu Romanii sh fie fost<br />
pre acesté vrémi lhcuith, ce inch §i läca§ inpäratilor sh sh, fie<br />
ales, din Istorici vrednici de credinth vom arAth.
CARTE A TRITA<br />
Care dovede§te traiul Romani lor in Dachia, dela Constantin<br />
Mare le, §i Sfântul, pänä la Theodosie cel Bititriin §i Bun.<br />
CAPUL I.<br />
DoveWstc-sei tralul Romanilor in Dachia, dela inceputul inparNiii<br />
lui Constantin Mare le, plena' la peird lui Lichinie.<br />
Constantin Hlorus, tatal Marelui Constantin, (precum mai denainte<br />
am pomenit) la let 306: murind in Britania, slujitorii toti,<br />
cu o inimA au radicat la inpAratiie pre Iiiul sAu, din Eleni inpArAtesa<br />
cé dintai, Constantin : find la varstA ca de 32: de ani;<br />
avut-au intai sotie la inpArAtiie pre Maxentie, fiCorul lui Erculie;<br />
ce intrand intre dinsii zarvA, au vinit la arme. Constantin,<br />
mai putinA :oast() de cat Maxentie avand, s'au intors<br />
a cére akutoriu dela cel de sus, pentru care pre amiazizi innainte,<br />
si privala a toath oaste, i s'au arAtat cruce pe Ceriu luminoasA<br />
foarte, inpregiurul ei, aiave, si chiar slove aye insAmnand : In<br />
hoc vinces: «Inteacésta vii birui.» Sri puind sAmnul crucil in Victor, Evtropie,<br />
livervie Upon. 8.<br />
stiaguri, cu doaa slove Ellinesti : XP : carile insAmna Hs : in Carte: 9.<br />
tril rinduri pe nepriTatin au biruit. Apoi au luat sotie pe Lichinie;<br />
ce Maximin, carile cu ostile la Asia vrand de cat Constantin, si<br />
decat Lichinie mai mare, si mai dare sA sA aréte, s'au sculat<br />
cu oaste, s'au intrat neprieteneste in Illirie; in potriva lui an mArs
238 CARTE III<br />
Lichinie, §i in cate-va rindurT biruindu-1 au fugit la Tarsus, §i.<br />
acolo au murit: dupa, ce fusése 4 : anT Chesar, §i 3: Avgust;<br />
L6t. 313. murit-au la anul 313: Pe aCastä vréme, precum Dachia sa fie<br />
fost de RomanT läcuita, §i tinuta, tot prepusul sa radica, din Istoria<br />
ce scriu toçr Istoricil vremilor acelora. Scris'au §i trait-au<br />
pre vrémile luT Constantin Marile Lampridie, Spartian, Capitolin,<br />
Vopiscus, Minutie Felix, §i altii; ce maT ales de cat top' arata,<br />
Eosim Carte 2. Zosim Carte 2 : a caruTa hire§e cuvintile aducem: «Ca Lichinie<br />
Idatle. «biruind pe Maximin, toate Wale lul singur stapaniTa, Constanatin,<br />
§ie dréptä parte cer§ind, Lichinie aóasta sa fad. ca un<br />
«om stramb au tagaduit. Pentru care lucru au statut mare gM-<br />
«col/ intre amandoT; Tana maT pre urma, cu armele parte vrand<br />
cs3-11 faca, s'au apucat de batae; ce Constantin find biruitorTu<br />
«asupra luT Lichinie, §i Lichinie de toata nedejde scapandu sa,<br />
«au trimis soli de pace la Constantin, care pace bland* luT<br />
«Constantin pre lesne priimind-o, s'au tocmit; inparatiTa intr'a-<br />
«cesta chip inpartindu-0, Lichinie sa tiTe rázsaritul cu Trachia,<br />
«Asia, §i Eghiptul, Tara, Constantin Apusul, cu Dalmatia, Ma-<br />
«chedonia, Misia i Dachia.» Caute aicé cititorTul, §i giudece ;<br />
Tara noT maT mult ceva nu vom zice, ce cursul istoriii innainte<br />
Let. 316. va grai, §i va dovedi pentru noT. La let 316. Constantin, ni§te<br />
Zostm Carte 2. GotthT, séu precum altiT zic, Sarmati, caril prin partile PannoniiT<br />
Anonim oi Ev-<br />
Boyle In "Vista de sus intrand, i cata-va stricare facand, tare T-au batut, §i. de<br />
pre acélé locurT de tot I-au gonit. A0jderé la anul 321: (acela§ Zo-<br />
1111 Constantin.<br />
Let. 821.<br />
Zosim Carte 2. sim marturisind) SarmatiT de iznoava, spre partile Trachiii, cu<br />
prazile lovind, Constantin intai cu razsboTu T-au biruit. Apoi<br />
dupa, dan§iT in goana luandu-sa, departe peste Dunäre T-au gonit;<br />
uncle agfungandu-I, de iznoava razsboTu 1T-au dat, Tara§ T-au in-<br />
&ant, §i de tot I-au razsipit, in care fugh" §i Domnul Sarmatilor<br />
Raosmod au perit. Lichinie cumnatul luT Constantin (cad precum<br />
din Zonoras am §i mai pomenit, tine pre Constantia sora<br />
luT Constantin), pizmä ascunsa de demult in pantice dospinel,<br />
Let: 324. in anul 324 : puind pricinä ca Constantin gonind pre SarmatT,<br />
au fost &bleat cu o§tile in hotarale lul, Tar4 cu oaste §i cu nedrepta<br />
nepriletenie s'au sculat ; ce 1ar4 biruit find, daiTa<br />
au scapat singur la VyzantiTe. Acolo de iznoava oaste multa,
CAP II. 239<br />
peste samA strângand, i pe mare, si pe uscat, mult mal tare<br />
decAt intAY fu vincit, intr'amândoaa, rAzsboaele zic sA-T fie perit<br />
o sutA triizeci i patru mii de oameni. DupA aate rAutAti, ce<br />
siliia Lichinie sA facA lui Constantin, si dupA atate biruinte, sora<br />
lui Constantin Constantia la mijloc cAzind, iarAs au fAcut pace<br />
u<br />
ansul; insA din inpArAtie scotindu-I, l'au trimis la Thesalo-<br />
nica, acolo sA trAiascA in pace. Ce la anul 325: Lichinie Tar As<br />
viclesug incepAnd sA astiarnA, s'au oblicit: Deci trimitind Constantin<br />
acolo, l'au omor5.t. Aicé sfarsitul rAzsboaelor i rAscoalelor<br />
de cash puindu-sA, Constantin precum de ai sal, asé de a<br />
crestinAtAtii, de top nepriiatenii izbavindu-sa, auiavé deciia, slobozenie<br />
legii crestinesti au dat, i intr'acestas an, la Synodul<br />
de la Nikea, (pentru carile mai denainte sA sa strângA poroncisa),<br />
s'au dus unde eriasa lui AnTe (carelé blastama, precum<br />
fiiul sa fie fapta, si mai pre urma cleat parintele, i facut in<br />
vréme, lará nu nAscut mai denainte de toti vécii) dovedindusA;<br />
orthodoxiia s'au adeverit, i Simvolul, marturisire credit-4ff,<br />
cu darul Duhului Slant, prin socotéla, i invatAtura a 318. PA-<br />
rinti, s'au legat let 325.<br />
CAPIJL II.<br />
Dovedéfte-set trdiul Romani lor in Dachia, pdnd and Constantin au<br />
inpeirfit inpeiraiiia in patru pcirfT.<br />
Let. 825.<br />
Synothil din<br />
Nikea.<br />
In cursul annilor 327, care an era a inparAtiii lui Constantin Ma- Let. 327.<br />
rele a 22-le, insamneza Chedrinos credin6os Istoric, precum Con- Chedrinos la<br />
stantin Mari le, cu marl i grele osti, s'au dus asupra Sarmatilor, §i<br />
""t" ".<br />
a Gotthilor: i en mare biruintA bAtându-T, I-au Mout de tot robi,<br />
Orosiie carte 7. Cap. 28. scrie, precum Constantin Mare le pre pu- Orosie Carte 7.<br />
tin6oasA némurile Gotthilor, in locurile céle mai din luntru a Var- Cap. 28.<br />
varilor; adech in Ora Sarmatilor de tot i-au prapadit, (si putin mai<br />
gos scrie, precum intre Gotthi, i intre Vandall, pre locurile<br />
Ghepidilor la apa Marisia (acésta-I MaraniorAsul), multA vréme sa<br />
fie statut vrAsmas razboiu; ce pänä mai pre urma nArocul biruintei<br />
au statut despre parté Gotthilor, cu care tâmplare sfA
240<br />
CARTE 111<br />
ramandu-sä Vandalii, cati au scapat dinteansii, sa fie trecut in<br />
Panonia, pre care tara le-o dedésa Constantin, si acolo deciia,<br />
au lacuit Vandalii, pana, la vrémile lui Arcadie si a lui Honorie;<br />
adeca ani 130. Apoi find chemati de Maghistrul ostilor lui Honorie<br />
in Gallia, de acolo, au trecut la Ispanie. Ca acéstes marturiséste<br />
inpotrivnicul niamului Românesc Sarni Oe Carte 4. cap 1. si<br />
carte 3. Cap cel de pe urrna. scrie : dela Constantin, zice, Marile,<br />
pana la Valentinian, drumul cel batut a Sarmatilor (pre carile<br />
Lésii *liah II chiama), pe desupra Pannoniei au fost, si au fost<br />
trecand spre Dunäre peste apa Sola, Vag si Raba ; i la Carte 4.<br />
cap 5. dela toti de obste istorici, prin toate vacurile, cincl<br />
start seu asezari sa insämnéza; intaiu la Balta Meotis, i la<br />
muntii Sarmatici; a doua, in Trachia; a triia in Panonie; a patra<br />
in Italie; a cincé in Ispanie. adech dupa ce I-au gonit din Italia<br />
"rattle Carte Velisar, i Narsitis Hadanbul, Hatmanii lui Iustinian (si acestas<br />
4. Capul de pre .<br />
mai gos) i macar ca acele legheoane dela Italia, pre<br />
carile Traian odanaoara in Dachia le adusése, Yana Avrelian mai<br />
pre urma tarziu, Taras le intorsése; insa carii grije casii purta,<br />
ZogiM Carte 2.<br />
Chedrinos la<br />
ai<br />
ei<br />
slobozeniei earn' de pamant sa apucasä, acolos (in Dachia)<br />
au ramas, earn' cu limba cé latinesca au stricat ce slovenesca, cu<br />
care Românii, i OJAI astazi sa slujesc. i acesta, nu putin ar<br />
Let. 329.<br />
gument, i dovada Taste, precum Romanii in Dachia, bine 15.cuit<br />
sa fie fost, de vréme ce nebiruite armele lui Constantin<br />
pre nepriiatinii, i Varvarii, call! era mai dincolo de Dachia<br />
suppusi, i biruii ine; ce tot mai innainte sa mérgem. La anul<br />
329. Serie Zosim bun istoric, insa mare neprilatin lui Constantin;<br />
Compendium.<br />
Unarm Carte<br />
13. Cap. 2.<br />
precum Constantin, pentru ca BA nu sa. vaza cu ceva mai gos<br />
decat Traian a fi, sau precum cé buna socotéla arata, paqile<br />
Dachiii, i alte locuri carile pe de Casta parte de Dunäre avand<br />
neyoe, i inpiedecare a trécere incoace i incolo apa mare si<br />
lata ca aceTa, ca mai pre lesne sa fie obstirea taralor una cu<br />
alta; au zidit pod peste Dunäre; Tara unde, si in ce loc sa fie<br />
fost zidit acel pod, pre cat a noastra nevointa a sa intinde au<br />
putut, la istorici afla, n'arn putut ; fara cat din pomenird Mosilor<br />
stramosilor auzim, precum unde acmu Taste Oblucita (cariia<br />
TurciT II zic Isaccé) sa stt fie chemat vadul Dunäril, care nu ca
CAP. HI. 241<br />
doarA pre acolo Dun Are in vad sä fie avut trecAtoare, ce pentru<br />
caci acolo pod fi ind, sA chema vad : de uncle si acmii la vad<br />
la OblucitA a (lice s'au obiciuit din batrânT ; inch' si in &Antecele<br />
prostesti, pe la clomnila Jul Pètru VodA, vadul Oblucitii sä<br />
pomenéste. Ce DunAré precum alt-félin de vad prin apA trecAtoare,<br />
sA nu fie avand, toed lumé stie; de care lucru oare-care<br />
socotTaI5, nu departe de adevar, sift poate pune, ca,' acel nume,<br />
ce sA zice vadul DunariT, sA fie fost odatA pod stAtAtoriu, Tar/<br />
dupa stricaré podului, sA-T fie Minas numaT numele, VaduluT,<br />
si prina. astAzT ; Insa pentru aéasta noi deplin neadeverind, IAsarn<br />
socotéla la cititorTu. In anul 330, Constantin Marele au EvsoLvelte. i3nni:iata<br />
sAvArsit cetaté Tarigradul, si de pre numele sAu, au numit-o Ciana°71.1,7,.":7,<br />
Costatinopolis, cetaté WI Constantin, si Roma noaâ, si in 10 sau ts;ViTor'Lrrtéte2ti.<br />
faa p nSuumt dea.<br />
precum altii vor in 11 a luT MaT, au sfintit-o; inchinAnd-o precuratel<br />
de DumnAzAu näscAtoareT, si pururea fiCoareT Mariii si in-<br />
7arr isaoaie.ecafti-<br />
podobind-o cu toate pocloabele ; intATu de toate a zidit Besérica,<br />
Carte 1. Cap. 16.<br />
in numele pAciT, adicA a Domnului i pAciT noastre I-Is: Zonoras Zonaras<br />
13. Cap. 3.<br />
insAmnézA anul dela zidiré lumiT 5738 MaT 11: si Valentie Math-maticul<br />
sA fie zis precum va sA sh. ste Tarigradul 696 de anT:<br />
ce au gresit.<br />
CAPUL III.<br />
Aratd-sci precum Dachia set afid in numdrul Crdiilor Iuplfiliill<br />
Romanilor, cand au inptirfit Constantin Marele toatd inpördfita in<br />
patru partI, fi in multe Crdii.<br />
Constantin Marile, dupA ce au isprAvit cetaté, si au mutat<br />
scaunul inpArAtiiT dela Roma in Tarigrad, vrut-au sh oranduTascA<br />
si<br />
Guberniile inpArAtiiT; ca socotind precum aata lAtime si Pargime,<br />
cu un cap, si dintr'un loc a sA ochrmui si a sA chivernisi,<br />
Taste pesté putinta, inpAratiTa in patru stApanirT au inpArtit-o ;<br />
ce cuvintele luT Zosim precum sint sa le aducem: Constantin Zosim Carte 2,<br />
(zice) céle ce bine era tocmite amestecand, (acesta istoric cat learoZhnoilaidaaeuee".<br />
poate, laudele luT Constantin a micsura sa siléste ; pentru . GAO<br />
6
242 CARTA III<br />
el pagan find, lucrurile luT Constantin nu-T place), i tulburand<br />
pre toatA stApanire, care una peste tot era, in patru stApanirT<br />
au despArtit-o. DecT unuT oblAduitorTu au dat tot Eghyptul cu<br />
Livia, Pentapolis, pAnA la Mesopotamia spre rAzsArit. Asijderé<br />
Chilichia, Cappadochia, Armenia, si toate pArtile mAriT négre,<br />
dela Panfilie Ong, la Trapezont, si pAnA la cetAtile ce sint langA<br />
apa Fasis ; (Aéasta apA curA pen tara GiurgTasca, i astAzT sA<br />
chémA Tiflis). Asijde(rd) tot in sama acestuTa au dat, i Trachia,<br />
(aeasta sA incépe de(la) muntiT CenghiT, si merge spre amiazizi,<br />
pAnA unde sA hotAreste cu Machedonia, si dela muntiT RodopiT<br />
(cariT acmu sA chiamA Capuli Derbent) spre rAzsArit, pAnA in<br />
Bogat, unde dA mare négrA in cé Alba, Misiia (aCasta precum<br />
Taste Dobrogé, alure am invAtat), Emil (acéste-s muntii CenghiT)<br />
si<br />
pAnA uncle sA inchee hotarul DoberiT, (de pe acest nume poate<br />
fi bAtraniT nostril', au zis Misiii Dobroge). Asijderé, tot la aéastA<br />
stApanird au lipit ostroavele Chiprul, Chicladele (de osAbT de<br />
Limnos, si Imvros). AltuTa au dat Machedonia, Thessalia, Critul,<br />
cu toate ostroavele ce sint inpregTurul luT, Epirurile amAn-<br />
doaa (unde acmu sint ArbAnasii CotovlahiT) Iliria,<br />
§i<br />
i Dachia,<br />
Trivalia, si Pannonia pAnA la Valeria, *i Misia cé de sus.<br />
CeluT al trifle au dat toatA. Italia, Sichilia, i ostroavele de prin<br />
pregIurul eT, Sardinia Corsica si Africa dela Sirte, pAnA la Chirine;<br />
TarA celuT al patrule, au dat pe ChisteT eel piste munti,<br />
Ispania cu ostroavele VritaniiT, (aCasta acmu sA zice Ingliterra).<br />
Asijderé toatA inpArAtiTa, sA inpArtiTa in doaa pári printipale :<br />
in RAzsArit si in Apus. DecT inparatiTa ApusuluT sA despArtiTa<br />
in doaa stApanirT marl si de frunte: in Gallia si Italiia. DecT<br />
Gallia aye in sine CrAiTa Gallia', a Ispaniii, a Britaniii, si a GhermaniiI,<br />
TarA, Gallia aye provintiT, adecA DomniT, supt ace CrAile<br />
17. Ispania 7. lath Vritanie 5. Ghermania cat sA fie avut insAmnat<br />
nu aflAm. Italia cuprindé CrAiTa Italiii, AfricAT, i o parte<br />
din Illiria. DecT Italia aye ProvintiT 17. Africa 5. Mini% 6 .<br />
StApanire rAzsArituluT asijdére, in doaa pArtT au inpArtit, in<br />
Asia si in Trachia; decT Trachia ave Provintil doaa, Mache-<br />
donia i Duchia, larA Asia cuprindé CrAiTa Asiil, a EgyptuluT,<br />
a PontuluT, decT Asia aye tarT, sau ProvintiT 25. TarA Pontul 5.<br />
Eghyptul cat sA fie avut nu pomenésc.<br />
si
CAP. Iv. 243<br />
CAPUL IV.<br />
Arata-sd patru pricinl, pentru ce s'au numdrat acéste rctrl, si s'au<br />
insdninat despeirfiri<br />
Aceste, carile maT sus am pomenit patru pricini au fost, carile<br />
ni au indemnat sd punem pe CititorTul nostru, cu citéla lor la<br />
ostenéla. Pricina intAT Taste, pentru ca s. sd cunoascd, cdt d. de<br />
lungd, latd, i puternicid era inptträtia Romanilor, pe vrémé Marelui<br />
Constantin; si asé ,de puternic el find, si peste tot stpanitoriu,<br />
nu sd poate socoti pricind, pentru care in Dachia<br />
noastrd, eel de dernult, si de rnosie Romani a läcui, si a trdi<br />
sd nu fie putut. Pricina a doa Taste, pentru ca sä sd cunoascd<br />
Dachia noastrd, precum s'au zis maT sus, cd au fost in nurnärul<br />
Provintiilor inpAratiii Romanilor; Yard, nu lepAdatd, i pärdsitä,<br />
precum s'au pomenit din Vopiscus, i dintr'a1i istorici ; ce de<br />
s'au si mutat atuncé oare.ce, sau catT-va Romani dintrInsa in<br />
Misia, Yards si MIA zähavd la locul lor s'au intors. A triia pricind<br />
Taste, pentru ca sd, stie cititorTul, cd Constantin Marele, nu<br />
numai ostenéscd intelepclune plin, i deplin find, ce 'Inca si<br />
cu ce Dumnazdiasca agiutorit, i lurninat, in luntrurile, ci<br />
denafarale<br />
inpärätiiT cu bund socotéld, i stliphnitoare asezare au<br />
orânduit. Deci Cr.ii1e ce despArtiTa, i supt Hatmani obladuitorT<br />
le despuné, dupa nurnarul slujitorilor, multime läcuitorilor,<br />
puterile armelor in marl §i in midi, le inpartiia; Tara nu dupa<br />
numärul Orator sau läime pamantului. Adeca unde era caste<br />
de mai putinT slujitori, mai neintemeTap läcuitori, §i mai rare<br />
cetati, acolo mai multe provintii au oranduit sa, fie ascultätoare<br />
de un obläduitoriu; lax& unde era oaste §i mai cu putinT<br />
slujitori, insa cu mai intemeTati lacuitorT, §i mai tari cetati: maT<br />
putine ar.f le da, carile macar ca cu cuprindere locurilor maT<br />
mid, §i mai strampte era; insä cu multime lacuitorilor,§i vartuté<br />
o§tailor, §i desime cetaVor, cu céle marl, largi, lungi §i<br />
late cu putére de o potriva viniTa ; caci amintrelé, nici oranduTala<br />
s'ar fl socotit bung, nici toate stapanirile, fiete-caré ie<br />
si<br />
Priciva 1.<br />
Mein& 2.<br />
Prieina I.
244 CARTE HI<br />
s'ar fi fost destulA, i asé inpArAtiTa intr'o parte ar fi fost mai<br />
tare, TarA intr'alta mai slaba; care lucru in minté i intelepciuné<br />
luT Constantin, loc nu aye; de vréme ce socotCla lui era, ca<br />
fiete-care parte de inparatie tocma cu alta sA fie, si acélési puterl<br />
inpotriva nepriTati(ni)lor ce vor naste, sä aiha; iarti de s'ar<br />
fi mAsurat putéré parch Inptraçhii, dupa nurntirul taralor, Thrachia,<br />
in care seaunul pusése, ar fi tost maT slaha, si mai kos in putére<br />
de cat toate; Mei mai mult de doaa Provintii, adecA Machedonie,<br />
i Dachia, nu li-au oranduit, pentru care lucru, ea un inparat<br />
ce stiTa, i ispitite aye toate puterile a tuturor pArtilor inparatilT,<br />
ales-au si socotit-au, precum scaunul inpArAtiii in Tra-<br />
chia find, Machedoniia i Dachiia destule sA, fie, si in puterC<br />
Priehia 4.<br />
ostilor atocma cu alalte sa vie, de unde fiete-care, cat de putintt<br />
saratura avand la crieri, pre lesne poate cunoaste, cat de multi<br />
si de harnici lacuitori, si slujitori, pre acC vréme, precum in<br />
Thrachia Machedonia; as6 in Dachia noastrA sä fie fost, carii nu<br />
numai cu alte OAT de o potriva, si de o putCre; ce inca pentru<br />
einsté i maT tare paza scaunuluY, acmu de curand infipt, si mai<br />
desupra O. fie covarsit. A patra pricinA Taste, pentru ca cititoriul<br />
sa, sA instiint6zA, ca dui:A aCasta a Marelui Constantin oranduialA,<br />
unde de acmu innainte stt va tampla pomeniré ostilor<br />
Thrachiii, sau a MachedonCnilor; intr'acélé sA cuprind si a Dachili,<br />
caci precum am zis, Dachia Taste oranduitti supt Trachia,<br />
inpreunA cu Machedonia (in care O. cuprinde si Misia, macar<br />
cti, nu O. pomenéste intre Provintii, find in mijlocul celor mai<br />
marl), si a tustréle acestora, tot un Hatman, i un purtatoriu<br />
s'au oranduit; adicA precum am zice noi, ostile gosene sau de<br />
Ora de gos, in carile macar cA anume n'am pomeni Codrénii,<br />
FAlciTaniT,<br />
LApusnCniT, Orheianii, iproci ; insit acésté toate supt<br />
un nume, si supt un purtAtoriu sä inteleg, precum mai denainte<br />
au fost supt Vornicul de tara de kos, lard acmu supt SArdarTul,<br />
caréle Taste supt Hatmanul. Acmu destul intr'acCst6 zAbAvindune,<br />
iarAs la cursul Hronicului, sA vinim.
CAP. V. 245<br />
CAPUL V.<br />
Dovedéte-s trazti Romanilor in Dachia, dupci bzpcirtala<br />
peinci la pristeivirea lu Constantin Marc le.<br />
Aceste aseclincl, i tocmind Mare le Constantin, la anul 332: Let. 832.<br />
s<br />
Gott, sculandu-se asupra Sarmatilor, au chzut asupra lor; cc Sar leronim i Idatle<br />
in 'ironic<br />
matii fiind sub protectia inpara'tiii, s'au plans de nevoia, ce le Annnim la Pa-<br />
vinistt asuprä. Inpäratul Constantin indata au oranduit pre fiul tavie I Sigon.<br />
sau Constantin Chesariul, i margand asupra lor, nu numai caci<br />
i-au gonit de pe hotarale Inpärätiii, ce atata 1-au razbit cu bataia,<br />
cat aproape de 100.000 au pierit ; Tara cap' au ramas, li-au<br />
cautat a sa ruga de pace, si sä fie supt ascultaré Inpäriii, ca<br />
si GotthiT; cu acestä tocmalh, ca cand ar trebui inparatului sa<br />
de 40.000 de oaste ; pentru care incredintare au dat i zalog<br />
inpreuna cu altii si pre fidorul domnului lor lul Arcaric. MIA<br />
cel mai de sus- pomenici istorici Zosim carte 2, si Ammian &mini Carte 2.<br />
Cart. 17. Cap. 19. Evsevie in viata luT Constantin. GotthiT la anul Ammian Carte<br />
17. Cap. 19. Eval<br />
(toile, find sa trimata ace oaste, care sa legase, sa, sä de in sevin in Viata<br />
slujha inparatuluI, vrand sa Lea viclesug, pentru ca sa nu marga lul Constantin.<br />
ci &.nguri in oaste, au dat arme robilor lor, invatindu-T cele ce<br />
sint a ostirii. RobiT luând armele, indatä 11-au intors asupra<br />
staph(ni)lor, si din lacasurile lor 1-au gonit. Gotthii ne avand incatro<br />
lua, au caqut la Constantin Marele, sa-T priimasca, i sa<br />
Ie arete, unde va ti placeré inparatului, loc sä s. salasluiasca. Constantin<br />
priimindu-T, I-au inpartit prin provintii, in Scythia, Thrachia,<br />
i pana la Italia. Tara Zosim istoricul, in toate dupa obi- Zosin1 asolos.<br />
ce,Tul Baia, cercand chip de hula asupra lui Constantin, scrie :<br />
precum pre unil puindu-1 supt giuramant, I-au priimit in cétile<br />
slujitorilor, la care alti inparati mai pre urma uitandu-sa, ei<br />
vrand i ei sa faca ase, de niamuri ca acesté in locurile inparatiiT,<br />
multa nevoie, i rautate au gramadit asupra inparatiii.<br />
Socotéste, in cata pazá i feria% au fost supt inparatiia Romanilor<br />
Dachia, cat tot-deuna au ferit-o, alte niamuri Varvare inteansa,<br />
cu Romauil sit ini sa arnéstece, ce pre dansii numaT pre
246 CARTA III<br />
acele locurT läsindu-T, pre VarvarT ca acesté, II departa, i nici<br />
suppusI intrin§iT, sau aproape de &Ansa' IT läsa sa s. aséze ;<br />
c. aéasta socotTala de n'ar fi fost, putut-ar fi Constantin Mare le,<br />
precum 11-au dat loc printr'alte tarT asé sä le dé si in Dachia;<br />
ce aéasta inparatii nu o face ; cacT marginé inpärätiii, i hotarul,<br />
cel mai in frunté a tuturor Tataralor, in mana streina, nu-1<br />
puté créde.<br />
CAPUL VI.<br />
Aratesd Dachia, 'in testamental 114 Constantin Marele.<br />
Constantin Marele, inca in viata sa, cu testament inparatiia<br />
au inpartit-o 1iilor saT, luT Constantin, Constantie, i lul Constans;<br />
catra cariT au adaos al patrule pre nepotul sau Dasmatie, fiCorul<br />
luT Aninvalin, carele era frate luT Constantin MareluT, pre carele<br />
l'au facut Chesar. DecT luT Constantin, s'au vinit apusul cu toate<br />
partite cele despre munti. Lui Constantie s'au v(en)it de la Propontida<br />
(acésta-T mare cé din kosul Tarigradului pana la Bogazul,<br />
ce-T zic acmu TurciT Bogaz Hisar), tot ritzsaritul cu Trachia,<br />
toata Asia. fail luT Constans Illiria, Italia, Africa, Dalmatia, Machedonia,<br />
Dachia si AchaTa. Nepotul Dalmatie cu cinst6 de Chesar<br />
s'au contet'uit (au fost multamit).<br />
1,ét. 337. Acesté asé asezindu-le, la anul 337: Sapor inparatul Persilor<br />
Evsevie IlL aratând cap de neprietenie, au inceput a calca botarâle inpaviata<br />
tut Constantin.<br />
Carté 4. ratiii despre partile razsaritului. Asupra a caruia Constantin<br />
Cap. 55, 66; le- Marele cu ostile, au trecut la Asia ; Ce sosind la Nicomidia<br />
realm la acesta<br />
8U. (Dumnazau as6 lucrurile ouirmuind) cu Tusiuréle friguri s'au<br />
simtit, apoi boala mai ingreuindu-sa, in zua de Pentecoste, care<br />
sa tâmplase Mal' 22: inparatiTa Casta vrCrnennica, cu ce veenica,<br />
s'au mutat, dupa ce au inparatit, ani 30: lunT 9: zile 27. fiind<br />
la vhrslä de 66. de anT ; Tara Sfintele oase, aducându-le in Tarigrad,<br />
le-au astrucat cu mare cinstea, si a toata lumea jale, in<br />
besérica Sfintilor ApostolT, carea au fost uncle acmu Taste GiamiTa<br />
luT Sultan Mehmet, carile au luat Tarigradul. Pentru botezul ma-<br />
§i
CAP. VII. 247<br />
relui Crestin, i inpArat Constantin, nu intr'un chip povestesc<br />
toci istoricii, CA cé de obste stiintA Taste, precum Inca la Roma<br />
find scaunul, sA-I fie botezat Selevestru Papa; ce acésta vre un<br />
martur fArA prepus, ales din Zanoras, ne avAnd, ramtme socotéla,<br />
cé adevarata, precum cu putinele zile mai innainte de<br />
moarte, sä sh fie botezat, de la Evsevie, episcopul Nicomidiii, precum<br />
scrie Evsevie in viala lui Constantin, carte 4. Amvrosie<br />
in oratia la Pogrebanie luT Theodosie, Ieronim in Hronicul sAu<br />
la anul acesta, Socrates in istorie besericesca, cardenalul Petronie,<br />
in Respublic List. 2. 9.<br />
CAPUL VII.<br />
Dovedéste-sei tralul Romanilor in Dachila, de la fig l0 Constantin,<br />
pdnei la hdiian Paravatis.<br />
Constantin, Constantiie, i Constans, macar ca tustrel dintr'un Constantin. Cantata',<br />
i dintr'o maica era nascuti (cAci tustrei din Favsta, fata stautile, Constans.<br />
lui Maximilan Dacul era), dupA moarté lui Constantin Mare le,<br />
nu mult au putut Mine dragosto frAtasca, si a pazi testamentul,<br />
carile pArintele lor aproape de moarte, le Meuse; Ce mare zarvA,<br />
ghleavA, i apoi i moarte intre d'ansii au cAzut, precum vom<br />
aratà. C. Constans, cel mai mic frate, inteacaruia soarte cazusA<br />
Dachila noastrA, nu numal caci cu inpaAala de la pArinte<br />
content, si indestulat au fost, ce Inca sau pentru ca de galcéve<br />
sA fie departat, sau pentru caci locurile Dachiii mai cu<br />
odihnä, si mai cu ticnéla socotind, (precum scriu Istoricit) si<br />
scaunul §i sedéré intrInsa s'au mutat. EvtropiTe Carte 10. ZO- Evtropile Carte<br />
2th.szestm carte<br />
sim Carte 2. Caroralirmaza Idatiie, si Victor. fara Zonora si mai . ocrat Carte<br />
ales Carte 13, Cap. 5, zice: «Constans lAcuind in Dachiia, 1-au 2. Cap. 5. Zonaras,<br />
Carte 13,<br />
«vinit frate-sAu Constantin asuprä, cu rAzsboiu. Tail Constantin Cap. 5.<br />
«cu inpartala de la pArinte neindestulanclu-sa, intr'al patrule an<br />
«dupa moarté lui Constantin, carile Taste anul de la Domnul<br />
((Hs: 340, s'au sculat cu oaste asupra lui çonstans, cérsind sA-T 340,<br />
LK
248 CARTE III<br />
Avreme jictor. «maT de Africa si Italila, i asé intrand cu ostile in Pannonila,<br />
Sozomen Carte<br />
3. Cap. 5. Zosim «Constans, pentru ca al ski sa pazasca, cu drept razsboTu, T-au<br />
Car. 2 «esit innainte, Facutu-s'au intre clansiT cumplit razsboTu in 6. a lul<br />
«April; Ce Constantin nu numal biruit, ce si omorat fu, aproape<br />
«de Acfilila; a cärula trup Constans au poroncit de l'au aruncat<br />
«in apa Alsa. Constantin de abiia au trecut peste tril ani la in-<br />
«paratiTe.» 0 cat Taste de frumoasa i adevárata basna lul Iosip,<br />
care zice: Ca canile cu carne in gura trecand pe punte, s'au<br />
Magnentile. vazut in apa, i procT; precum s'au tAmplat i lui Constantin, cu<br />
frate-sau, ca i viTata s'au pilerdut, i inparatiTa I-au luat, acela,<br />
Let. 350. a caruia el vre sa Ia. Let. 350. Magnentile Comes, cu viclesug<br />
Socrat Car. 2. asupra lui Constans radicandu-sä, i trimitind pe un Gaison la<br />
Cap. 6. Stamen<br />
Carte 4.1Cap. I. muntiT Pirinel, unde Constans färä nici o grijä ca acéla, IY petrecé;<br />
fara veste l'au napadit, si in luna lul GhenariTe 18. l'au<br />
omorat, dupa ce au inparatit ani 16. fiind la \Tanta de 30 ani.<br />
sau precum zice AvreliTe Victor de 27.<br />
CAPUL VIII.<br />
Dovedte-sei rdjré ml Constans inpdrat Ii Dachila 0, de pc<br />
moneta de ddnsul, in Dachtia fdcutd.<br />
Dupa atâté marturii, a gate Istoricl, nicl s'ar cade i nol mult<br />
sa lungim, si cititorIul a sa osteni; ce in gratiTa Curiozilor cu<br />
pomeniré nu vom tréce, pentru o moneta, care in vremile noastre,<br />
in tara Moldovil s'au aflat, Let. 1704. viind nol de la Adrilanopolis,<br />
i trecAnd Dunare la Galati; Acole putin zabavindu-ne, vini<br />
Theodori Parcalabul, carile ni adusa un ban de argint, pre carile<br />
zicé ca l'au gasit un taran in razsipiturile cetatiT Gherghinii,<br />
care Taste putin ma(i) sus de Galati, unde d despartitura Siretiulul<br />
(cariTa *IT zic gura Bärlaclulul) in Dunäre. Banul era de<br />
argint curat, mai mare si maT gros dealt o Costanda; trage<br />
putin. mal mult de doaa dramurT i glumatate; de o parte ave<br />
sapaturä izbucnitä, in chipul acestil cruel prin pregTurul crucil<br />
stove latinesti scrise, carile, macar ca era can stérse, insa sa<br />
puté citi : CONST. VICT. AVG. IMP,, Constans, Victor Avgustus
CAP. 17111. 249<br />
Imperator ; adeca : Constans, Biruitoriti Avgust, inparat; Tara,<br />
de alta parte av6 spat un chip de zimbru, cu coarnele mult<br />
deschisa, ca a cerbului ; numaT far& crangT. Intre coarne tiné<br />
Tara* o cruce in chipul ce-T din Ma, parte ; nurnai maT mica,<br />
cat puté intre coarnele bouluT incapé, de pre care moneta putern<br />
socoti, cà inparatul Constans traind cata-va vréme in Dachia,<br />
adech pana a-i vini frate-sau cu razboTu asupra-i (care an sa fie<br />
fost al patrulé dupa moartea luT Constantin Marele, mai sus am<br />
aratat), sa fie facut aceT bani, si de pe numele lui sit sii, fie<br />
chemat i Constande, de pre carile i astazT, niste banT caril<br />
macar ca intr'alte tarT sa fac, ce acolo uncle sit fac nu sa chérna<br />
Constande; (1) Tart al' nostril' le zic Constande, puindu-le numele,<br />
poate fi, de pre baniT asémené acélora, ce au avut odanaoare in<br />
DachiTa, si au stiut za.tporrapv3ozcog ca de pe numele luT Constans<br />
inparat, lI-au lost zicand Costande, adect banii luT Constans.<br />
Ce pentru adeverinta acestiT socotéle a noastre lasam giudecata<br />
la cititorTu, atata noT nurnai adeverind, ca acésta moneta, din<br />
istorii sa adeveréste, precum daJa Constans in DachiTa noastra<br />
au trait, adevarat i aceT bani in Dachiia sa srt fie fost facut,<br />
precum s'au i aflat acolo. Asijderé chipul bouluT carele Taste<br />
intr'acest ban, nu putina dovada poate sa O. tie, pentru IIerbul<br />
taraT noastre, cardle cap de Bou tine, depre cetaté care a zidit<br />
singur Tralan inparat in Dachiia, si au numit-o Capul boului,<br />
pentru care s'au si mai pomenit, macar ca Uróche Vornicul alta<br />
povóste, pentru acésta aduce, care ma(T) mult basnii sä asamana<br />
cleat Istoriif adeve'rate. Ce pentru acCsta va citi cititorTul nostru,<br />
unde vom zice pentru Herbul Viral in GheografiTa MoldoveT,<br />
Tara acmu la cursul istoriii sa ne intoarcem.<br />
La anul 358, la razsarit inparatind ConstantiTe, carile acmii Let 358.<br />
luase sotie pe Iulian Paravat, si-I facuse chesar, scrie AmmiTan<br />
Martelin, precum Cfadiii, i Sarmatii cap radicand, pentru ca Ammilan<br />
Carte 17.<br />
sh-I potolTasca, singur inparatul trecand Duntré, au mars asupra<br />
lor, i dupa biruinta, tarale lor in lung, si in lat ll-au pradat, si<br />
li-au pustiit ; si tot niamul lor sub giugul Inpitritiii 1T-au pus,<br />
pentru care lucru Senatul 1-au pus nume, Sarmatic, let 361: Con- bet. 331.<br />
(1) Loc alb in manuscript.
250 CARTE III<br />
stantie, auzind precum Sapor inparatul Persilor, 1ar s'au rhdicat;<br />
indatA s'au sculat si au trecut asupra lui la Asiia; ce agiungind<br />
la Tarsos, intai au inceput frigurile a-1 ispiti, el socotind cA cu<br />
osteninta drumului le va puté scutura, n'au bAgat in samA, ce<br />
in cale boala intArindu i-se, supt poala muntelui Tavrul, s'au sävArsit,<br />
Noemvrie 3: inpArAtit-au Constantiie ani 39: luni 6: precum<br />
va Victor ; find de varstA de 44 ani, iarä cu tatA-sAu Constantin,<br />
au fost Avgust 23 : de ani. Evtropie scrie cA au trAit<br />
ani 45: si au inpArAtit peste tot 35: Ammilan si a inpArAtiii si a<br />
vieiT cu putine zile mai mult de 45 de ani insAmniazA. La<br />
moarte scrie Socrat sA sh fie botezat, dela Evzoiic Episcop Arilan,<br />
macar ca-1 indemna Lutifer Calaritiianul sA s boteza sau dela<br />
Athanasife sau dela Episcopiii luT, cariii era orthodocsi.<br />
Dachiia noastrA, pre vremile acésté, nu numai din istoriciil<br />
lumesti, curat sA véde, precum cu Romani sA fie lAcuitA, ce Inca<br />
scriitorii beséricesti o aratA, precum Romanii eT, asés de pre<br />
ei<br />
acésté vrémi, giugul lui Hs. sA fie primit; si doi Arhiepiscopi<br />
a doaa pArti a Dachiii, pAstori sufletelor sa fie avut. AdastA mar-<br />
Theodorie turie ni da. Theodoric istoricul beséricesc Carte 2: Cap. 8: uncle<br />
Carte 2. Cap. 8.<br />
scrie pentru soborul, carile supt Constans la anul 347, s'au %cut<br />
la Sardica (care acmu sä cherna Sofiia), si ales in titulul Cartii<br />
de obste, care scriind Synodul catrA toti, asé pomenéste: ecTix<br />
ativoaoc, 'KAT& en) zOcpcv iv Ecepaosfj auvazOstaa, aurb T-7)g Pomc,<br />
md laical/kg, %xi l'aXXiotç, 'Ivatag, Kaimmviaq, KaXaPpias, 'A?ptx.-4q,<br />
Eapativtac, Ilavvóvtag, MT:stag, ilax(ag, AcyaavEac, 'AXXls Acmiac, MaxeSovEac<br />
i proa Ce va sh zicA: sfantul Sam., carile cu darul lul<br />
Dumnazau, s'au adunat in Sardica, den Roma, Ispania,<br />
Gallia,<br />
Italia, Campania, Calavria, Africa, Sardinia, Pannonia, Misia,.<br />
Dachaa, Dardania, i de la altA Dachila §i Machedonia, i prod.<br />
Acest nume, a doa'a Dachil, sau poate sh sa' IntAliagg, tara de<br />
peste Tisa in sus, pe DunAre, cariia, cesti mai de curând istorici<br />
grecesti, II zic Panodachiia; adecA Dachiia de sus, sau a alta<br />
Dachiia Episcop sa sa fie chemat atuncé, Episcopul Romanilor<br />
de peste DunAre, pre care, zice Bonfin, c. trecand Avrelian pre<br />
Romanii din Dachiia in Misia, sa o fie chernat Dachiia; ce aCasta<br />
ori-cum s'ar intelCge, galcCArt), nu clatim, fiind indestuliti, ca
CAP. DZ. 251<br />
aeasta numaT sä s dovedésca, precum supt Constans, DachiTa<br />
sau una, sau doah au fost, nu numaT intre Provintiile Romhnesti<br />
sa sa fie numarat, ce Inca si Pastor! besericestY O. fie avut,<br />
si de pe acélé vremT, precum supt eel Românesc, aé supt cel<br />
crestinesc stiag, sa sa fie ostit.<br />
CAPUL IX.<br />
Aratei-sa tralul Romanilor in Daeltia, de la Julian Paravat, pdnd la<br />
Valentinian, fi Valens.<br />
Iulian Paravat, nepot de frate luT Constantin Mare le, bine Milan Pararat<br />
nascut, bine crescut, si bine in scoalele AthiniT invätat, rau om,<br />
räu credineos, räu idololatru au esit. Acesta intelegand de moarte<br />
luT Constantie, inteacelas an, in 11. a lui Dechemvrie, la Tanigrad<br />
viind, singur au statut la inparatie. intalas data peste<br />
trupul, si fire lupului, piTale oaeT inbractind, chivernisitorTu inparatiiT<br />
i pazitorTu orthodoxiii au vrut sh sit aréte, pentru care<br />
indata au trimis, i pe totl EpiscopiT ce-T Mouse Constantie surgunT,<br />
precum pre eel PravoslavnicT, asé pre eel Eretici, T-au<br />
chemat la sine, si-i sfatuia sa sa inpace, zicându-le : Ascultatima,<br />
pre carile l'au ascultat AlemaniT i Frang i dupa acéla T-au<br />
slobozit sa marga eines la Eparhia sa; ce dupa cum sa zice<br />
prost cuvântul, lupul putina carte invata, si in locul slovelor,<br />
véde cum intra mieil in padure, aC Iulian, inthi in lege crestinTasca,<br />
invatat, si la scoalele AthiniT inpreuna cu srantul Vasilie<br />
Marele, i cu Grigorie Theologul ucinic find, ca (Anne la boratura<br />
sa s'au intors, si let 360. sau precum Riotiolus in Hro- Ammilan Carte<br />
nicul mare insarrineza 361. usile Capistilor Idolesti au deschis 2l ql 12. Soerat<br />
.<br />
Car. 3. Cap. 4.<br />
singur spurcatelor idolesti slujitorIu, Arhiereu mare s'au fa- Zooim Car. 3.<br />
cut, (sint uniT din scriitori, earl! la acest an zic sa fie murit Idatletlerrim<br />
Constantie, Tara altiT la let 361. pentru care precum de aniT in- la !moll' an.<br />
paraliiI, me de a vietil luT intro sine nu sa, potrivasc). In<br />
vrémile acestul nicis de pornenit de lege calcator, in paqile Da-,<br />
chill ceva sit sa fie lucrat, IstoriciT nu pomenasc ; Tart putine
252 CARTA III<br />
vrednice de stiintä, pentru dânsul, §i pentru lucrurile luT spurcate,<br />
in gratia cititorTulul Roman, a pomeni nu ne vom lenevi.<br />
intaT au oprit sá nu Inv* Cre§tinii nici o stiinta, nici limba,<br />
Ellinesca. 2-1e. CrestiniT II numila GallilienT, si pre Hs: Galli lean.<br />
3 le. Top vrajitoril, si deschntatoriT pre lânga sine stringând,<br />
cinstile céle maT marl le da; 4-1e. Pre crestinT nu vré sa-T mun-<br />
cesca, pentru lege, zicand, ca crestiniT socotind de cinste a le fi<br />
moarté pentru numele lui IIs:, nicT acéla cinste nu trebue sa dobancliasca,<br />
pentru acéla cu alte maguliturT, i amagitLri vre, sa-I<br />
traga la idololatrie. 5 le. Pentru ca rau, §i necinste cre§tinilor<br />
sa fad, au dat voe jidovilor, sa-sl faCa Besérica Ierusalimului,<br />
ce din fundamenturi, esind part, nu numal lucrul ce facusa au<br />
stricat, ce si ciniile mesterilor au topit, si pre jidovi, cariT asupra<br />
lucrului sta, in cenu§t T-au intors. 6-145in ramasita materiiT,<br />
card ramasése nearsa, au poroncit sa fact acolo un Theatru,<br />
adect loc innalt pentru privalljunde s'au giuruit, cit dupt ce va<br />
vini din razbolul Persilor, sa de pre chrestinT jidovilor sa-T sfarame;<br />
si inct mal glurula, singele crestinilor sa-1 verse innainté Bozilor;<br />
Tart in locul Beséricilor, st pue Bozul Afroditil, de s'a intoarce biruitoriu.<br />
7-1e. Scris-au la Arsachis Cralul Armenilor, caréle era<br />
crestin, sh-T fie inteagiutorTu, cu oaste inpotriva Persilor, Tart<br />
amentrele facand, sit tie, ca Dumnaztul caruTa sa inchina, ceva§<br />
nu-1 va puté folosi. 8 le. Vrand pentru numele Domnulul Hs:<br />
sa raza, au scris la Livanie Sofistul si Dascalul Scolelor in Antiohila<br />
zicand Oare ce lucru lucriaza fiCorul teslariului ? Livanie<br />
fiind crestin orthodox, T-aa raspuns: AcestiT lumi, si a toata<br />
sazdanie lucratorTul Dumnazau, pre carile tu batjTocurind, fi-<br />
Corul teslarlulul Ii facT; lucrIaza loc, pentru Iulian, care cuviint<br />
Let. 363. au fost ca o prorocie adevarata, cit lot 363. dupt, co au scris 7.<br />
Aminilan carp marl inpotriva Evangheliii, si a DomnuluT Hs: cu mare<br />
Carte 5. mândrie, si cu multa oaste, au purees asupra Persilor; si dintat<br />
IT merge cu sporlu, si multe cetatT au luat; Tara apol, trecand<br />
apa Tigrulul, intrand intr'o pestera, cu vrajitoril sti, acolo au<br />
spintecat o muel'u§ca batrana, si din manuntaile ci vrajind, T-au<br />
aratat Dascalul sau Cacodemonul, precum va aye biruinta. Ce<br />
fiCorul teslarTulul (precum rade el, pre ziditorTul a toata fapta)
CAP. X. 253<br />
I-au intors vraje inclarapt, i lams acmii in fundul Tartarului iT<br />
gätisa. Deci fulian puindu-sa cu ostile supt cetaté Ctisifont, §i<br />
apucându-sä cu Persil de razboiu ; de mhnii, nevazuta, cu Sulita<br />
patrunzinclu-1, raul rail au perit, Tara ce maT pre urrna Vlasfemie<br />
T-au fost, c. de pe cal cazind, s-au fost strângtind cu<br />
pumnul singelé, ce T-au fost curând din rana, i spre cerTu in<br />
sus aruncand, au fost strigAnd: Biruit-al GallileTanule ; Tarä ce<br />
m'ana sa fie fost acéia, ce l'au patruns cu sulita, in multe chipurl<br />
sä povesteste; cacT Nichifor zice, ca Livanie, sa fie pus<br />
acesta lucru asupra crestinilor. SIAntul Grigorie Theolog zice:<br />
ca ingeriT l'au omorât ; ce au fost ucis prin rugile MareluT<br />
Vasilie, trimitând maica Puterilor pre Sfântul Mercurie, precum<br />
dovedéste Baronie din oratia SfântuluT Damaschin. ramplatus'au<br />
moarte luT Iulian in anul pomenit, Iunie 26. anii inparatiii<br />
luT Iulian, din IstoricT curat, nu putem afia; cacT uniT zic, treT<br />
anT, alp zic sä nu fie plinit nicT &A, Tara din Hronologhie intelégem,<br />
sa fie inparätit un an si lunT 7. si 23. zile.<br />
Dupa Iulian Apostat, oasté au radicat la inpäratie pe Iovian,<br />
om bun si crestin, carele vazindu-sa inteatAta nevoia, in care<br />
IuliTan cu mfindriTa, i cu bueciTa luT adusése oasté, I-au cautat<br />
a face pace cu Persil, dupa a lor placere. DecT intorcandu-se<br />
innapoT spre Tarigrad, i sosind la TArgul Danastana, intre Galatiia<br />
i VithiniTa, acolo de naprasna au murit, precum scrie<br />
Ieronim i altiT in luna luT Fevr: 17: dupa ce au inparatit luni<br />
7: zile 22: Tara moartea zic sa i sa fie tâmplat asé, ca intrând<br />
intr'o cast], de curund albitä cu var, i find vrCrne can réce,<br />
au aprins carbuni, noapté duhul carbunilor, si a varuluT, sa-1 fie<br />
innadusit.<br />
CAPUL X.<br />
Doved4tesig Maul Romanilor In. Daehria, dela Valentiniian peinti la<br />
n lipada Unnilor.<br />
La inceputul anuluT 364. Fevr. 25: au statut inparatul ValentiniTan,<br />
caréle indata au luat pre frate-sau Valens sotie, si in 29:<br />
Theodorit Car.<br />
5. Cap. 20 i25.<br />
Nichitor Cap. 34.<br />
GrIgor Nazienzanul<br />
envint. 2.<br />
In Iultlau.<br />
Damaschin Cuvantul<br />
1. Pentrn<br />
Icoane. Nichifor<br />
Carte 10. Cap. 35.<br />
Ammian Carte<br />
25. Evtrople<br />
carte 10.<br />
Sozomen carte 1<br />
cap. 6.<br />
Let. 304<br />
Valentintan It<br />
Valentie.
254 CARTE III<br />
a luT Mart l'au fäcut Avgust. In vrémile acestuT inpgrat, inphrätila<br />
Romanilor, din toate parple sä clätiTa, si multä turburare,<br />
si amestecare, in hotartile pre denafarä, s'a face. Cadi top VarvariT<br />
intAlegand de nenorocit razsboiul luT IuliTan, asupra Persilor,<br />
vrémé ce piindiTa socotind, cá 1T-au vinit la mân'a, top<br />
odath, si din tote partile, s'au cliltit. Alemanii präda Gallia, SarmatiT,<br />
si Cfax lii Pannoniile, PictiT, Saxonie, si ScotiT, VritaniTa,<br />
Mavrei, cu alte limbl, Africa, Persil, ArmeniTa, si Gotthii, ThrachiTa<br />
(in care sit cuprindé si DachiTa); ce vrednicie inparatilor<br />
Let. 367. aceste toate in curund, 11-au potolit, si inthiu la anul 367: Va-<br />
Zosim car. 4<br />
Aminilan ear. 27 lens Avgustul, esind spre MisiTa, si cercând in toate parcile, si<br />
tt.. 336689.. nic,,ATuri putându-T afla, au trecut Dunare, si intrând in -a,rale lor,<br />
I<br />
s i in lung si in lat mare räzsipg, si pradt fáchnd, s'au intors cu<br />
izbanda la Tarigrad, let 368 : Acelas istoric scrie, precum Valens<br />
margand TaräsT asupra Gotthilor, mult5, vrerne au pierdut, Omit a<br />
tréce Dunäre, caci Gotthii siliTa, 0, nu-I de trecAtoare ; ce pAnä<br />
maT pre urmit, inpingându-T, si Dunäre trecând, mult T-au prädat,<br />
si acmu in Tamil intorcându-sg, si socotind c5, nu va puté agiunge<br />
Let. 369. la Tarigrad, au ernat cu ostile in Misia, la Marchianopolis. let.<br />
Ammilau, carte<br />
27. Idatie in<br />
369. Valens TaräsT au trecut Dunare asupra Gotthilor, ce-I po-<br />
flronle recliTa Grutunghiii; si dup5, cate-va Tusurele harturT, panA mai<br />
pre urmä, au räzbit pe Athanaric Domnul lor, si 1-au intors in<br />
fugä. Ce nici cu atAta läsindu-1, si tot vârtos denapoT intirindu-1,<br />
de nevoe T-au cAutat a trimite la Valens, rughndu-se de pace, si<br />
giuruindu-se, precum de acmu innainte, hotartile inparMiei Romanilor,<br />
nici odânàoar nu va maT calca, cu caril pace flichd,<br />
au poroncit luT Ecfatie si luT Leontie, sh ramaTa pristavi, pentru<br />
faceré a unor cethp pre malul DunäriT; pentru ca si maI cu pazil<br />
Lot. 370 sa fie parple despre ace parte, care cetati la anul 370, (dup5, cum<br />
márturiseste Cuspin), s'au savarsit. Depre acésta nu intunecoase<br />
dovadä Taste, ca piCorul Romanilor din Dachia, neclätitä sa fie<br />
ramas; macar c5, multe; si adese calcAturi dela GotthT vor fi<br />
avut ; ce istoriciT nu pomenesc, &A doara, GotthiT BA fie luat<br />
nescare-va cetAT preste Dunäre; sau sa sa fie asezat unde-va pee<br />
acolo ; ramtme darä socoteala, cA centile, si mai denainte de alp,<br />
inpArap fâcute, si acestea de acrnu, cu Romani pline, si cu slu-
CAP. v. 255<br />
jitori sa. fie tinute, cä cetaté fara, slujitori, §i farA lAcuitori sa fie,<br />
nici cel fall de minte o poate socoti, Inca din Gheorghie Chedrin<br />
intelégem, Ca supt Valens, nu numaT DachiTa, ce §i Schythiia, BA<br />
fie pradat Gotthii ; cad parte SchythieT, care era pre marginile<br />
mariT negre, era tot supt oblastiTa inparatiii Romanilor; intr'acesta<br />
chip precum videm astazi, eh tin TurciT toate cetatile de pre<br />
margini, precum supt inparatiia lui Theodosie Marele, mai pre<br />
larg vom arata. Valentinian, in anul trecut, avand cu SarmatiT<br />
intai raszboiu, cu biruinta; apoi §i pace, pentru a carula legamint<br />
§i inchiraiciune ce facuse, viind soliT Gotthilor in haine<br />
atata de terfelite, §i la stat §i la tot chipul schimositi, §i de ni.<br />
mica; Valentinian vazindu-T a§é de bezcisneci, T-au intrebat: au<br />
toff GotthiT sint ca din§ii ? ET au raspuns, precurn ei dintre toçl<br />
in slujba soliii s'au ales eel mai de fire, §i mai de frunte; care<br />
auzind ValentinTan, atata s'au intrestat, §i s'au mahnit, (pentru<br />
caci adedi i s'au tanplat razboTu, §i biruinta, a avea asupra oameni<br />
atata de nebagati in sama), cat indata, le§inat au cazut ; §i macar<br />
c. doftorul indatä liana i-au dwhis, ce singele inchegandui-se,<br />
nici cum macar n'au picat, §i intr'ace zi au murit, dupA ce inparatise<br />
12: anT farä o suta de zile, in 17: a lui Dechemvrie, traitau<br />
anT 55: Dupa moartea luT Valentinian, acolé nici Valens, nicT<br />
Gratian tanplandu-se, Wenn' indata au radicat in locul ILA inpasat,<br />
pe Valentinian gel tanar, pre carele (macar ca, Inca copil<br />
de vrasta era), §i Valens, §i Gratian la inpärätie l'au primit.<br />
CAPUL XI.<br />
ACastal sti doved4te dela ndpada Ungar,<br />
pand la inpareitlia luI<br />
Valentinian eel táneir.<br />
Grattan<br />
In cursul anilor 374. scrie Ammilan, carte 31. precum inpa_ Valentiniatt eel<br />
ratiT, stand in socotelä, cum vor puté tine supt stapanire, pre<br />
indarapnic, nestatátoriu §i vitiaz neamul Gotthilor; Tata HuniT, sau<br />
UnniT, neam varvar, §i päna atuncé in partile aceste necunoscut,<br />
din cele maT de afund a Sarmatilor hotarä, cu Domnul lor Va-<br />
Uttar. Let. 874.
Let. 876.<br />
Amid lam, carte<br />
22.<br />
Let. 377.<br />
256 CARTA III<br />
lamir, sculandu-sä, §i locurl noaa de laca§uri cercand; cu multime<br />
de noroade, asupra Gotthilor au azut, pre carii pre incet, pre incet:<br />
din locurile lor au inceput a-T muta. Gotthii nici inpotriva lor<br />
a sa. pune, (putand), nici intr'alt mijloc a face putand, let 376: cu<br />
Domnul lor Fritighern, §i Athanaric, toti cu muiari, i cu copii,<br />
pärasinduli locurile, au vinit cu rugaminte la Valens, cer$ind<br />
sa,-T priirnasch supt suppunere, §i protectiie inparAtiii. Valens luerul<br />
ceva s6, fie, nu ,pre bine socotind, pre Gotthi, cu dragoste<br />
i-au priimit, §i in Trachiia trecandu-T, acolo T-au a§ezat. Socote§te,<br />
cum §i Valens, socotéla altora mai denainte de- dansul inpärati<br />
urmand, in Dachiia neam varvar sä pué, nici cum n'au vrut; c.<br />
Gotthilor cu multul mai placut ar fi lost, in Dachiia s. sa fie<br />
a0zat, de cat in Thrachlla ; Dachiia, fiind tail mai de camp, §i inpotrivith<br />
firil, i vietiT TatAr4t1; Tará Thrachiia intre munti inchisä,<br />
qi mai toga muntoasa,, nici poate s. zica, c doara atunce<br />
alte neamuri de Varvari sa fie fost in Dachiia, §i pentru acéia<br />
Gotthii, acolo sa nu fie avut loc; cAcT acésta istoricii nu pomenesc;<br />
precum ace$6§ Gotthi, mai pre urrnA, hainindu-se, au prAdat<br />
§i in Dachiia, precum mai gTos sa va vide. AO Gotthii in<br />
Thrachiia trecand, Hunii au rAmas pre locurile lor, adecä peste<br />
Nistru spre Nipru.<br />
Gotthii dupit ce au intrat cu totul in Thrachiia, §i wzindu-se<br />
pre locurile ce le aratase, s'au poftit sâ I priimasch inparatul<br />
qi in ceta slujitorTascA, §i numai sä nu-i lase sh' moat% de<br />
foame ; Tara el, ori-in ce parte de nepriiatini, s'ar tampla, cu toatä<br />
credinta vor sluji, care lucru pläcand lui Valens, li-au oranduit<br />
si hranä ; Tara la anul 377. Gotthii in Trachila au inceput a<br />
flärnanzi, §i vartos a cére zaharaoa oranduita, ca cum ar fi datorie,<br />
ce §i läcomiia mai mult a lui Lupitin (carele era oranduit<br />
stt-T hr6nesch) Ong, mai pre urm5. I-au facut sa McBee cap, ca<br />
el in foamete, §i amarame flrimangiunei find, el le zicé, sa ma-<br />
Dance canT;<br />
§i §i pentru un cane ceré un rob plata. Valens, socotind<br />
sa nu sa. inmultasca galceva, au trimis sä le poroncesca. sä<br />
Iasä din Thrachila, §i s tréca Elespontul la Asiia. Gothil §i la<br />
acésta priimind bucuro§i, numai sä ii sa de bucate de 2 zile, ce<br />
in loc de bucate, vazind c-au inceput a le inbla bete pe spate ;
cAt. U. 257<br />
intAT au inceput a sä apara, apol i navala a da. In scurt; §i<br />
Udrilul incungiura, ce nici arme avênd de tréba, nici panä atuncé<br />
a bate la cetate find deprinsT, de cetate s'au läsat, i s'au<br />
slobozit a prada Trachia. Valens asupra lor, indata au trimis<br />
Voevozi cu oaste; ce cu mAndrie i tára socotéla margand, fura<br />
biruiti: Tara Gotthii cu armele, ce dezbracasa pre Romani intrarmandu-se,<br />
Inca mai tarT sa facurä. Valens la anul 378: Mai<br />
30: (precum scrie Socrat i MO) viind la Tarigrad, närodul<br />
etetirr.<br />
au inceput a-1 ocark si de tot proaste cuvinte a-i zice: caci fava in Compendium<br />
nicl o socotéla buna, au fost priimit pe oameni varyari, i yr*<br />
masi ca acila in parnAntul romAnesc, de care cuvinte infochndu-se<br />
Valens, indata au esit din Tarigrad, i nicl astepand sa<br />
agiunga, i Gratian, (carele acmu cu ()stile despre apus aproape<br />
era), singur cu cata oaste au avut cu sine, au mars asupra Gotthilor<br />
; Gotthii din locuri suppuse, inthias data calarime Romanilor<br />
au inpins, si au inprastiat, pe pedestrime, asijderé la strAmtori<br />
inchizind-o, au razsipit-o; unde multi omeni de frunte, pe loc<br />
au perit. Valens de totl ai si parasit, si cu sigata ráu ranit find,<br />
cu putinei, au nazuit la o cast,. aproape. Gotthii in goana luându-1,<br />
macar ca nu stiia ca Taste inpäratul intface case, au incungiurat<br />
casa ; eel din lontru tare, preaat pute, aparandu-se, i Gotthil va-<br />
zind, ca amentrele nu-i vor puté dobandi, au dat foc casii, unde<br />
Valens, ars, au perit: dupa ce inparatisa ani;14: luni 4: zile 9 : §i<br />
au trait 50: de ani. Dupa izbAnda, Gotthii, färà nici o frica, intal<br />
au incungiurat Udrilul: ce ne putându-1 razbate, s'au dus supt<br />
Tarigrad, ce de la cetate InpinT find, s'au intors innapoi; si de<br />
acolo in toate partile s'au slobozit in prada, i rau au jecuit Thrachia,<br />
Misia, Dachia, si Pannonia. leronim in Hronic, Ammilian<br />
carte 31 : Zosim carte 4: Socrat carte 4 : cap. 38 : Sozomen carte<br />
7 : cap. 40: Rufin carte 2: cap. 13 : Orosie carte 7 : cap in trii,<br />
Theodoric carte 4 : Cap. 36: Zonara carte 13 : cap. 16 : Tata si<br />
aic6 Dachia intre thrâle de Romani tinuta, si de Gotthi, ca o<br />
arä Româniasca, pradata sa dovedéste. Precum gre furtuna au<br />
cazut atuncé si pre Dachia noastra, si pre alte tari de pren pregiur,<br />
curat arata Anton Bonfin, deca: 1 ;<br />
carte 2 : scriu (zice) unii,<br />
«precum Lupitin sa fie invitat pre Fritighern Domnul Gotthilor<br />
17
258 CARTA III.<br />
«la ospatil, puind in inima, ca §i pe dansul qi pe sotia lui cu<br />
«vicle§ug sa-T omoara; i acmu pre eel ce mai in lontrul casil<br />
«intrasa, incepand a-I ucide, Fritighernus auzind galcéva, indata<br />
«au sarit din pat, in carile idé, i indemnand multimea, au o-<br />
«morat pre Maxim, i pre sotiia lui, (cara era oranduiti sa.-1<br />
«ornoare pe dansul), §i deciia slobozindu-se in prada, Dachia<br />
«maluroase (Tara nu toata), mijderé Misia, §i Thrachia (carile era<br />
«provintil Romane§ti) au adus supt supuniré sa, poroncitu-li-au<br />
«sal' de bir, i pre lacuitorT cu gre stapaniré I-au purtat. Ce nu<br />
mult au fost Dachia maluroasä supt Gotthi, cacT precum innainto<br />
vom arata; stand Theodosie marele la inparatie, toate tärale<br />
carele apucase GotthiT, au rascumparat din maim. lor. Iara<br />
Gratian vazind, ca intr'atata primejdie, ce vinisä inparatiia<br />
cu Gotthii, §i socotind cä singur in toate partile sä agiunga,<br />
ei<br />
sa chivernisasca nu va puté, au trimis la Theodosie (carile<br />
apol s'au numit cel mare), §i de la Ispanie aducandu-I, l'au luat<br />
sotie la inpäratie, let 379; Theodosie acesta era floor altui Theodosie,<br />
pre carile fara nici o vina Valens il ornorase; de la top'<br />
i ceT cre§tini, i eel pagani istorici in toate laudat , atata cat<br />
nici eel mai denainte, niel eel mai de pe urma cu bunatatea, cu<br />
intelepcIune, cu toate vredniciile, §i ce Taste capul a toata lauda,<br />
cu cre§tinataté nu l'au intrecut. El pre multi cu multul covar-<br />
§ind; nici in vitejie au fost mai gos deck intr'alte harnicii, lush'<br />
razboiul fara mare trebuinta, nici au radicat, nici au facut, fara<br />
cat numai putin au fost pre leine a sä manila, §i a§é pre lesne,<br />
§i curund a sa, intoarce. Caute cititoriul la Sfantul Am vrosie in oratia<br />
ce face la pogrebaniia lul, §i acolo va afla cu ce sa indulci.<br />
TAR NOT SFARMUL CART4 ACE§T1TA PUNEM.
CARTE A PATRA<br />
Car6 arati ineepätura némulni Gotthilor, §i de nnde e§ind<br />
el an näpädit in lEvropa. A§ijder6 mate §i marl Cliff din<br />
Varvarl deseillecate. A§ijder6 e§ir6 Attilii en Unnil, §i eite-va nilpizi<br />
a lor spre partite Evropii. A0jderé doved4te trainl Romanilor<br />
in Daehia, de la Theodosie eel bitriln, pfina, la Anastasie<br />
inpärat ; and s'an sehimbat numele Daehiii in Volohia; §i<br />
Romanii dintrInsa s'an limit, Volohi.<br />
CAPUL I.<br />
Aratti-sci incepeitura a tot nimul Gotthilor, de unde au efit ei intai,<br />
fi apoI pre ce locuri cu rdéré s'au afezat.<br />
MultA lesnire spre maT adevAratti cuno§tinta, §i intelégire lu- Theodosie ce<br />
crurilor, carele innainte sint sA pomenim, sA aducA socotim, de bittlu.<br />
vom arAta niamul acesta a Gotthilor, de unde le Taste incepAtura;<br />
pre ce locurT au trait, i pAnA maT pre urmA unde s'au a§ezat.<br />
*i macar cA acésta afarA din calé HroniculuT nostru a II s'ar<br />
vidé, insit pre cat in socotéla noastrA Taste, nici nol in zAdar ne<br />
trudim, nici cititorTuluT, caréle tiintiT adevAruluT slujé§te, fArA<br />
folos va fi, §i maT ales cAcT sint uniT din istoriciT ce§tT maT noT,
260 CART1 117.<br />
cu multul mai indrAsneti decat, cat istoricului ar trebui; si a<br />
lor pArére vrand sä intAréscA, dup5, plAcére, cursul istoriilor, si<br />
lucrurile alavé intr'un chip insAmnate, intr'alt chip le thicuesc,<br />
si le pram ; si pre acesté nu numal puOne desputaiii, si intrebArT<br />
fac, cleat himicii, pentru piatra filosofilor, sau filosofii<br />
cum si din ce sr.( 'lase lucrurile toate, din oaa, au din putréjiuné<br />
altuT lucru ? Asa sint uniT din Istorici, precum am zis, socotéla,<br />
pi<br />
pArére sa urmand, silesc sA aréte, precum Dachia noastrA,<br />
catA-va vréme de anT, sA fie fost supt stApaniré Gotthilor ; apol<br />
a Hunnilor ; i decila nu stiu a cui, si a cui, pre carile toate<br />
aid) a le insira, multe ar fi. Cara parer! lor urmand sA cAznesc<br />
st aTéte precum Romanil nostril, sä nu fie din RomaniT luT<br />
Tralan doaa Argumenturi numal aduc : unul precum Avrelian<br />
sA fie sees din Dachia pe Romani, si sa-i fie mutat in Misia,<br />
ce aeiasta precum sa fie fost slove pe apA scrise, paremi-se cA<br />
s'au dovedit ; arà alt Argument le Taste, cA viind GotthiT sa fie<br />
gonit pe Romani din Dachia, i deciia sa fie cuprins ei acéle<br />
locurT, pentru care noT galcéva acésta intr'alt chip a sA curma<br />
peste putin0 a fi socotirn, Ara numal, din istorici vreanicl de<br />
credint5, si pre ac616 vrémi scriitori, de vom arAta precat mai<br />
pre scurt vom puté, inceputul i coreniia acestui ném ; i apoi<br />
de au putut sau au avut vréme sA-si infigA sederile in Dachia<br />
noastrA. Dec! darA sA stie cititorTul, ea aicé noT nu istorie, ce<br />
Patavie, Partd talmAcire istoriii facem : adecä a fill Patavie, carile din istoricul<br />
1. Cart 6. Cad p.<br />
14; Iornan Iordan, (au cum MO II zic Iornand) si din Pavel Diaconul, pentru<br />
oarté de Ootthl némul acesta asa scrie : «Tot nemul zice a Gotthilor, din Scancap.<br />
8: si 4. Pavel<br />
Diacounl dinavie au esit. Aceste mai intaT, la marginile marl! ce-T zic<br />
carte 12, cap. 21. l3alticA lacuind, apoi s'au mutat in Schythia, i s'au asézat la<br />
lornand de<br />
Clottlil carte 29. marginile marl! nCgre, (Iornand de Gotthi cap. 29), (adecA de la<br />
Socrat carte 14. Don pAna la gura DunArii), din carii unit cariT s'au intins mai<br />
cap. 33. Pavel<br />
Diacou in Mis- mult spre räzsArit, s'au chemat Ostrogotthi ; adeca Gotthi despre<br />
telana carte 12: rAzsArit ; Tath earn' mai spre apus s'au tras, s'au chemat Visegotthii,<br />
cap. 12:<br />
adech Gotthi despre apus. Asijderé DomniT acestora in doah famini<br />
s. despArp, una Amalitilor, (calla stApanila pre Ostrogotthl),<br />
alta a Valthilor, pre Visegotthl. Acestor doaa némurl, locurile,<br />
carile cuprinsése, si hotarAle ce-T despAr0Ta, curat le arata Pro
CAP. 1. 261<br />
copie Chesarénul in carte pentru Gotthi, carte 4: cap. 4: carile Procopie carte<br />
de (lotthl 4.<br />
asa zice: «Ases in malul bAii Meotis Taste cel véchlu lacas a Cap. 4.<br />
Gotthilor, carii sa chéma Terri71, Tara departe mai incolo de<br />
aces* sint GotthiT, caril sA chiamA VisegolthiT, i Vandalii,<br />
alte a lor naroade toate ; carile maT denainte Schithi sA chema.<br />
Dintr'aceste a lui Procopie cuvinte, curat poate cunoaste cine-va,<br />
cA céle vechi a Gotthilor lAcasurT, dupa ce s'au coborat de la<br />
Scandinavia, s lie fost pe langa mare Azaculul ; adica balta<br />
Meotis. Acésta marturiséste si Petavie in sAmMuire vrémilor, Patnle.Parté, Parte 1: Carte 6: Cap. 14. Tara Stravon mai vechiu intre toti .1c4. Stra;on<br />
Oheografii carte 7: unde hotAreste némurile, i locurile Gotthilor, carte 7.<br />
pre unde au fost lacuind din incepatura lor ; si mai curat arata:<br />
«Pamantul zice Gotthilor Taste din potriva codrilor HertiniT, si<br />
de acolo intinzindu-sk au cuprins toci muntii, spre Dachia ; si<br />
pe'ncet si 'Anti la gura DunArii, si pAna la.Nistru au agiuns, si<br />
pre acolo cu SarmatiT amestecati au trait. Stand darA acestora<br />
scriitori socotélA neclAtità, rau cade a lui Sarnitie liahul, carile<br />
carte 4: cap 5: fall nici o marturie zice : precum scaunul Ostrogotthilor,<br />
sa fie fost Zermitusa, si Tomos cetate la Dunare, si<br />
ostrovul Dunarii Pevehi; ce foarte rau greséste, cA co-tate, (Aria<br />
ii zice el Zermitusa, o insamniaza Bonfin Ulpia Traiana. Tomos<br />
eel vechi istorici, i gheografl o pun peste Dunare in Misia la<br />
marginé mariT negro ; macar ea din multe dovéde socotim sa<br />
fie fost, unde Taste actim Cetaté albä, Tara Pevchii ostrovul Taste<br />
intre &We Dunarii; la care locuri nici Gotthii, nici OstrogotthiT<br />
asezAmânt n'au avut; !Ara numai dupa ce I-au gonit Hunnii,<br />
I<br />
au primit inparatii rasaritului, peste Dunare in Misia, precum<br />
innainte pe rand vom arata. Asa dara din lstoriciT i GheografiT<br />
mai .t.us pomenici sä dovedeste; (15 mai denainte, pAna a nu nAbusi<br />
lIunnii peste Gotthi, Ostrogotthii sa fie lacuit, de la Nistru<br />
i de la gura Dunarii, Rana in balta Azacului; Tara Visegotthii<br />
de la acestia mai sus; adeca de la Codrii Hertini pana. in Hotarale<br />
Dachiii. SarniVe uitandu-sT cele din tai cuvinte, Carte 3.<br />
Cap 4, vine si el dupa socotela noastrA; cace acolo aducand<br />
marturie pe Ptolomei vestitul Gheograf, pe Ostrogotthl if pune la<br />
gura Dunaril, Tara pe Visegottla la mare Baltica. Decila am4n
262 CARTE IT.<br />
Iornand. doal aceste niamuri, multA vréme, pre locurile pomenite, in-<br />
Carte de Gotthl<br />
cap. 26: Socrat teo inimA lAcuind, si bine intro sine trAind ; când au fost pre<br />
carte 4. cap. 33: vremile lui Valens inpAratul, s'au scornit intre &Ansa price si<br />
Pavel Diaoon in<br />
Mislelana, carte gAlcevA. Domnul Visegotthilor, era pre atuncé Fritighernis; iarA<br />
12, cap. 12. a Ostrogotthilor, Athanaricus. Fritighernis, find de putére mai<br />
slab, si vAzind, cA nu va puté sta inprotiva lilt' Athanaric, au<br />
cersut aglutoriu inpotriva luT Athanaric de la Valens inpäratul,<br />
si pentru ca mai credinéos sä sä aréte inp Aratului, si lege eretinTascA<br />
(insä supt ierésa lul Arie) au priimit. Ce inpAratul, prin<br />
mijlocul episcopului lor, luT Ufila, si golcevele li-au inpAcat, si<br />
Let. 374. légé mult intre niamurile lor au lAtit. DupA aceste la anul 374.<br />
Procopie de<br />
Gotthl, carte 4,<br />
Hunnii, precum mai sus am pomenit, esind din fundurile Sarma-<br />
list 323, ROZO- Eh', si Bosforul Chimeric trecând, (Bosforul Chimeric sA chema,<br />
men, earte 6,<br />
cap. 37. uncle acmu sint Gherci, si Taman, la Bogazul ma-1'H AzaculuT,<br />
Iornand do ltt- unde sA impreunA cu mare négra) de naprasna asupra Ostro-<br />
erurile (I otthilor<br />
cap. 24. Ca aces-<br />
gotthilor au cAdut, si i-au si supus. De patima Ostrogotthilor<br />
tee oi Aminiiall. inspaimântându-se Gotthii, de spre apus, sau Visegotthii, iaras<br />
au cAzut la inpAratul Valens, cu rugAminte, sal priimasca supt<br />
supuneré inpar4iii, si BA le arete loc unde sit-I mute, cu totului<br />
tot. Valens, precum s'au zis, priimindu-T; i-au trecut DunAre,<br />
si T au asezat in Misia, si in Thrachia. Intr'acesta chip<br />
dart au fost esitul, incepAtura, si calcare Gotthilor de la Huni,<br />
Tart acmu sa cerctm dupe acésta, acestes ce au mai fAcut ? si<br />
ce au mai lucrat? cu care mijloc, bunt nedejde avem, et vom<br />
puté dovédi, cA nu driaptA Taste socotéla acelora, ce vor sa<br />
ziea, cA Gotthii au stAphnit Dachia.<br />
Iornantl carte<br />
CAPUL II<br />
Aratei-sti, precum Gotthi1, numaI cad au trecut prin Dachia,<br />
Yard nu au steipoinit-o.<br />
Cei ce vor A. zict, precum Gotthii au stApilnit Dachia, argude<br />
Arlanl. mentul lor il Tau din Iornandis, carele in carte pentru Gotthi<br />
cap. 41.<br />
Cap. 41 4ice, precum iaras singure cuvintelo lui Patavie vorn
CAP. II. 263<br />
pune: «Deciia Ostrogotthii, (adech dura asézard celoralalti Gotthi<br />
in Thrachia) supt stApanird Unnilon, Taras pre locurile lor céle<br />
maT denainte, cu deosAbiti DomniT lor, au Minas; arä locurile<br />
acesté vor sh zicA ch au fost DachiTa, unde acrna sint Muntail,<br />
Ardélul $i Moldovénil. Talcuiré acésta Taste a lui Maienburg, din<br />
carele, apucA (precum sä zice prostéste ca Cab. matul) Mordri* timorettiii ;Li tarici:<br />
in dictionarul Istoricesc, la numele Gotth. Ce acéstA as6 de ease, tomul 3.<br />
crudA tAlcuire, precum nici un fundament de adevAr sA fie a-<br />
\rand, acmus va cunoaste cetitoriul nostru, de vréme ce stand<br />
poveste istoriii curatA, i aTavé; nicT o nevoia nu Taste, carea tMcuirilor,<br />
i mai adevërat sä zicem, viselor sA ne siliascA a créde,<br />
nici Istoriia poftéste credintA ; ce stiintA, cA credinta trebue sä<br />
o avem la lucrurile, carile nici dovadA au, nici a sA, dovédi sA<br />
pot, care lucru, la Istorie putin, si mai nici un loc nu are. InthT<br />
darli socotéla, acelora precum departe de adevAr sA fie stand, sA<br />
dovedéste; chef Istoricul Iornand aiavé aratA, oà Gotthil, dupa lornand aeolov.<br />
ce au iesit despre pArtile mAril BalticA, au vinit, i s'au asezat<br />
pre locurile, carile stau pre marginile maril Negre, care margini<br />
orb cum in stanga, si in drépta de ar sili s talcuiascA Maien-<br />
burg, si al1 (aril ar urma WY, adeverinta Istoriii intr'alt chip,<br />
si<br />
aiurd nu le poate cunoaste, fruit numai de la gura mAril AzaculuT,<br />
(adecA, de la Bostorul Chimeric) pAnA la gura DunArii, pre<br />
unde Taste acmil Cramul, i pAnA la ChiliTa. farA alalte margini<br />
a mariT, carile sint de la Chimeric, spre rAzsArit, adeca spre parté<br />
incotro sint acrnd Cerchejii, si de la DunAre spre Tarigrad, unde<br />
Taste intai Mysia, i apol Thrachia ; nu sa pot intelege sl fie<br />
fost cuprinse de Gotthi, Cad dinteacelas istoric chiar sa arata,<br />
cA HuniT trecand Bosforul Chimeric, indata, au cAzut asupra Ostrogotthilor,<br />
de unde aTavé Taste, ca OstrogotthiT era in Cram,<br />
(pentru acésta i Mitropolitul Cramului astA-zi sA numéste a<br />
Gotthiii), i pe marginile mariT Azacului; Tara VisegotthiT de la<br />
dansii spre apus ; ce TarhsT pe marginile maril négre pan& la<br />
DunAre; cacT peste Dunare sA fie trecut in Mysiia, sau maT sus<br />
pe malul Dunarii, spre parté Dachiii sA sA fie fost lãçit, Istoricul<br />
nu scrie, nici Petavie acósta intr'alt chip talcuTaste, de unde<br />
ramane curata, adeverinta Istoriii, card nici o talcuire mai multa
264 CARTE IV.<br />
nu priimeste, precum si OstrogotthiT, si Visegotthii, pre campl<br />
din TanaY, adeca, din Don pana in Nistru, cat sä cuprinde locul<br />
acela pro marginile mariT negro, sa le fie fost cuprins amandoaa<br />
famillie acélé a Gotthilor.<br />
Dovedéste-se a cloa: cael gheografil ceT vechi, pre cariT urmaza vestitul<br />
Gheograf Gluverie, hotarale Dachil pre care o stapaniTa Decheval,<br />
de la carele au luat-o TraTan marile, le pun din apa TiseT,<br />
panä in apa PrutuluT, carele, precum nu atinge tärmurile marl<br />
116g-re, cuT Taste nestiut?*i as6 de vréme dara ce dupa adeverinta<br />
istoriculuT Iornand, GotthiT s'au asézat pre marginele marl Negre :<br />
Tata cä nicT pan& la hotarâle Dachil n'au agiuns : ce numaT panä in<br />
dreptul guril DunariT, Liana peste Nistru. Ca TaräsT de s'ar fi mal<br />
tins spre apus, pana in Prut ; sau si pana peste Prut in Dachia,<br />
ar fi trebuit Istoricul pre langa marginele marl Negro, sa, adaoga,<br />
si marginele Dunarii ; ce istoricul acesta nici au zis, nici O. poate<br />
din adeverinta istoril a sa intelége ; Fara, numai din viseroasa<br />
si p4r6roasä talcuir6 WI Maienburg. AO dara dovada neclatita<br />
ramane, ca. OstrogotthiT, earl au Minas subt sal:IL-lire Hunilor,<br />
pre locurile lor c6le dintai, nu poate fi DachiTa; co Crarnul. S:i<br />
locurile pre denafara Cramului, pe Don in sus, si peste campiT,<br />
spre apus; spre Nipru si spre Nistru, pe unde-T acma tara Cazac6sca,<br />
si spre Zaporova, si spre Nistru; unde Taste acmii Podolila<br />
si Ocraina lesasca. Asijder6 ramâne sa cercam, aceT GotthY,<br />
earl supt supuner6 Unilor all fie ramas, si earl au trecut in<br />
Thrachia, dee& cat au trait acolo, si co s'au flout ?<br />
CAPUL III.<br />
Aratd-sei despartird Gotthilor, pre cariI i-au suppus Theodosie cel<br />
beitreln, fi seivárfitul lor.<br />
Precum amandoah familiile Gotthilor, cu DomniT lor Fritigernis,<br />
si Athanaric, in zilele luT Valens, de HunT inpinsT, si gonitT<br />
fiind, de pre locurile lor, sa fie trecut in Thrachia, si apoT cum,<br />
si din ce pricina s'au radicat, asupra inparatiei, si cum au ornorit<br />
maY pre, urma si pre Valens, in vele trecute destul s'au pomenit.
CAP. In, 265<br />
AcmU vine dal% randul sa cercam, acel Gotthi ce s'au Mout ?<br />
Dovedim dara, ca acélé familii a Gotthilor amandoaa, claca au<br />
trecut in Thrachia, sa nu sa fie mai intors inapol, intr'acesta<br />
chip: Grocian inparat, dupä moartea lui Valens, chernand pe<br />
Theodosie, indata oaste gatind, asupra Gotthilor au mars (caril<br />
acrnif in Pannonia, Thrachia, Misia i Dachia, de nime oprici,<br />
precum yob, le Tera prada, i arch; ; de osabi ca Inca cum se<br />
bat cetatile nestiind, pre o cetate O. fie apucat, istoricii nu po-<br />
menese) i Wand pe Gotthi, toate tarâle i provintAile Romanilor,<br />
carile el cu bir, si cu alte nevoi asupriTa, indata li-au<br />
dezbatut, precum si Anton Bonfin, lutInd din pomenicii istorici<br />
la Decada 1. Carte 2. asé marturiséste: «Theodosie, zice, stand<br />
la inparacie indata au strans oasté, i singur cu capul sat], au<br />
mars asupra Varvarilor, carora dânclu-le razboiu, pre lesne i-au<br />
infrant, si T-au gonit, i indatit au scos Misia cé de sus din mama<br />
lor, Tara apoi iarasi mai intorcandu-se neprilatinii, de cate-va<br />
ori mare stricaciune au Mout inteansiT ; i nici un lucru vrédnic<br />
de stapanitoriu, sa nu pliniasca, n'au läsat. Apoi dezhatand si<br />
Misia cé di gos, Thrachia, i Dachia maluroasä, au Mout pace cu<br />
Athanaric Domnul Gotthilor. i asé biruitoriu s'au intors la To<br />
rigrad.» Tata aice s. véde, ce parte de a Dachiii au fost cuprins<br />
GotthiT, i cola, vréme numai au fost supt tiraniia lor ; adeca de<br />
Ia anul 878; pana la anul 379: adeca :numai un an, Tara let 381:<br />
Athanaric domnul Ostrogotthilor, de la al' sai gonit fiind, Theo.<br />
dosie marele, cu cinste l'au priimit : Athanaric dupa ce au venit<br />
la Theodosie inteacelas an, in luna lui Ghenarie: 25: au murit<br />
in Tarigrad, pre carele Theodosie, cu cinste ca pre un Craiu<br />
l'au astrucat. Iara la anui al doil6 let 382: precum aerie Idatie,<br />
si pe ali Gotthi, pre totT, i-au suppus; ieT de buna voe suppuindu-se<br />
inpärMiii din carii Theodosie, pre unii i-au trimis tocma la Eghipt;<br />
pre unii T-au lasat sa trdiascä in Thrachia: i celor de la Eghipt,<br />
T-au pus sa lucrézä pamantul, i cu tarina s. s. hraniasca Idatie<br />
istoricul, a supunerii Gotthilor din Thrachia, i zua in care s'au<br />
tanplat, adeca Octomvrie 3: arata când adeca Gotthii, cu totii;<br />
Romanilor sa dau. Si acest4 de aciTa in credintä tinutT ; dinteacest6<br />
mai pre urma, dupa moart6 lui Theodosie, inparacind Ar-<br />
Zonaras carte<br />
13. cap. 17. Theodorit<br />
carte 5,<br />
cap. 5.<br />
Let. 381.<br />
Zoshn, carte -1.<br />
Idatie st Prosper<br />
in Ilronir.<br />
Sinkie in cu.<br />
véntul pentru<br />
inparAtie.<br />
Lét. 382.<br />
ldalle<br />
aco1oe.
26fi CARTE lv.<br />
cadie, si Honorie, la anul 393: (precum mai pre larg innainte la<br />
locul sAu sA va zice), s'au sculat intal Radagaizus, Domnul Gotthilor<br />
(acesta floor, au alt Mini de rudA Ed fie lost luT F'ritighernis,<br />
din scriitoril, curat a ave, incA n'am putut) cu 400 miT de oaste,<br />
Zosim, carte 5. precum scrie Zosim, sau cu 200 mil de oaste, precum scrie<br />
Prosper pi Martell!'<br />
in Hronie. Orosie, si Martelus, si in toatA Italie au nAbusit, mare inpArA-<br />
Oroele, carte 7: tiilor si crestinilor neprilatin. DupA acesta, Alaric (si acesta a<br />
rap. 37. Avgitstin<br />
de cetate, Gotthilor cralu) din familie BalthicA (zic unil BA fie fost flOor lul<br />
carte 5: cap. 23. Radagait) inch sculandu-se, Antal au prAdat Gretia, si acolo, cat-va<br />
pi Iornand<br />
amp?. ZabANTindu-se, apoT cu porunca WY Stilihon Voevodul lui Honorie<br />
(carile vré sA ia Iliria din stApAniré lul Arcadie, si sh o suppue<br />
supt a luI Honorie) au ,.trecut cu taTfaoa lul dupA cilalalti la<br />
Italia, unde multe prAzi fAcand, pAnA maI pre urmA si Roma au<br />
izbandit, apol acestula urmAtorT, suppuind Gallia, si Ispania, si<br />
Africa, acolo inpArAtiTa Visegotthilor, au intemelat ; si o au Iinut<br />
Ong, la vrémile Jul Iustinian, carele 1-au stArpit de acolo, precum<br />
innainte, la cursul istoril sA va insAmna. AO darA au fost<br />
despartire Gotthilor, si lesiré lor din Thrachia spre partite ItalieT.<br />
Din trOcere Gotthilor spre Italia, si de rAutAtile carele au fAcut<br />
inpArAtiiT Romanilor, de cand I-au priimit Valens in Mysia, pAnA<br />
la Iustinian, (carile apoi cu vrednicia lui Velisari si a hit Narsitis<br />
hatmanilor, din Italia asOs de tot, I-au stArpit), si alt prepus<br />
sA poate scorni, adecA Gotthii, cariT au cuprins Roma, si Italia<br />
sA fie tinut supt stApanirC sa si Dachia, au ba? Cad eel' ce vor<br />
sh fie rAmas Dachia supt stApaniré Gotthilor, si acésta in parté<br />
sa trag: adeca de vrOme ce Gotthii atata au fost slAbit putérile<br />
Romanilor, cat si Roma dobandise, si toatA Italia cuprinsCse, cum<br />
n'ar fi putut stApani si Dachia? Fiind de cat toate .cArale maI<br />
departe de buricul inpArAtiii ? Noi precum Gotthii o parte de a<br />
Dachiil, adecA cé maluroasa, sA fie cuprins; nu thgAduim ; Tara<br />
precum toata Dachia sA fie stApanit, nici noi, nici vré unul din<br />
istorici a vrOmilor acelora priiméste, si inch si stApanirO DachiiI<br />
maluroasa, foarte pre scurt li-au fost, axe supt Valens, (precum<br />
la viiata lui am pomenit) cu alalte vecine tArY au lost cuprins-o;<br />
bra indatA ce au stAtut Theodosie marele la inpArAtie, au si<br />
dezbatut-o, precum innainte, si acésta am arAtat. Ce precum Got-
CAP. IV. 267<br />
thiT sapanitorT DachiiT, nici cum st nu fie rilmas, märturie ne<br />
Taste Procopie Chesarénul, ca carile pentru lucrurile Gotthilor Proco Pie Ke Marlauul<br />
Istor : asmal<br />
curat, i maT adevArat, pare-mi-se altul O. nu fie scris. Acesta emnsit, is.<br />
dart istoric in istoria ascunst, cap: 18 : hotAi-and toata, sttpaniré<br />
Gotthilor, adect cat Ice au fost cuprins eT, din locul inparätiiI<br />
Romanilor, zice asé : «MaT de nainte de rtzboiul ltaliii (adect<br />
carile au fácut HatmaniT luT Iustinian cu GotthiT), toata, stápàniré<br />
Gotthilor de la tam Frantozilor Ora in hotartle DachiiT la<br />
cetate Sirmiurn, sä intindé; fart cetaté Sirmium au fost intre<br />
Sava, si intre Duntre, care loc i asttzT de pe acel vechiu acel<br />
cettti nume, sh chl'amt Serem ; sau cum vor st-T ziet Turcii Seremovasi,<br />
care camp baste, precum zisem, piste Duntre in protiva<br />
Beligradului. Dovedindu se dart ca, Gotthil, cariT au intrat Gottiti enaar .d4e8.<br />
in Italie, sapanire in Dachia n'au avut, acrnu vine randul sh<br />
arAttm, et i rärras4a Gotthilor, cariT de GotthiT, caril au intrat<br />
in Misia despärlindu-sä, s-au rtmas supt gTugul Hunilor, asésT<br />
nicT cum n'au stapanit-o, precum la randul istoriiT vom aráta.<br />
CAPUL Iv<br />
Aratd-sd, precum, nid ramdqiça Gotthilor, caril au rdmas supt stapdnird<br />
Unnilor, Daehia sd fie stdpanit.<br />
Macar c precum am aratat, domniT Gotthilor cu amandoaa<br />
farnifieile, i cu muItx multime de ntrod, au trecut in Thrachia,<br />
si de acolo in Italia, unde pi6orul deciTa s-au infipt ; inst duptt<br />
socotéla a tuturor Istoricilor, o rámtsit5, din familia Ostrogotthilor,<br />
supt suppuneré, i sttpaniré Hunnilor s. maT fie rtmas,<br />
afläm, de vréme ce la acelasi istoric Iornandis cairn. «Intr'aceste<br />
zice : Ostrogotthil, cariT supt stapaniré IIunilor au rämas, cu al<br />
sX deostbitT domni, pe locurile lor, céle din taT, läcuind». De<br />
aicé vor unii sa' apuce cap de fune, si sa aréte, c acestT Ostrogotthi<br />
rärnasI, st fie läcuit pre locurile Dachiii, care Istorie,<br />
cat st fie de schioapt in calé adevtruluT, precum din célé ce<br />
rnlY denainte am zis, asé dintr'acesté, caréle acrnit sintern zict-
268 CARTE IV.<br />
tori, s va arAta. intAT dna eh Hunil indatA, ce au trecut Bosforul<br />
Chimeric (adech Bogazul, carele acmn s chiamA Gherci<br />
§i Taman), inclata au cAzut asupra Ostrogotthilor, (§i allele precum<br />
in capul trecut am aratat) §i T au supus, din care cuvinte<br />
aTavé Taste, cA domnul lor Fritighernis, cu o sana, cu caril au<br />
putut scApa (cariT nu putini sA fie fost din multime ce nurnArA<br />
Istoricil sa, cunoa§te), §i cu toate familiile lor fugind, inpreunA<br />
cu Athanaric, au trecut la Thrachia, precurn am zis ; Tara' earn'<br />
n'au putut a scApa aciia sa fie rAmas, supt stApAniré IIunnilor.<br />
DecT Ostrogotthii, pentru cad apucase locurile pre tArrnurile<br />
marii negro, cole spre rAzsArit, pentru acCia §i Ostrogotthi s'au<br />
numit. AcéstO thrmuri, din cuvintele Istoricului allele a fi nu<br />
sa pot intelege, fArA, uncle acmn Taste CrAmul, §i cAmpii spre<br />
apa Donului in sus; Tarä de la acé§té spre apus, TarA§T pre Ormurile<br />
marii apucase Visegotthii ; ce amAndoaA acésté familii,<br />
precum panA la DachiTa sa nu fie agiuns, in céle trecute atAta am<br />
aratat, cat precum ni se pare, nici un prepus sa nu fie rAmas.<br />
5i<br />
de vréme ce nici Visegotthii, carii locurile maT despre apus<br />
apucase, la Dachia n'au agiuns; cu cat mai vArtos n'au agiuns<br />
Ostrogotthii, cariT iera mai spre razsArit, §i mai spre CrivAti intin§i<br />
? A§ijder6 de vrOme ce Istoricul zice : «Ostrogothi sub Hunnorum<br />
dominatu cum privatis regihus, pristinas sedes obtine-<br />
}mut; «OstrogotthiT, cei supt stapanire Hunilor, cu deosabiti<br />
Domni, aT sAT, scaunele céle vechi I§T tine»; IatA cA fârä alta trebuiatà<br />
de tAlcuire, fiete cuT cunoscut poate fi, cA Ostrogotthii<br />
acei rama§i, *muffle mArii tiné, carile sint, unde acmit Taste<br />
CrAmul, cad §i Hunnii cAnd au vinit asupra lor indata ce Bogazul<br />
Tamanuldi au trecut, indatA pe Ostrogotthi au chzut. Ce singure<br />
cuvintele Istoricului sA aducem: «Hunni, inquit rege Balamire<br />
traiecto Bosphoro Cimmerico, repente, in Ostrogothos impresionem<br />
faciunt, eosque sibi subijciunt.» «IlunniT cu Domnul lor Va<br />
lamir, trecAnd Bosforul Chimeric, de naprasna pre Ostrogotthi<br />
au inpresurat, §i §i-au suppus»; din care cuvinte, ce mai luminat<br />
poate 6, deal ca de naprasna, adecA inclata, T-au inpresurat,<br />
pentru cad a§é§i in termurile mArii de césta parte, adecA unde<br />
Taste CrAmul, au Lost lacuincl. Ace§t6 dub'. (precum mai innainte
CAP. IV. 269<br />
in cursul Hronicului vom arata) Gotthii, supt stapaniró Hunnilor<br />
au rAmas aproape de 50 de ani, panA la moarté AtiliT, Tara<br />
dupa moarté luT, indatA au radicat cap asupra Hunilor, i cu<br />
Domnul lor Verimuclis sculandu se, au fugit in Gallia, unde<br />
acmii stapanie Visegotthii. Mastas cu alalti scriitori rnarturisind<br />
Iornandis, pre acesté apoi Procopie Chesarénul IT numéste<br />
Vandali, i anume le arat i locul, de unde au Tesit, Carte I:<br />
de razboiul Vandalilor, Cap: 3 : «Vandalii zice, cariT lacuia pre<br />
langa balta Meotis, cazind pe dânii foameté, i sculandu-sa s'au<br />
oprit tocma pe apa Renului, la Ghermani, pre cariT astA-zT ii<br />
chemArn Franchi, tragand la sotie cu sine pe Alani». i asC, intr'acesta<br />
chip find i povéste ramasitiT Ostrogotthilor ; de cat<br />
soarele mai curat sit véde, cit nici ca suppusii altora stapanitori<br />
Dachiii au putut f»<br />
nici ca lacuitorii tarmurilor mariT negro céle<br />
mai despre razsarit. Carele nu numai cad ceva amesteca cu Dachia<br />
au: ce inca foarte departate sint, ca cat loc Taste din Prut<br />
(care apa dupa hotarare a tuturor celor mai vechl GheografT,<br />
Taste Hotarul Dachiii, cel despre razsarit) pana in Gherci si Taman,<br />
pot sti totT, cariT spre acesté pArti au inblat. Acmn socotésca<br />
fietecine, ca de vréme ce dupa socotéla Jul Maienburg<br />
Ostrogotthii, au fost tiind Dachia, care incépe din apa Prutului,<br />
si panit in apa Tisei sa intindé, lata c'au trebuit Visegotthii de<br />
la dansii mai spre apus sa sa fie intins, i asé ar fi fost cuprins<br />
sau toga tara Unguriasca, sau o parte dinteansa, care de ar fi<br />
fost ase adevarat, toata Istoria luT Iornand, ar 11 Tesit mincTunoasa,<br />
de vréme ce el scrie precum: c(Gotthii, iesind de la tarmurile<br />
mAriT barna, s'au dus in Schythia, i s'au asézat la thrmurile<br />
mariT négre. DecT de la hotarul Dachiii despre razsarit, adeca<br />
de la apa Prutultli, unde la Galati in Dunare da, pana la mare<br />
négra, precum sint 500 mile Italienesti toti CorabiiariT stiu. Vaza<br />
acmn, de sa poate ascunde sulita in sac, si de sa poate intelége<br />
cumva, precum Ostrogotthii sa fie cuprins, i tinut Dachia. lara<br />
HunniT dupa ce au suppus pe acesté Ostrogotthi, si pre VisegothT,<br />
cu alalti Ostrogotthl scapati, T-au gonit de pre locurile lor:<br />
indata au trecut in Pannonia, pre care au stapanit-o ca la 50 de<br />
anT, pentru care innainte la locul situ sa va zice. DecT i HunniT<br />
Iornand cap 14.<br />
Procopio carle<br />
de rizbolul<br />
Vanda1esc<br />
cap 3.
270 CARTE Itt.<br />
nicY cum prin Dachia noastrA oprindu-sA, (macar nu fail cAlcare,<br />
fid multA strop§iturA sä fie fost scApat, putem inthlege) §i prAzile,<br />
§i rAzsboaele \lor in pArtile apusului slobozind, nu Taste pricinA,<br />
pentru care FA putem cunoa§te, cA doarl inpArAtiia Romanilor<br />
sk§ fie tras mAna, §i lAcuitorii din Dachia pentru care acmif iar4<br />
la cursul Istoriii intorcAndu-ne, fiete care la locul, §i la anul<br />
Esau pomenindu-sà, mai curat sA vor arAta.<br />
CAPUL V<br />
Doredéfte-sd trainl Romanilor in Dachia, de la afezeimantul<br />
Gotthilor in Misia, panel la Arcadie fi Honorie.<br />
Let. 382. Theodosie marele, let: 382 : precum s'au pomenit, a§ézind §i<br />
inpAcAnd lucrurile Gotthilor, i toate tArAle inparatiii, spre odihnA<br />
intorcAndu-le: intr'acela an, Noemvrie 24 : s'au intors, §i au intrat<br />
in Tarigrad, unde luAnd sama desfArnatelelor fapte a inpAratilor,<br />
mail mai denainte de dAnsul deregAtoriTa inpArAtiei tinuse;<br />
§i socotind cA, cu multe, §i fall ispravA desfáthrile lor,<br />
inpArAtiia la atata slAbiciune, §i primejdie adusése; au stAtut,<br />
pravile §i canoane a pune, cu carele inparatiia, F,;i purtAtorii el'<br />
O. sA chivernisTascA; incepAtura fAcAnd, ,i cercare, de la Curté<br />
inpAratéscA. Si din deslätärile, §i cheltuialele cdle fArA ispravA,<br />
foarte contenith, §i cumpatatà au fAcut-o. CA precum scrie Sigon,<br />
inparatii eel' mai denainte, putinA desfAtare sh fie avAnd 'socotiia,<br />
de n'ar fi avut in mijlocul iernii, trandafiri, a cArora flori sA innoate<br />
in paharAle cu:vinul; §i in miezul verii de n'ar fi avut ghiath in<br />
rAcitoare. A§ijderé dulceta bucatelor, nu cu gustul gurii, ce<br />
cu. sama cheltuialii cei mai multe, o alege, adecA, care bucate<br />
Yera mai scumpe, acélé sA, fie §i mai bune, li sA Ord. Si<br />
ori-ce li sA -aducé despre fundurile rAzsAritului, sau de la Colhii,<br />
ce-i peste hotarAle inpArAtiii; acéia iera mai poftitA, §i mai plAcuth.<br />
Acesté darA toate a§ézind, §i tocmind, putCrile inpArAtiii<br />
Let NG.<br />
Tara§ au razsuflat, §i la locul vArtutei lor, au vinit. DupA acésta<br />
Zostm ear. 4.<br />
Ammtlan, Idatle Let: 386 : s'au sculat Grutinghii, n6m TAtArAsc, séu precum alp<br />
ai Marteltn in<br />
'Ironic.
CAP. V. 271<br />
le zic, ném Gotthicesc, (pOte fi rama§ita Gotthilor acesta nume<br />
sA fie luat), fAcând ca la 3000 de vase; au trecut, §'au prAdat la<br />
Thrachia. Inpotriva a carora Theodosie, trimitind cu oaste pre<br />
Voevodul Promotos, atAta i.au batut, §i i-au sfArmat, Cat apa Du-<br />
Tiara s'au inplut de sthrvurile lor, pentru care a lor prapadenie,<br />
scriind Martelus Poeticul inteacesta§ chip: «Fluitantia nunquam,<br />
largius Arctoos pauere cadauera pisces.» «Niel odanaoarA nu s'au<br />
hranit pe§til ca acmii, de trupurile Crivaténilor, céle ce plutiia.<br />
Aicé inca socotiasca Cititoriul, ca de va lua sama bine§or tare<br />
nedejduim, ca toata socotéla noastra, pentru Gotthi o va afla adevarata.<br />
Intal, ca acqti Grutinghi, séu GruthinghT, nu sint alt nérn, lara<br />
numai rama§ita Gotthilor, carii am zis sa fie ramas din Gotthii,<br />
carii au trecut la Thrachia; Cad mArturisó§te Ammian ca ace§té<br />
Gott hi au fost supt Athanaric Domnul Gotthilor, child au avut<br />
rAzsboiu cu Valens, let. 369: pentru care razsboTu am pomenit<br />
la acela§i an, unde zicem dintr'acela Istoric: «Valens Grotungos<br />
Gothos, bellicosam gentem aggreditur, et post leuiora certamina,<br />
Athanaricum eogit in fugam.» (Valens au mars asupra<br />
Gotthilor Grotinghii, carii iera n6m loarte vitiaz, §i dupa ateva<br />
sazsboae mai iu§uréle, au asuprit pe Athanaric BA. (16 fuga)<br />
aé precum sa doved6§te, Grutinghii rama§ita acelor Gotthi, canT<br />
cu Athanaric, §i cu Fritighernis Domnii lor, trecusa in Thrachia,<br />
sä fie, a§é de pe mArsul lor cu corabii in Trachiia sa dove<br />
dé§te, ca acéle corabii, sa le fie facut, sau la Nipru, sau la<br />
Nistru; §i de acolo trecând, sa fie lovit la Thrachia; cä de ar<br />
Li fost ace Gotthi lacuit in Dachia, ar fi trebuit Intâi, sa fie<br />
intrat in Misia, care Taste inpotriva Dachiii pPste Dnnare; §i<br />
apoT sa lovasca in Thrachia. Ce acésta, ce n'au fost Istoricul<br />
ne scriincl; sa cunoa§te, ca nu din Dachia, ce din Schythie,<br />
despre pariIe Niprului s'au coborat acéle corabiT, §i au trecut<br />
peste mare, §i peste Dunare, tocma la Thrachia, Tara de ar socoti<br />
cineva cuvintele Poeticului, pre caréle am pomenit, cum sa<br />
cade, §i mai bine va cunoa§te, cAci pre ace§ti Gotthi ii numé§te<br />
CrivaténY, sau cu alt sens (intelegere), nume§te Pe Oil', carii s'au<br />
liana cu stArvurile Gotthilor Crivaténi. Orb cum s'ar intelege,<br />
oH pe§tii manY, ori Gotthii aceia§1 marl lacuitori, tot spre Cri-<br />
Alumilan, car.<br />
27. Ieronim<br />
Matte, in<br />
'Ironic.
Let. 395.<br />
Soorat, ear. 5,<br />
cap 24. Zosim<br />
car. 4.<br />
272 CAltT<br />
vät sint BA sa intelégä, in care parte cade Schythia, in potriva<br />
Thrachili. Tail de ar fi fost acel Gotthi in Dachia, ar fi trebuit<br />
s. facä vaséle sale, Gil multul maT sus de cat unde I acmu Beligradul,<br />
§i a§é pe acolo cu corabiile Dunäró trecând, neatingandu-s5.<br />
de Misia, s. intre in Thrachia, care de ar fi fost nu despre<br />
CHOI, ce despre apus ar fi trebuit s. se pomenésch, macar<br />
Pe Oil hräniti, macar Gotthii omorati, de unde curat sä cunoa§te,<br />
ca<br />
ace§ti Varvari, macar i mai pe de'n gios de Dachia, de au<br />
trecut; Dunaré, TarA nu mare; tot pricina nu ramane, pentru ce<br />
RomaniT in Dachia, sá nu fie fost, de vréme ce §i ace§te, cu<br />
un razboiu s'au topit, §i atata multime de dân§ii au pierit, c.<br />
precum multi s5. fie fost, numarul vaselor aratk §i trupurile,<br />
carile plutind, au fost acoperit apa. Acest6 clar. a§e, Tara' deciTa<br />
prtn6 la moarté lui Theodosie, alta clhtire, sau lovire spre partile<br />
Dachiii, sau a Thrachiii, s4 mai fie facut VarvariT, istoriciT<br />
nu pomenesc. Deci Theodosie inpilrat au murit la Mediolan, let:<br />
395: ghenar 17: dupa ce au inparAtit ani 16 zile 2, Hind la varsta<br />
de 50 de aril', precum scrie Victor ; Tara' dui:A cum va Isocrat<br />
de 60 ; lar precum scrie hronicul Alexanclrin 65 : intr'acela§ an,<br />
adeca in carele au biruit pe Evghenie Tiranul, §i pAganul, in<br />
care räzboiu pornene§te Socrat, §i Martel, s5, fie avut cu sine<br />
cate-va polcuri de Alani, de Gotthi, §i de Huni, a citrora Voevod<br />
sä fie lost Alaric, Domnul Gotthilor, carele mai pre urm'a trechild<br />
la Italia, au luat §i Roma.<br />
CAPUL VI.<br />
Doved4te-sei tralul 1?omanilor fn Dachia, de la Arcadie, qi Honorie,<br />
kind la Thcodosie cel Main<br />
Canon, cum trebue s mnIäliagt cititoriul unde sä va<br />
tampla innainte a s5, pomeni cuvantul: peste Dunilre.<br />
Aid; trebue cititorTului nostru, s *fa sama, §i sd intelTagA, cä<br />
pre acCsté vremi, (late prAzi, §i nripAdiri sä vor pomeni, ea' au<br />
lost (fiicut) Varvarii peste DunAre, toate acCle pre alte locurT a<br />
IV.
CAP. VII. 27.3<br />
inpärAtiiT Romanilor stt fie lost ; iara nu prin Dachia noastrtt,<br />
nici trecAtorile printr'ânsa sä le fie fost. CItel o samti de Gotthii,<br />
ceT suppu§T de Theodosie, §i in Thrachia trecutl, dup b. moarté<br />
luT stt rocoOsä (precum innainte s. va vide) i acmu toath Oretia<br />
prAdând, in Illirie, §i in Epir pi6oru1 i§ pusese, i tiräne§te<br />
stkAniTa. Hunnil a0jdere apucasä Pannonia, §i o sthpttnTa in putére,<br />
(Tail Pannonia Tera tara peste Dunäre intre Sava, care acmu<br />
sä chTamä Sclavonia, §i capul hotaruluT ii Tera cetate Sirmion<br />
care au lost in potriva BeligraduluT peste Sava, §i acmu de<br />
la Turcl stt chéma Serem). Alaltà TAtttrame, i multe félTurT de<br />
VarvarT, cariT Tera de HunT suppu§Y, (precum innainte vom spune)<br />
spre taro. le§asca, §i spre Litfa sh spuzise ; §i când sà slobozila<br />
spre hotaräle inparatiiI Romanilor, §1Ta1iu1 I indreptase prin lo-<br />
curile, carile acinu s'a chemä Silesia, §i Saxonia. Cad pi maT<br />
aproape pe acéTa parte le We cale, i mai pre lesne: ne fiiindu<br />
le a maT tréce muntiT innapoT sä sä intorca in Dachia, §i<br />
sg, le fie a tréce Dunare, pre unde atAte cetatt Meuse RomaniT,<br />
§i trecatorile paziTa, (pentru care cetätT la locul stim innapoT s'au<br />
arätat). Si a0 verT razboae pre Dunare, verl trecAtorl au avut,<br />
toate mal sus de Dachia au lost, spre partile titrai Ungure§tT;<br />
pi<br />
pe acolo trecé la Italia, la Gallia, la Ispania, §i de acolo §i<br />
la Africa. Thal când s'au t'amplat din Pannonia sä fie agiuns<br />
HuniT cu prtizile §i 'Anti la Dachia, i in Dachia ce au facut,<br />
sau au stricat; atunce istoricil anume pomenesc, pentru carele<br />
noT pre amblruntul la locurile lor vom zice.<br />
CAPUL VII.<br />
Arata-sci polade Yarvarilor d'intan.<br />
Murind Theodosie cel mare, precum am zis la anal 393, mos- Amin Qi no-<br />
tenitorTu inpttraliii au llisat doT fi6orT, pre Arcadie (fiind la viirst5. norie.<br />
de 18 ani) inpärat razsaxituluT ; Tarä pe Honorie de 11 anT, inpttrat<br />
apusuluT. In vrémile acestora inp6ratT, let. 400, scriu isto- Lét 400.<br />
ricil precum Marie Domnul Gotthilor, (carele acmu cincT anl !Antic @I Vallelin<br />
in Hronic.<br />
18
Sigonle.<br />
274 clialk iv.<br />
iera, de child la Epir stand, toath tara grecésch grozav prada,<br />
§i o prApädiia), §1-au pus gandul, sh, nhphdiasch asupra apusului,<br />
§i a§a cu toath oastea lul sc.ulandu-se, au intrat sfärmand, §i prh-<br />
(land in Dalmatia, §i in Pannonia ; Hatmanii lui Honorie putin<br />
de a6asta in sarnh bhgand, de acolo mai in lontru purcegand,<br />
la al doile an trecand apa Padul (pre care acmu stä targul Padova),<br />
in cetaté Asta, Honorie inchizindu-se; o au incungiurat,<br />
unde Stilihon Voevodul lui Honorie, cu agiutoriul sosind, §i pre<br />
inphratul au izbhvit, i pe Gotthi biruind, Alaric cu mare ru§ine<br />
necunoscut s'au intors, de unde ieise, la Illirie. Let 401, Un<br />
Caine, caréle intai credinCos find inphratului lui Arcadie; apoi<br />
viclenindu se, la Asia, de acolo s'au agiuns cu Gotthii din Iliria,<br />
ispitindu-se sh apuce Tarigradul, §i cu tiränie sh l'a §i inparatia.<br />
Ce inpärAtiia mai de cu vréme, de vicle§ugul lui in§tiintindu se<br />
§i tragand in parté sa o samh de Gotthi, cu Voevodul lor Fraitat<br />
pe mare la Elispont l'au lovit, i l'au biruit, de unde Gaina Ihsind<br />
vasele, au ie§it la uscat, §i au nh'zuit spre Dunhre. Ce IIuldis<br />
Domnul Hunilor, socotind s. fach lucrul pre plAcére inparatulul<br />
avand atuncé cu inpärhtiia pace, de cate-va ori cu oaste l'au lovit,<br />
§i pand mai pre urmh de tot rhzbindu-1, §i pre Gaina in<br />
rhzbolu omorandu-I, i-au thiat capul §i in sulith infipt, l'au trimis<br />
inphratului, la Tarigrad.<br />
CAPUL VIII.<br />
Aratti-s4 polacle Vararilor a doua 0 a trila.<br />
Let 404. In anul 404: Eladagazius Domnul Gotthilor, luand cu sine Sar-<br />
Zosim carte 5. matii, i Ghermanii, cu totii 400 mil precum eerie Zosim, sau<br />
Prosper si Mar-<br />
lelin,<br />
in lironie. cum va Orosie §i Martel, cu 200 mii peste toath Italia au nb.-<br />
orosie cants 7, buit, pre carii Stilihon Voevodul, cu mare §i minunath nhrocire,<br />
cap. 37. Avgustin<br />
pentrn rota- intre muntii ce sâ chémh Fezulanti, inchizindu-i, i-au präpádit,<br />
a tut DautnIzan §i<br />
pre Radagaz domnul lor 1-au omorat. Acestä bhtae, Petavie<br />
cap. 23 Inr-<br />
insämniazh, precum sh sh fie tamplat la anul 405, urmand isto-<br />
Ut 405. ricului lui Prosper ; Tarh Martel, la anul 406. Serie Zosirn, eh<br />
Let 41Y6.
tAP. IX.<br />
ataté de multi Varvari, robi cAzusA, pre manule Romanilor cat<br />
un rob s5, vindé, cate un galbk.<br />
A triia poiade s'au fkut let 406 cu multul mal grozava, PlroossipmereamrtélIr5O-<br />
§i 'mai groznich, decat célialalte, care au fkut Vandali'l cu nio.<br />
domnul lor Godighilil, inpreuna cu Alanii, Ghermanii, Cvadii,<br />
MarcomaniT, §i Saxonii, carii pe la sfar§itul lui Dechemvrie,<br />
biruind pe Frantii, au trecut apa Renul, §'au intrat in Gallia, in<br />
cale Mongutia au sfkmat, Vanghlona dandu-se, au isbanclit-o ;<br />
Remil, Albianii, Atrebatii, Morénii, Tornavénii, NemutiT, §i Arghentorata<br />
au jecuit. Acésté, a Varvarilor näpAdiri spre pktile<br />
Apusultif, (macar c5, nu caut5. la tréba Hronicului nostru), aicó<br />
11 am pomenit, pentru ca s6. cunoascA cetitoriul, cb, pktile DachiiI<br />
noastre, au lost neclAtite, §i de calcAturile Varvarilor, departate<br />
pentru care nu Taste pricinä, care s5, zicá, ca doarà rkuitorii<br />
DachiiI, pre acésta vréme intrInsa a lkui, sh nu fie fost putut<br />
macar c5, istoricil, despre acésta§ parte, ceva nu pomenesc. Intr'acesté<br />
la anul 408, Arcadie inparatul rks'arituluT, in luna lul<br />
Ma.., au murit, dupa ce au inpartitit aril' 13, luni 3, zile 15, là-<br />
Let 408<br />
sind in locul lui inpkat, pe filul s'au Theodosie, carele s'au Zoe* carte 6.<br />
Socrat, carte 6,<br />
numit cel tank, cu testament l'au dat supt paza, §i socotéla ILA cap. 23. Proco-<br />
Iezdegherd, inpAratului Persilor, caréle cu credintà, grij6 cuconului<br />
luand, l'au dat supt invatAtura ha Antioh, carile Tera om<br />
pré invAtat, zicand : ca când cine-va s'ar ispiti inpotriva WY,<br />
1.. Agntlins<br />
sà-I faca §tire, iara el inpotriva aceluia, ca asupra nepriTatinuluT<br />
sk, va vini.<br />
CAPUL IX.<br />
Doved4te-sd traiul Romanilor 'in Dachia, de la Theodosie cel MIA.<br />
*Ind la ncipada Atia<br />
rpie,odlerrazbot101<br />
carte 4, List-I32.<br />
Theodosie cel<br />
Arcadia murind, au sttttut la inpArAtiia rAzsaritului fil'ul luI taw,<br />
Theodosie, fi ind cucon numal de opt anY ; intr'ackuia anul din- Socrat, carte 6,<br />
VAT Alaric domnul Gotthilor (dupa cum insämnézA Calvizie, scu- euapr.mcielzdocsimpre<br />
landu-se cu multime de Gotthi, AlanY, §i SvevT, §i làsind acmu carte 10, Oiosie,<br />
carte 7, cap 40.
276 CARTE 1V.<br />
Gallia desarta, §i pustie, au intrat in Ispanie, Oct. 15, purcegand.<br />
Rictionul in Hronicul mare, zice, Acésta sa sa fie tarnplat, la<br />
anul acestas, in care socotéla sa véde a fi si Petavie, de vréme<br />
1 et. 405. ce zice : ca Marie domnul Gotthilor: let 405 : dupa ce au pra-<br />
Orosie, carte 7,<br />
rap. 29. Zoslm, dat Gretia i cata va vreme in Epir s zabttivisä; apoT invoind<br />
carte 5 lor- Stilihon hatmanul lul Honorie inparatuluT apusulul, sa fie patruns<br />
nand pentrn<br />
inparatl.<br />
in Italie, pentru care lucru it-4e1egand Honorie let 408 : sa fie<br />
Cap 96 oi de omorat pe Stilihon. Alaric pentru acésta infocandu-se, let 409:<br />
Incrurile Ootthtlor,<br />
cap. 30. intal au intrat in Italie, (precum am zis), cu carile Honorie<br />
Martel, carte 13 vrând sä faca pace, el intr'adins srt fie pus conditil, carile Hof<br />
et 40R, 409.<br />
norie, sa nu le poata priimi; cersind de la Honorie, ie, i oamenilor<br />
lul locuri in Italia pentru lacasT, care Honorie ne priimind,<br />
el au intins spre Roma, s'au incungiurat-o si in anul 410:<br />
Avgust 23 au dobândit-o, si trel zile in prada Varvarilor sal au<br />
dat-o ; poroncinclu-le ca chIT vor fi scapat la beserica Sfintilor<br />
Apostoll Petr, i Pavel, pe acila sit nu-T atinga. Acolo au robit<br />
pe Plachidia sora inparatulul Honorie, pre care au dat-o fe-<br />
mela, cumnatu-sau frateluT mueril lui Athaulth. Dupti, 3 zile, pe<br />
nime de al sal in Roma lasind, arsh, i pustie au lasat- o, i s'au<br />
dus la Reghion, de unde era sa tréca la Sichilia, si la Africa ;<br />
Zosim, carte 6, ce acolo i s'au tamplat mOrte. Alcil zic, cit dupa moartea lui<br />
Martelin. CassiodorotProsper<br />
Alaric, cumnatu seu stand Dornn, in locul luT, Tara's.'" cu prada<br />
in Ilronit. sit fie vinit la Roma, si atunce sa fie apucat pe Plachidia sora<br />
lul Arcadie, si a lul IIonorie ; i ducand-o in forul mI Cornilie,<br />
Aceiaot, acoloo. sa fie Mout cu dânsa nunta. Iara Idatie i Isidor istoricil zic,<br />
sa sa fie luat Roma in anul trecut; in carile adeca au incun-<br />
Let 411.<br />
si<br />
giurat-o, let. 411. Vandalil, i Svevii au cuprins Gallia; AlaniT,<br />
let 412.<br />
Luzitania ; Silingbil, Betica; Tara let 412 Gotthii cu Athaulth<br />
Domnul lor, Tarasl sa fie intrat in Gallia, scrie Prosper. Aceste<br />
intr'acéle part( nabusirT, Petavie le socoteste sit sa fie thmplat<br />
la anul 409. Urmand istoriculul lui Idatie ; ce pentru aceste<br />
aomu destul fiind, la randul hroniculuFinnainte sit ne----intoar-<br />
Socrat, carte 7' cern. Dupa aceste si Honorie, let, 423, au murit in Roma, dupa<br />
cap.23 Prosper,<br />
Martel oi Olim- ce au inparatit aril' 28 lunT 7. de varsta Bind de 39. ramaind la<br />
pi°4". L4 423 inparatie filul seu, Valentinian, i miltuse lul, Plachidia.
CAP. X. 277<br />
CAPUL X.<br />
Aratetsd, multe descellecetturl, a multe Creiii din neinul Varvarilor<br />
acestora.<br />
DupA atAtea de multe dése, §i in toate pArtile ralite prAzile §i<br />
cAlcAturile Varvarilor, carele pre la acéstea vrémi s'au tAmplat,<br />
§i cu altele, carile mai pre urmA au cAzut, slutA, §i grozavA s'au<br />
facut faca inpArAtiii Romani lor, §i ruptA, §i destrAmatà haina<br />
cinstei §i mArimei el au rAmas, de vréme ce Varvarii, §i toate<br />
strAnsurile limbilor despre Crivat, late i largi porti, prin partile<br />
Sileziii, i Saxoniii, i a Thrachiii, de§dhizind (precum ma<br />
denainte am arAtat), nu precum au fAcut, cAnd au le§it, spre<br />
rAzsArit, ce intr'alt chip; caci atuncé de sA §i a§éza pre unde-va;<br />
Tarä curund locurile muta, precum au acut ace§tó Gotthii, §i<br />
dupa dAn§ii Hunnii, despre rAzsarit, de la Schiithhia spre apus<br />
nAbu§ind, (precum Istoria .innapoi au arAtat), sau de loviia, §i<br />
prAda vre Intel:). parte, iarh§i innapoi la sAlarle lor sA intorcé.<br />
Ce acmu spre pArWe apusului, pAnA unde ajungé, pre acolo §i<br />
rAmAné, §i véstite locuri, inflorite crAil, ca bruma réce, pre o<br />
floare derhisA sA lAsa, §i le ve0eziia; de pre carile decila nu<br />
sa mai rAdica Si a§é deciia dinteacel Varvari sirépi, i ne domoliti,<br />
a marl Craii, carile acmu infloresc, funtamenturile s'au<br />
aruncat, pre unde acmu Taste Vestfalia, Frizie, Saxonie, Turingia,<br />
Hesia, Mesnia, §i tot tractul, carele cu numele Franconiii,<br />
sA cunoa§te. Dinteacesté intAi, cu nurne de Craiu numindu-se<br />
Formund fiCorul lul Marcomir, pe la anul lui Honorie 26 a<br />
crAiii Frarqii, au pus incepatura, care an de la Hs: Taste 420.<br />
Dupe Farmund, tidiorul sAu Clothe, la anul 428 sau 429 adecA<br />
cinci ani mai pre urmA de moarté lui Honorie, trecând apa Renul<br />
el inthi au intrat in Gal lie, i panA la anul 445 au tot lAtit decila<br />
CrAiia, cAriiia acmu IT zic a Frantozilor ; a§é pe acesta vréme,<br />
Visegotthii, temeliile erhiii Ispaniii au pus, precum i Vandaiii,<br />
Sfevii, Ostrogotthii, fiete carii, Oral alegAndu-§I, in multe<br />
COAT, §i Domnii, s'au fAcut. Pre acésta§ turburAri, let 429 vestit<br />
1/a1entinian, si<br />
Plachidia.<br />
Lemon, carte 1,<br />
cap. 4. hon iu<br />
Hronical Prizilor.<br />
Epitomi,<br />
cap. 4.<br />
Sidouie, carte 5.<br />
Stih 212. Prosper<br />
in lironie, sl<br />
Let 420.<br />
Let 429.
Let. 425.<br />
278 CARTE IV.<br />
.<br />
Socrat, car. 7, §I in toath lumea cunoscut orasul Veneie, temeliile pre nasip,<br />
cap. 42. Theo- si pre apa s'au pus, precum si asta-zi sa véde, eh traiaste: Una<br />
dorit, carte 5,<br />
cap. 36, din toate a lumil eke sint publice, fiCoara si de mana nepril-<br />
atenilor, ne atinsa, si pentru aceste in scurt atata.<br />
Let. 427.<br />
Prosper si Martelin<br />
in IIronie.<br />
Idatie in Won.<br />
lsidor in Hronie,<br />
Mistelana 24,<br />
Socrat, carte 7,<br />
cap. 23, 24, 25.<br />
CAPUL XI.<br />
Acé1a sci doved4te peind la neipada Attilil<br />
In cursul anilor de la Domnul Hs: 425, carile Taste al 18 ani,<br />
a inparatiii lui Theodosie cel tartar, scrie Socrat si Theodorit;<br />
precum Roilas Domnul Schithilor, de hotarale inparaciii Romanilor,<br />
apropiindu-se, si acrnu si pana la Trachia cu jacurile agungand,<br />
cu Dumnazaiasca putéré, fura prapad41; caci Domnul lor<br />
de fulger lovit, iara alalci Schithi, cu de naprasna Oumä potopindu--se,<br />
asé s'au inprastiiat; cat ce s'au facut nu s'au mai stint.<br />
Asijderé Let. 427, scrie Martelin in Hronic, precum Romanii au<br />
räscumparat Panonie de la HunT, cariI acmu 50 de ani iera de<br />
child o cuprinsese, si 1 au inpins peste Dunäre innapoi. Acésta<br />
marturiséste si Callimah in Attila. Acésta a Hunnilor peste Duaxe<br />
trécere: nu sa poate intälege, ca doará sa fie trecut spre<br />
partile DachiT, (ca ce Panonia sa fie, undo acmu Taste Sclavonie<br />
intre Dunare si intre Sava, mai innainte am aratatl, ce mai pe<br />
sus, spre partile Austriii, de vréme ce dintr'acolo, nu dupa multa<br />
vréme, sau precum al-cif vor, inca pana a nu-I scoate Theodosie<br />
din Panonie, Let 425 : Aetie Hatmanul apusului. 1-au fost indemnand<br />
saci vie intr'agiutoriu, asupra tiranului, lui Joan, carele duprt<br />
moarté lui Honorie sa apucase de inparacie tiranéste, la carele<br />
s'au si dus, precum si mai pre urma la let. 434: Honoria, sora<br />
lul Valentinian inparatului Apusului, pentru curviia, ce facuse<br />
cu pristavul cash', din Palat gonita, si la Theodosie trimise find,<br />
pe Attila Domnul Ilunilor, asupra inparatiii apusului, au invitat,<br />
pracum innainte la acelas an mai curat, sa va zice, de undo<br />
chiar sä cunoaste, ca cu pricinile zarvelor, carele spre apus ca<br />
un pojar nestans, si nepotolit sä Ai-ca, si sa latiTa, si spre par-
CAP. XII. 279<br />
tile apasuluT céle maT din lontru in toate zilele sa intindé, par-<br />
tile razsarituluT, in carele Tera §i Dachia, in pace §i in odihna.<br />
ramané. Ce aicé noT a§é in scull_ aratand, cursul HroniculuT innainte<br />
pre larg va dovédi.<br />
CAPUL XII.<br />
Doved4te-sei traful Romani lor in Dachia, de la iefitul Atti1i4<br />
panel la intoarcerd lul ktrt f Sehythia.<br />
Matthel Pretor, proaspat a lumil Gotthilor scriitoriu foarte ne<br />
asupré§te, ca cat-va din cursul Hronicului abatandu-ne, nu putinéle<br />
de tréba, pentru lucrurile Hunilor sà insämnam: §i mat<br />
vartos, cad pomenitul Pretor, de tot a§é de la sine a ataté, §i<br />
a atâté scriitorT credinVa lepadand, a sa socotéla, (pre care nicT<br />
cu o märturie de credinta vrednica intärind-o) maT pe sus, §i<br />
maT de crezut de cat a tuturor sa opue, sa cazné§te ; §i sa aréte<br />
va, precum CraiTa Dachilor (pre emit el GotthT hi numé§te),<br />
TraTan Marele, s'a nu o fie supus, ce aceia§, pana la viniré Hunnilor<br />
neclatita, sa fie statut, §i apoi HuniT stapanind Dachia, s.<br />
fie gonit pe Gottla, adeca precum va el, pe Dacia' de pre acésté<br />
locuri; Hire§a darn cuvintele lul, Carte 1, a lumii Gotthilor,<br />
Cap. 8 sint acésté: «Ave zice GotthiT in Dachia au tot stapanit, nu Mattliel Protor,<br />
numai pang la vrémile luT Traian, carile cate-va razboae cu<br />
dintd1,<br />
nit- in lume Gotthl-<br />
W, carte 1,<br />
roc au avut cu dan§iT, insä de tot sa I calce n'au putut; §i pen- cap. 8.<br />
tru ca sit' nu poata GotthiT intra in hotarale inparatiii Romanilor<br />
au facut peste Dunare pod, §i multa oaste pentru paza puind,<br />
n .valirile Gotthilor au oprit Statut-au (Tara§ zice) stapanire Gotthilor<br />
in Dachia, pang, la vremile AttiliT, §i a lui Balameber<br />
CraTul Hunnilor; carile cu narocite razboae biruind pe GotthT,<br />
I-au scos din Dachia». Pretorie dara unile ca acésté, din singura<br />
parér6 sa scornind, §i pre nime pre altul in socotéla sa<br />
sa. fie fost, a arata neputând, a§é§ nicT raspuns sä I maT dam,<br />
s'ar fi cazut, cad neclatita sta socotéla, §i marturiTa a ataté Is-<br />
toricT,<br />
precum TraTan toate puterile Dachilor, sau a Gotthilor
280 CARTE Iv<br />
luT Pretorie sMrämind; tot némul lor din Dachia au scos, si pre<br />
Romanii sai, in locul lor au asézat, carii macar cà cu multe<br />
furhini insa, precum pana la nabusiré Attilii tot in Dachia sä<br />
fie ramas, fara prepus, precum nedejduim, am dove0it. Insä pentru<br />
vola Cititoriului nostru, i acesta a lui Pretorie piatra, de<br />
scandal, din drumul adeverintil Istoriii, neradicata, nu O vom<br />
läsa. Intel dara au trebuit lui Pretorie s cunoasca, cä toti Istorici<br />
intr'un glas marturisesc, precum Hunnii pre Gotthi, nu<br />
din Dachia, ce de la balta Azacului, si de pe marginele marif<br />
negre, i-au gonit, Tara margihele marii la scriitorii eel adevarati<br />
sa inteleg, de la balta Azacului pana la gurile. Dunarii; Tara de<br />
ar fi fost tinut pe acéia vréme Gotthii, i Dachia, precum va<br />
Pretorie, ar fi trebuit sa adaoga Istoricii, pre Fang& marginele<br />
marii, i tärmuril Dunarii; Mei mai multa parte a Dachiii pe<br />
tärmuriT Dunäril stä, precum din Gheografii eel vechi i cei noT,<br />
chiar s'au aratat. A doa I-au trebuit, sa nu asupriasca pre eel<br />
adevarati Istoricl, nici sä le mute cuvintele dupä voe ti<br />
pofta<br />
lui; Cad el zic, precum Trojan inparatul, vrand ca mai pe lesna<br />
sä-i fie a intra in Dachia asupra Dachilor, au fácut pod peste<br />
Dunare; Tara Preto'rie zice, eh' au tacut acel pod, pentru ca sa<br />
opriasca pe Dachi, O. nu poata tréce in hotarale inparatiii; ea<br />
mai pre lesne ar fi fost Romani lor a pazi trecatoare a atata latime<br />
de apa ca a Dunaril, fail pod find, de cat cu pod. Ca<br />
doara numal Pretorie die nu poate cunoaste, ea fiete ce apa,<br />
macar cat de ingustä, mai cu anevoe Taste cui-va, a o tréce fara<br />
pod, de cat cu pod! ,Pentru care, socotind Adrian, urmatoriul<br />
lui Traian, scrie Dion si Evtropie, precum acel pod al luT<br />
Traian sa,-1 fie stricat: and cätrà Senat pricina, precum de vor<br />
cum va apuda: vre o data SarmateT podul, poate mai pre lesne<br />
sà triaca, mai spre inlontrul in$ràiii, ce pentru acésta noi giudecata<br />
la Cititoriu lasind, la Pretoria BA ne intoarcem, caruia<br />
pentru un lucru foarte hi multamim, &AA supt Attila pune afar.<br />
situl stapaniii Gotthilor din Dachia: in locul a carora ad.uce de<br />
ciia stApaniré Hunnilor. Deci, precum Gotthii in Dachia, pànà<br />
la aoesta vréme sa, nu fie avut stlipanire stkratoare, din céle mai<br />
denainte, s'au dovedit; Tara dupà ce au vinit Hunnii, de au st5.
CAP. XII. 281<br />
Omit Dachia, pe cuvintele lui Pretorie, pre lesne nu ne vom<br />
incredinta; ce vom cerca, la altii, cu multul mai vechi, si de toatä<br />
credinta Istoricéscrt vrednici scriitori, la emit vorn vide, pentru<br />
staphniré Hunnilor, pe unde au fost, ce hotart i ce cetali au st5,-<br />
Omit ? i panA mai pre urrnä, lucrurile in ce Ii s'au sävfirsit?<br />
Nu pentru lauda, ce pentru aclevärul, cu inclräznélä putem zice,<br />
cd ca.ti Istorici EllinetT, Latinesti, si ales Unguresti, carii uniT<br />
mai pre urrnA, pre scurt, altii mai pre larg, de lucrurile Hunnilor<br />
au scris, mai pre top', poate fi, cu arnànuntul T-am cercat:<br />
si cum s'a zice cuviktul, nici o piatrá neclatitA, i nici un unghiu<br />
nescoéorât n'am läsat, pentru ca stt ne instientem de incepatura,<br />
pi<br />
purcederé, si asézArnintul, cel mai de pre urrnA, a acestui<br />
ném, din carii neinstiintam cu adevärat, o parte de Huni, o parte<br />
de Dachia noastrA, prin cAta-va vréme O. fie cuprins; insä mai<br />
pre urmä, laràs supt strApAnire, Romanilor, (deosAbi de Dachia<br />
cé de sus, carie Istoricii grecesti Ai zic Havoadczca.) s5, fie ramas,<br />
de care lucru, 'Ana a incépe Istoria, pentru nàbusiré Attila Domnul<br />
Unnilor, intai vom aduce pre scurt marturiile scriitorilor,<br />
carii pomenesc cate oarece, pentru Dachia, supt vrémé nnusirii<br />
Unnilor. Din tta dara Anton Bonfin, Istoric Ungur, si de lucrurile<br />
Unguresti foarte ispitit, i nevoitoriu scriitoriu, Decada (1)<br />
«Ungaria zice; care, din Unii Taste nascuta, a citrora limb& schythicesca<br />
Taste, si deosabita de a tuturor vecinilor, Panonia i peste<br />
Dunare Iazigul, si mai toath, tara Dachilor au cuprins». Inteacésta<br />
hotärhre, a tririT Unguresti intelege Bonfin Panodachia, i Dachia<br />
Mediterranie, care Taste Ardélul, stiind cä Dachia maluroas5,<br />
muntoasâ iera supt inparatiTa Romanilor, precum i acmu Taste<br />
supt stAphnirC Turcului. Mihail Ritie Neapolitanul cartó 1 zice:<br />
«Unnii trecâncl Meotida, intai hotarale Gotthilor au cuprins, de-<br />
ciia pe VesiT, SidaliT, i amandoaa Cumaniile; ce alba: i có né-<br />
gra, au supus pe carile socotéste sä fie acmu Moldova; ce greséste;<br />
cáT CumaniTa négrA, i albk Taste; care acmu AT zicem<br />
Rusiia albä i negra; deciTa trecand, zice, Tanais, adecä Donul,<br />
s'au pus taberile In Panonia, la apa Tisei», Iar4 Bonfin Decada<br />
(1) Loc alb in Manuscript.<br />
pi<br />
Autou Bonito,<br />
Decade carte.<br />
Mihail Ditto<br />
Neapolitannl,<br />
Istoria<br />
Unguriased<br />
c ar t é 1.
282 CARTE IV.<br />
1 carte 7 zice: «multi Siculi (acestora le zicem noi Semi), viind<br />
cu Attila, cé mai din dos a Dachiii parte, cuprinsése, pre care<br />
acmu Transilvania o chiamA; Apoi ace0é auzind, precum alti<br />
de al sM 'Ana la Roxolan au fost aguns, pAnA la Amaxovii,<br />
(caril acmu Ru1 s. chiamA), 1I-au Te§it innainte»; §i la Decada<br />
1 carte 3». Unnil, zice, caril pre Ostrogotthi, pre Ghepidi, §i multe<br />
némuri de Schythi asuprisä, pentru ca dup. pofta lor slobod,<br />
§i.lat sA poatA stAphni, precum hronicile Ungure§ti povestesc,<br />
dupA ce au apucat Dachia, din potriva el privila Pannoniele,<br />
carele nu numal cu bi§ugul pArnântului, §i a loculul frurnuséte,<br />
ce Inca §i cu a ceriului bunatate pe alte tAri intrecé, pre atuncé<br />
stApAnind proco(n)sulul (Romanilor) Macrin din Sevastiia nascut,<br />
§i multi din Alemani, §i din Itali, intrInsele lacuind, trechnd<br />
Unnii Dunare, sä intre intrinsele sa nevoia». AcCsté pentru Ye-<br />
siitul<br />
Unnilor, §i pentru apucar6 lor o parte din Dachia, a§é in-<br />
telegandu-se, sä ne intoarcem la rândul Hronicului, §i din an<br />
in an, cum au vinit Unnii? 6-au lucrat? §i panA in cé mai de<br />
pre urma, unde, §i cum s'au a§ezat, sa videm.<br />
CAPUL XIII<br />
Aratc1-(0) ncipada d'intal a lid Attila, cu Unnil<br />
Hunil, (a cArora odrasle §i astA-zi sint Ungurii), dupa ce 1-au<br />
scos Theodosie din Pannonia, precum am zis, trecAnd peste DunAre,<br />
spre pArtile, carile acmu Austria sa chiamh, sau mai gos<br />
Let 434. de Austria, Hire§A tara Unguriasca, pgnA la anul 434. in care<br />
an, (precum insAmniazA Petavie, Calviz §i Rictiol, in hronicile<br />
lor), Honoria, sora lul Valentinian, fluid gonitA la Tarigrad pentru<br />
pricina care mai sus s'au pomenit, au fost invitand pe Attila,<br />
Domnul Hunilor, sa intre cu o§ti1e in publica inparAtiii Romel;<br />
ce precum marturise§te Sigon, §i Martelin, acesta ispitA in zAdar<br />
I-au ie§it ; CA Attila atuncé din tara Unguriasca n'au vrut<br />
Let 441. sA sa clatiasca. fara let 441 Attila, §i cu frati-seu Vleda, (acestuia<br />
Olah, istoricul Unguresc, ii zice Buda), Domnul Hunnilor, (pre<br />
sa%
CAP. xill. 283<br />
carii Theodosie cel Omar in anul 427, iT scosése din Panonia),<br />
sculandu-sä asupra razsaritului, i vrand sä intre cu prada in<br />
Misia, si in Trachia; Cetatile, carele Tera pe malul Dunärii pentru<br />
paza mnpär4iii, inpotriva Varvarilor puse; au lovit: din carile<br />
pre unele li-au si farmat: Ce Theodosie in potriva lor oaste<br />
trimitind, de odata T-au oprit, i cetatile de pre Dunäre Tails au<br />
intarit; Tara, al doile an, ne mai putandu-T sprejini; au trecut in<br />
Trachia, Illiria, Machedonia; i pana la Gretia au agluns, I atata<br />
rautate, i vrajrnasiTa au facut, cat cu multul pe rautate Gotthilor<br />
covarsiTa. Theodosie, vazind atata primejdie, ce vinise<br />
asupra luT, si a toga inpäratie, au trimis de au intors ostile de<br />
la Sichilie, unde pre atuncé si afla. Ce i ostile viind, si macar<br />
cevas neprocopsind, de nevoe T-au cautat luT Theodosie a pleca<br />
la pace, si cu dare de bani, vrajmasiia Varvarilor a inblanzi,<br />
care pace s'au incheiat la inceputill anulul 443, intr'acesta chip:<br />
Ca Thodosie, atuncé in loc de dar sä rid AttiliT 6000 de litre de<br />
aur, i decila innainte, in toti aniT cate 1000: Asé Attila, pe lane,<br />
avutie multa ca acdsta, luând i Rai ca la 120,000 de oamenT;<br />
s'au intors innapa Aicd Inca aieve s véde, precum intr'acéstä<br />
nabusire din taT, Ora la Dachia n'au agTuns; cad trecand Dunäré<br />
prin tarale de- sus, au intrat in Misia, i Trachia, si precum<br />
am zis, spre amTazi-zi latindu-se, au agiuns i 0.0, la Gretia.<br />
Ca de ar fi lovit prin Dachia, ar fi pomenit IstoriciT, precum au<br />
trecut printeansa in Misia, precum pomenesc la a doa AttiliT<br />
vinire, de care vom zice la capul ce urmaza. MaT Taste de stiut,<br />
ea intre alalti scriitori, Taste Sigon, carele zice, ca. Attila, dupa<br />
ce au Mout pace cu Theodosie, s O. fie intors in Schythia; ce<br />
precum gresit, i adaos sa fie numele Schythiii, sa cunoaste, si<br />
din cuvintele Istoricilorz carele nentru Huni s'au zis ; si innainte<br />
sä vor zice, sá dovedeste; ca HuniT acmu nu numaT tara Ungurinse&<br />
spre Austria, ce i pana, la Italia, Dalmatia, Litfania, si de<br />
acolo pang, in Schythia agiungé, care pustietate de mare stapanire,<br />
pre acélé vrémi, in partile CrivuluT; tot cu numele Schythiil<br />
sa pomenila; Tara nu doara ca Attila parasind locurile acélé, s'au<br />
intors cu totul In Schytháa, precurn mal gos sa va vidé.<br />
Let 442.<br />
Sigon cl Pavel<br />
Diaconal carte<br />
14. Prosper, pl<br />
Ilronicul<br />
Alexandria.<br />
Let 443.
Prosper fit<br />
Ilronic.<br />
Let 444, 446.<br />
Let 447.<br />
-284 CARTE lir<br />
CAPUL XIV.<br />
Araki-sei a doua ndpadd a Attila, asupra inparapia reizsdritulul.<br />
Attila, dupt ce s'au intors la locul sàu, i acmu pace având<br />
cu inpArttila, ne putând màrime, §i putéré sa, cu frate-sau<br />
Vleda de obte a o tine, ce singur staphnitoriu a fi poftind;<br />
s'au sculat asupra frAtine-shu, pre carele uciendu-1, au suppus<br />
sie §i pre Varvarii, caril Tera supt ascultaré fratine-stu ; tamplatu-s'au<br />
acésta let 444 ; Tart la anul 446: scrie Martelin, ca<br />
Theodosie ne vrând st de AttiliT birul, care-1 legase sä de pre<br />
an ; Attila Yar4 s'au gatit de oaste asupra lul. Acésta§ st fact<br />
sä läuda §i luY Valentinian inpâratul apusului, pentru care Valentinian<br />
au chemat pce Aetie din Gallia, la Roma, pentru ca<br />
s5,<br />
st sfAtuIasct, pentru räzsboYul Hunnilor. In anul 447, Attila,<br />
sfatul inimii sale a plini vrând, Dunäre, incti inghetata fiind<br />
au trecut, §i cu prada, §i 'Ant la Dachia au agiuns, inpotriva a<br />
ctrula Theodosie inparatul, trimitind pe Anthimie, §i pe Arnighislie<br />
HatmaniT cu WY, au batut pe Attila, in strimpte locuri,<br />
aproape de cetaté Sardica ; unde tare razboI dându-§Y, Arnighislie<br />
Hatmanul, find vicHan inparatill, in mijlocul toYului s'au<br />
dat in parte Hunilor, armele inpotriva sotiei sale Anthimii intorcând.<br />
Ce Anthimie nici cu acésta din barbatiYa §i vitejaa sa<br />
scazind, cu aY sal barbate§te räzbolul au tinut, i macar ca cu<br />
multa trudt, §i. primejdie ; insä Ona maY pre upm5., pre Attila<br />
au biruit, §i la pace st sa piece 1-au Mout. Attila, Inca vAzind,<br />
crt cé maY pre urmt, la raiz *ii va ctide, Y-au ctutat a face pace,<br />
dupa vréré luT Anthimie, priimind : ca §i pre viclénul Armi-<br />
ghislie s5.-1<br />
omoare, §i a0 au §i Mout; apoI r4nat, la locurile<br />
sale s'au intors. Aids Inca mare dovada Taste, ca Romanii au<br />
fost lacuitorY neclatit1 in Dachia, §i in toate rithu§irile a tuturor<br />
Varvarilor, ate maY denainte s'au facut el' pre locurile sale trtitorl<br />
au sthtut; caci chiar istoricul arata, ct Intr'aoCstit ntvalg,<br />
§1 pant la Dachia au agfuns, Iart rtzboTul 1I-au fost in Bulgarie;<br />
cAci Sardica cetate, dup. socotéla gheografilor, Taste Sofia, de
CAP. XV. 285<br />
uncle sit poate cunoaste, cit trécere Atti lel peste Duntre, au fust<br />
prin Pannonia, si numai Cambulurile sti-I fie agiuns, i pant la<br />
Dachia. Asijderé innainte sit va arata, a Attila mai mult spre<br />
ptirtile Saxoniil sti zAbaviTa, si de acolo Tera sliahul ostilor luT,<br />
prin tara lesesca (care pAnt atuncé tot supt numele TattrâmiI<br />
sa cuprinde, precum am aratat la hotartre SchythiiI, Tart maT<br />
pre urmt, dupt ce s'au desctlecat CraiTa 1eéscit, s'au numit tara<br />
lesascA) pant la Tanais ; si in tatiirtune despre razstrit..<br />
CAPUL XV.<br />
Aratei-sd a triia napadd a Attilii.<br />
La annul 449 scrie IstoriTa, card sit chiamtt Constitutiile, adect<br />
aseztmânturile inpAratilor, precum Attila mutându-se cu toate<br />
oardele de la rtzstrit, spre pArtile apusulul ; au vinit la Turin-<br />
Let 449.<br />
ghia, care Taste parte a familia Saxonesti, intre Ducatul Mi- Gluyer1e<br />
slit', Brunsvigulul, Hassiii si a FranconiiI ; acolo locul sfatulut<br />
asezindu-s, in cetate ce sa chernt Insacon ; s'au precum acmu<br />
maT sting, Taste, Isnac, au poroncit hatmanilor sAT st margt, sit<br />
supue Normanil, Frizil, TimbriT, si alalt1 de prin pregiur VarvarI,<br />
apoT el pentru ca sit poata, lua stire maT curund, pentru toate lucrurile,<br />
carile sit vor lucra in oblastiia luT, in patru locurT, patru<br />
rezidentiT (scaune de stAphnire) au oranduit ;- in carile au pus<br />
oamenT purtatorT de grija, st stie ce sa face in toate partile,<br />
prin olacarT st-I fact stire. DecI o rezidentie au pus in Colonia<br />
Agripina, (care Taste pe apa RenuluT la hotarale Gallia) in Ghermania;<br />
alta: la Iadira, in Dalmatia; a triia, in Litfania, si a patra<br />
in Tattrâme despre apa DonuluT. Iatit aice aTave, sa seruTaste,<br />
si<br />
sa cunoaste 11ahul, carile au tost tiind VarvariT lul Attila, si<br />
din TAttrame ce mare, cu multul maT din sus de Dachia noastra,<br />
au fost trecand de la rtzstrit spre apus ; adect de la Don prin<br />
Litfania, spre Ghermania, si Italia, de care lucru, RomaniT lacuitoriT<br />
Dachiii, macar ca scriitorii ceva ales nu pomenesc, inst<br />
de jiganie mare si puternica ca acéTa, de st vor fi si clatit ceva<br />
si<br />
carte 8. cap. 16.
286 CARTE IV<br />
despre partile de la câmpi, de crezut Taste, cä se vor fi tras mai<br />
spre munti, (caci intealta parte sä sa fie dus, sau din Dachia<br />
de tot sa sà fie radicat, precum zisem, nime nu insamnéza),<br />
adeca spre Ardial, §i peste Sireti, ce§ti mai de sus; Tar spre Olt,<br />
cei mai de kos, si pre tot tractul, carile acmu sa zice podgorie;<br />
adeca pe supt muntii Carpatici, (carora noi le zicem, muntii UngurWi)<br />
de la Campulungul moldovenesc, pana la Campulungul<br />
muntenesc, i prima in dreptul Severinului, pre care locuri deciia<br />
au i lacuit, mai multi, innainte vom arata cad §i acesta<br />
loc, cat sa fie de lat, §i de lung, pot §ti cei ce mapele vor cerca;<br />
sau carii prin tarale noastre, a inbla ii sa va fl tamplat, ca nu<br />
putin loc Taste §i acesta, carele §i de agiuns, §i mai fall grija,<br />
sä poata putut fi; Si celor ce vor fi trait mai denainte pe acolo;<br />
§i celora, ce sa vor fi tras de la campi spré munti. Acesta nol<br />
socotelä o zicem ; cautând la cuvintele lui Mihail Neopolitanul,<br />
pre carile in Capul trecut I-am aratat, unde zice, c. Unnii au<br />
fost cuprins amandoail Comaniile, ce 'Agra §i ce alba; iara cititoriul,<br />
cu cursul Hronicului innainte sa va adevéri, ca §I lucrul<br />
a0 au fost, i precum RomaniT, tot déuna in Dachia au lacuit,<br />
precum §i acmu inteansa a lacui sä vad: deci st mergem<br />
innainte.<br />
CAPUL XVI.<br />
Arateisa pricina, cu card Attila au eat mijloc,- de a intrard<br />
Im Gkermania.<br />
Attila dara cuprinzind cu oardele sale, atata de mare parte<br />
a Evropii, §i atata de multe némuri de Varvari supt stapanire<br />
sa puind, cu acesté cu toate neinclestulindu-se, de multä vréme<br />
sta in &due, §i cauta vréme dupa socotéla von' luT, cum ar<br />
puté Inca mai in laontrul Evropii sa intre, §i toate partile apu-<br />
Prosper in lira- sului supt manunchiul sabiii sale sa pue, §i mai vartos, caci §tiia,<br />
nic. Iornand de<br />
' ca. multe Craii de Varvari ca dansnl, intr'acéle parti, allele acmu<br />
lncrurile Gotthilor,<br />
carte 14. sä intemeiase, §i altele incep.us, a sa descaleca, §i a sa, aOza,
CAP XVI. 287<br />
din cariT mai tari si mai puternici sa vide GotthiT a fi, (a carora<br />
ramasifd, si el supt oblastiia sa fine),<br />
cariT pre atuncé Gallia<br />
stapaniia. Asijderé Vandalii Africa apucasà, i Carthaghind cé yestita,<br />
i RorneT protivnica' cetate tine. Intr'aceste gtmduri Attila<br />
rasturnându-se; lath' lucru dupg voia luT, precum sa zice, in ceri<br />
cercAndu-1, pre parnânt ii afla; Ca Let 450, Ghenseric, Cralul<br />
Vandalilor in Italia, -.BA incuscrise cu Theudoric Craiul Gotthilor<br />
din Gallia; luAnd cu fiCorul sau Hunneric, pe fata lui Theodoric;<br />
pentru care Ghenseric cazind in prepus, precum au vrut<br />
sal otravasca, spenticându-T nasul, i grozav slutind-o, au trimis-o<br />
la tath-sau. Dupà acest'a, fapta, Ghenseric temtmdu-se, sA<br />
nu cum-va Theodoric sä sa agiunga cu RomaniT, si sa"-s cérce rilscumparard<br />
mai cu asupra; cu multe daruri au trimis Soli la Attila,<br />
rugAndu-1 sa vie asupra Gotthilor, si sà-T goniasca din Gallia.<br />
Attila, pricina ca acésta luAnd, indata foarte bucuros au primit;<br />
nedejduind, ea, cu acela mijloc, nu numai pre Gotthi din Gallia<br />
va scoate, ce inch' si inp'aratiTa apusului cu viclesug, va rftpi. Si<br />
asé au poroncit, toate Oardile s sä stranga in Sicambria; unde<br />
era sa faca slim de obste (Sicambria Taste taxa pe apa Renulul,<br />
care sa intinde de la Co Ionia Agripina, pná uncle sa ingiarnana<br />
Renul, Tara spre razsarit pana la Ghermania, ce sä chiama Cattil,<br />
scrie Gloverie la GheografT, Carte 3 Cap. 3) strinsu-s'au dara<br />
acolo Schithil, Gotthii, (carii ramasita celor trecuti mai denainte<br />
sa fie, de c&te-va ori am zis) Sarmatii, CvadiT, Rughii, Bastarnii,<br />
MarcomaniT, Burgundionii, Thuringhil, Bructerii, Saxonii , si<br />
Frantii; cu totii: 700.000 de Varvarl. Ce Attila, pre Gotthi socoti<br />
cu armele, iara pe Romani, cu viclesug sa-I biruiasca, pentru<br />
care, au Solis carte la Valentinian inpäratul, si Soli au trimis,<br />
rugindu-sa, ca sa priimasca, sä poata tréce prin hotarale inpAratiiT,<br />
cu prietesug; pentru &ace el, Taste sa marga asupra,Gotthilor in<br />
Gallia, carii sint tot-deauna nepriTatini inparatiii Romanilor. Catra<br />
acésta, adaoge, sh-I gatesca gazda in Roma, Tara in titul:scrisorii<br />
s'au numit, Attila, fiTul lui Mundizic, nepot marelul Nemvrot, näscut<br />
in Engadia, cu Dumnazaiasca bunatate, Craiul Hunnilor, Midilor,<br />
Gotthilor, si a Danilor; Groaza lurnii si Biciul lui Dumnazau<br />
Let 450.
288 CARTE IV<br />
Neapolitanus (Mihail Rutie Neapolitanul Carte 1, §i Olah in Attila, Bon lin Decarte<br />
1. Malt, in<br />
Attila. Boutin cada 1 Carte 3). Pre alibi parte, au scris la Theodoric Domnul<br />
Decada 1, Gotthilor in Gallia, poftindu-1 ca sa sa inso-tasca cu dansul asucarte<br />
3.<br />
pra Romanilor, giuruindu-i ca-i va da giumatate de Gallia. Ce<br />
de aceste a lui vicle§uguri, Valentianian, §i cu alp in§tiintindu-se,<br />
cu top, s'au pus la un cuvant; §i s'au insotit, vázind ea asupra<br />
tuturor primejdila de ob§te sta.. Insopu-s'au dara cu inparatul<br />
Rhmului, Theodoric a Gotthilor; Gunderic a Burgundilor, Merovic<br />
a Franchilor, §i Sarghiban, a Alanilor Crai, §i cu top au<br />
ales, sa fie Aetie Hatmanul lui Valentinian, Voevod peste toate<br />
o§tile. Fost au acest Aetie Roman nascut in cetaté Dorostola,<br />
cariia II zicem noi acmu, Dristorul. Intr'acesta an, 29 a lui Aygust,<br />
Theodosie cel tanar, inparatul razsaritului, la vantitoare<br />
dizind de pe cal, §i frangandu-§Y osul spinArii, au murit, dupa<br />
ce au inpärMit ani 42, luni 3. In locul lui Theodosie, au apucat<br />
inpärätiia Marchian Thracul, pre carele 1-au luat barbat Pulhiria,<br />
sora lui Theodosie, fiind fata fiCoarri, de ani 51.<br />
Marchian Thracut,<br />
let 451.<br />
CAPUL XVII.<br />
4rata-sci reizbird Attilii in Ghermania, qi in Italia, qi peire lu'i.<br />
La razsarit, inparatind Marchian, let 451, Attila s'au sculat<br />
cu toate oardele lui, §i pre mijlocul Ternii, au intrat in Ghermania;<br />
pre care mai toata cu sine o au radicat-o, dându-le nelornand<br />
de dejde de multa qi mare dobanda. Deciia trecancl apa Renul, multe<br />
Gotth1 carte<br />
mal RIM Nicolal cetaV au arsu, §i au rasturnat; pana au vinit §i la Avrelii, care<br />
Olah in Attila. cetate tare sprejinita% fiind, acolo au agiuns §i Aetie, inpreuna<br />
Pavel Diacon<br />
cap. 15. Theofan cu Theodoric, §i. cu fiCorul lui Thorismuncl, cu o§tile Române§ti,<br />
in MisIeI.Grigo- S a sotiilor; §i indata pe Attila biruind, cetaté au mantuit. Ce<br />
rie de Toron. . 1<br />
Car 2. Isidor Attila cu atata macar in sama ceva§ nebagand, §'au tras o§tile<br />
in lironienlOot- la campii Cataloniii; unde de iznoava räzboiul prospätându-se,<br />
thilor. Casiodor<br />
si Idatle in groznich bätaia, §i dinteamandoa partile, multa moarte s'au<br />
lIronie. facut, cat de toti sa fie cazut 180 mii de oameni, osabI de<br />
90 mil' de Ghependi, §i de Franchi, cull deosabit s'au batut,
CAr. xvit. 289<br />
unde macar ca, Theodoric Craiul Gotthilor au perit, ins& RomaniT<br />
biruitori au Iesit. Iara Attila cu cacT Varvari T-au ramas,<br />
au fugit la Illirie. Attila Tara§ la anul 453 intrasa cu ot1 Let. 453.<br />
in Italie, flind de ostile luT Marchian gonit din Illiria : si<br />
acmu sta pe langa Acfilia ; Ce Valentinian inparatul, trimiOnd<br />
la dansul sol, pe Papa Leon, cu cuvintele 1-au infrant; si asé<br />
Attila atuncé din Italia, nefacand multe stricacTunT, ostile s'au<br />
scos. Esind din Italia, au intrat in Gallia, si au nabusit asupra<br />
Alanilor, carora Thorismund Domnul Gotthilor, inteagiutoriu<br />
viind, cu razbolu pre Attila, au biruit. Attila, vazind, ca spre<br />
Italia luT nu-i merg lucrurile cu pane, s'au intors Tara's la Schythie,<br />
si nu dupa multa vréme, let 454, sau precum socotéste RicOolus set. 454, 455.<br />
455, in nunta uniT copile, ce vré sa 'fa; cu yin maT mult inclopandu-sa,<br />
i s'au slobozit singele pre narl, i ase starnutand singe,<br />
au murit. De moarte Attilif, NicolaT Holah, in Carte ce o nu..<br />
méste Attila, maT pre larg scrie asé : «Attila, zice, intaT au cersut<br />
sa la pe Honora, sora luT Valentinian, ce in War Tesindu-T pofta,<br />
sa fie luat pe fata DomnuluT Bactrianilor, pre care au fost chemand-o<br />
Micolta; ce acmu el pré batran, la varsta, si din fire find<br />
slabit, i vin maT mult de cat s'au cazut la nunta sa fie baut,<br />
si<br />
noapté, cu copila peste masura gIucandu-sa, de multa oste-<br />
nintA, sa i sa fie pornit in somna singele a-T curl din nas, i ase<br />
dimene0. sa 1 fie gasit mirésa mort». lara acesta povéste, precum<br />
Attila sä fie cersut pe sora luT Valentinian i copila acéTa, BA<br />
fie fost fata DomnuluT de Bactria, noT, de unde au luat-o el,<br />
n'am putut afla. Dupa peiré luT Attila, fi6orul luT cel maT mare<br />
Dinzig, au ramas Domn Unnilor din Pannonia : Tara cel maT<br />
mic, caruTa Bonfin IT maT zice Ernac, land o parte de ostT,<br />
s'au asézat in marginile Schythiii ceT micT, care astazi Taste<br />
locul denafara Crâmului. Asijderé Decada 1 Carte 7 zice, pre. Bonita Decade 1,<br />
cum niste rude a AttiliT, EvmegTur, i Vultizic, sa fie apucat<br />
Dachia maluroasa, (care Taste din Tisa, pana in Olt), Tara o parte<br />
de UnT inprastiindu-se, pana la Machedonia, si la cara Grecesca<br />
sa fie agIuns, aces.té ou totiT, pen cet, pen cet s'au potopit; de<br />
unde au ramas la UngurT zisa, care zice; Ca uniT in Gretia s'au<br />
dus; adeca cavil ce a'au fAcut nu s'au maY stiut.» Istoria AttiliT,<br />
19<br />
carte 7.
lfreelteVornien I,<br />
iii Prilloslovie.<br />
Lit 454.<br />
Materna<br />
Let 456.<br />
290 CARTA IV<br />
pentru acésta oare cé mai pre lung d'inceputul, pana la sfairstul<br />
14 am adus-o ca sä poata chiar Cititoriul nostru, a cunoaste;<br />
eh de si mare, si lat au fost pojarul acestul Varvar, insa top<br />
scriitoriT (cati nol a vide am putut, caci si alçiI, caril la mana<br />
ne fiindu ne, cevas dinteansii, a pomeni n'am putut), unul macar<br />
nu pomenéste, Attila sau sa fie stapanit Dachia peste tot,<br />
sau sA fie trecut prin Dachia de kos, farà numai cat o dath, i-au<br />
*Ins pradatorii, i 'An a. la dansa, precum s'au pomenit. Pentru<br />
aéasta dark greseste saracul NeculaT Costin (Dumnazau sä-I iarte),<br />
caci in Istorioara sa de Dachia, la Capul cal mai de pe urma<br />
scrie, precum Ora Dachiii sa sa fie pustiit pre vrémile AttiliT,<br />
si<br />
sa fie sta.-tut pustie, toata tara acésta, unde traim noi, mai<br />
bine de 600 de ani; Ce gresala lui pre lesne sa poate arata, cad<br />
intai pune napadire AttiliT la anul 401; si Attila au intrat spre<br />
partile apusului la anul 449; precum toti Istoricil intr'un glas<br />
marturisesc, si trécere ostilor prin Dachia sa nu fie fost, curat<br />
s'au aratat. Asijderé precum 'Ana la viniré lui Dragos Vod, carele<br />
dupa gresita socotéla Istoricului Moldovenesc, sa pune la<br />
anul de la Adam 6867, carele Taste de la Hs: 1359, nu 400 ce<br />
910 ani sint la mijloc ; in care an, dupa socotéla lui Costin, ar<br />
fi trebuit tara noastra, sa, fie statut pustie. Ce noT mai mult dintre<br />
cele omenesti pe omul trecut, ne suparandu-1, in cursul hronicului<br />
innainte, de va akuta Dumnazau, nu numaT nepustiita tara<br />
sä fie statut, ce Inca. cu multi anT mai innainte, de Dragos Voda,<br />
bine intemeiatä, si cu Domni vestiti tinuta sa fie fost, o vom<br />
arata, aé cat si el, (Dumnazau sag pomenesca), de ar fi viu, si<br />
sà vaza Istoricii, pre caril poate fi in viata a-T vide nu i s'au<br />
tamplat) singur gresala sa cu draga inimä ar marturisi; ce acésta<br />
lasind, sa vinim la cuvânt. Valentinian inparatul Apusului, incas<br />
la anul 454 Mart: 17 fu ucis do Anichie Maxim, in campii Martiii,<br />
in al treizecele an, a inparatiii lui, si a varstii in 36 de aril. Dupa<br />
moarté lui Valentinian, au statut scaunul apusuluT, fara inparat,<br />
lunT 10 zile 15, 'Dana când Leon inparatul razsarituluT, au trimis<br />
pe Maioran, mai marile ostilor, inparat la Roma, let 456 fevr:<br />
28, caci i Marchian inparatul razsäritului, intr'acelas an in 26
CAP. XVIII. 201<br />
a Jul ghenar: murise, dupa ce tinusa inparatiTa ani 6, lunT 6; §i<br />
dupa dansul au statut la inparatie Leon Thracul, precum zisem;<br />
Tara, Maioran, s'au incoronat inpärat ApusuluT, in Ravenna, April<br />
in cepandu-se.<br />
CAPUL XVIII.<br />
Dovediqte-sa tralul Romanilor in Dachia, de la Leon Thracul,<br />
peind la Zenon.<br />
Inparatind la razsarit Leon, §i la apus Maioran; in partile Da- Let 460.<br />
Ithachie 0<br />
chiii ceva sä sä fie lucrat, Istorfle anume nu pomenesc; fara Sigon.<br />
numal la anul de la Hs: 460 scriu, precum Dinzig, fkorul AttiliT,<br />
stand in locul tatane-seu inpärat Hunnilor, multe razboae<br />
sä fie avut cu VarvariT, cariT dupa moarté AttiliT, vré sä lépede<br />
gugul de pe cerhicé lox., din cariT intaT era Ostrogotthil; cariT<br />
nu numaT cacT de supt stäpaniré Hunnilor s'a deshatut, ce Inca Let 461<br />
in partile Pannoniii CraiTa a§ezindu §l, decila precum Hunnilor,<br />
a§é altora stra§nicT au ramas; Tara al doilé an, Let 461, Maioran Sever.<br />
inpäratul Apusulul, au perit ucis de mana lul Retimir Gotthul,<br />
maT marile o§tilor, §i au staiut la Inparatie Sever. Maioran au<br />
inparatit anY 4 lunT 4, qi au perit in 7 a lul Avgust, in anul 463.<br />
Ostrogotthit, eel dezbatutT de supt HunT, qi apucasa o parte din<br />
Pannonia, au intrat cu prada in Thrachia, de acolo in llliria; ce<br />
maT pre urma au Mout pace cu inparatul Leon, i pentru credinta<br />
(precum scrie Sigon), Theodomir Domnul Gotthilor, aU Let 46(5).<br />
dat zalog inparatuluT pre fidorul sau, pe Theodoric; find copil<br />
de 8 aril', carele mal pre urrna s'au chemat Veronénul, Let 46(5),<br />
s'au tamplat peiré lul Sever inparatuluT apusuluT, de care maT Anthintle.<br />
sus am zis. Dupa moarté IA au statut scaunul vaduv un an, Let 467.<br />
§i luta 8 pana cand s'au ales inparat Anthimie, carile s'au in- Procopie, carte<br />
coronat la anul 467 April 12. pre acesté vrérnT multe razboae 1. Nichtfor<br />
carte 13, cap 17.<br />
sä pomenese in partile AfricaT, unde Gherseric Domnul Vandalilor,<br />
mare biruinta au doOndit asupra hatmanilor lul Leon,<br />
eh avand aproape de 100 0 de vase, cu blastamatiTa luT Vasilic,<br />
Leon.
292 CARTA IV<br />
mai toate au cazut pe mama neprilatinilor; cu care deciTa atata<br />
Let 469. s'au intarit VandaliT, cat de nime nu sa, maT tem& Iara Let 469<br />
(scrie Martelin), precum GotthiT, i HuniT, multe razboae au avut<br />
in Pannonia; intre sine galcevindu-se, cariT de cariT o vor stapani,<br />
ce pana maT pre urma GotthiT biruind pre FIunT, nu numaT<br />
Pannonia au stápanit, ce Inca si pre Densic fi6orul AttiliT<br />
omorand, T-au taiat capul, i I-au trimis la inparatul Leon in<br />
Let 470.<br />
Sigon carte 14.<br />
Tarigrad; caci Gotthil (precum maT sus am pomenit) cu inpärätiTa<br />
razsarituluT aye pace, Let 470 HunniT, lovind in Pannonia<br />
pe de ceTa parte de Dunäre, au prädat pana la Dalmatia, ce innapoT<br />
cu plenul intorcandu-se, T-au lovit Theodomir Domnul Got-<br />
thilor, si nu numaT cace I-au batut, si tot plenul au scos: ce Inca<br />
si pe Hunicmund Domnul Hunni.lor, 1-au prins viu; insa pre<br />
Let 472.<br />
acesta nicT 1-au omorat, nici l'au trimis la Tarigrad, ce facand<br />
intre dâniI un asazarnant, 1-au slobozit. Let 472 Iunie 11 Ritimir<br />
s'au sculat asupra lul Anthimie cumnatulul sail; (cacT Anthimie<br />
tine fata luT Ritimir). Anthim macar ca, in Roma sa inchisese,<br />
ce nicT ase putand häladui, fu prins i omorat, dupa<br />
ce au inparätit ani 5 luni 3. In urma luT au statut la inpärätiia<br />
Olivrie.<br />
Sigon carte 14 ApusuluT Olivrie, carile traind numaT treT luni, si 23 de zile,<br />
Martelin, Theo- au murit Octornvrie 23. dupa carele au trecut luni patru, pänä<br />
ranpa,veciaBositoalcio.r.<br />
Pavan Macon<br />
Let 473.<br />
s'au ales la inparatie, Glichirie, i<br />
s'au incoronat inparat in Ravenna.<br />
la anul 473 in 5 a luT Marte<br />
Aceste amestecaturT, i razboae toate Cate s'au pomenit, alave<br />
sint, ca de Dachia nici unul, nu s'au atins precum; singuri Is-<br />
Ithachie. toriciT aratAnd, altä dovada nu le maT trebuTaste. precum i la<br />
Let 474.<br />
anul mal denainte trecut Evaric Domnul Gotthilor au pradat<br />
la Luzitania. Iara Let 474 in luna luT Ghenarie: Leon au murit<br />
Leon cel tinár. de vintre: dui:A ce inpäratise ani 17 läsind la inparatie pe ne-<br />
Evagrie carte 2,<br />
cap. 17. Theo- potu-sau Leon cel tanär, fi6orul luT Zenon; Inca prune in fase<br />
fanitesiTheodor. find, carele traind, (precum scriu Fasticulile SiculT) numal 17<br />
lunT, Inca necunoscand ce luase, 6-au pierdut, si 6-au lasat, dupa<br />
Julie Nepos. moarte luT, inteacelas an Iulie Nepos (carele maT innainte Leon<br />
Martelus i Cuspin<br />
do lnerurile inparatul II facusa Chesar, si-1 insemnase sä fie mostenitorIu in-<br />
Gotihnor. Ior1 -<br />
nand carte 1<br />
paratii1 apusuluI), sculându-se cu vasele au intrat in Italia, si pre<br />
Glichirie, carile nic't o &ire de oaste avand, au scos din Inpa
CAP. XIX. 293<br />
ratie, §i I-au facut episcop SaloniiT. Si el in 24 a luT Iunie au<br />
inbracat haina inparatesca. Murind pruncul Leon, tata-sau Zenon<br />
au statut la inparatiia Razsaritului; Alta povestesc precum Ze- Vietrop Throné .<br />
nal.<br />
non, vrand sh omoara pe Leon cuconul, maTca-sa Ariandna, suppuind<br />
altul in locul luT, sä-1 fie ascuns; §i apoT maI mare Mean-<br />
du-sa,<br />
sä-1 fie tuns Cliric §i deciTa supt Shima CalugarTasca,<br />
necunoscut, O. fie trait 'Ana la inparatiTa lui Iustinian; Ce acesté<br />
basne sa fie, le socoté§te Patavie, Parté 1 Carte 6 Cap 17.<br />
CAPUL XIX.<br />
Doved4te-sel treul Romanilor n Dachia, de la Zenon, pand la<br />
Anastasie.<br />
In al doile an acestuT inparat, carele Taste anul Domnului Hs: Zenon.<br />
475 scrie Chedrin, precum Serachinenii Asia; qi HunniT Thrachia<br />
au pradat, §i inparatiTa tare au destramat; Zenon inpäratul desfatarilor<br />
dându-sa, 0 de grijea PublicaT, putin ingrijindu-sa. A0j-<br />
Let 475.<br />
dere la anul 479 Theodoric Domnul Gotthilor, cu prada in Gretia,<br />
cevaq n'au putut isprävi: caci Sabinian Hatmanul o0ilor de la<br />
Iliria, e0nd innainté luT, 1-au oprit, i 1-au inpins InnapoT, Let<br />
479 Theodoric Schythul, FiCorul luT Triarie cu GotthiT intrand Evagrle Carte<br />
in Thrachia, au pradat-o, pana au vinit §i supt zidurile Tarigra- 3.47c9apE.:aog.<br />
Let 479.<br />
duluT, i ar fi luat §i Cetate, de n'ar fi simtit vicleuguI oame- Car 3 Cap: 25<br />
nilot sAY, de care lucru sculandu-sa de supt Tarigrad, s'au dus<br />
la Illiria: unde cazind de pe cal, §i &and intr'o sulita ce sta la<br />
un car infipta, s'au intabat intr'ansa, §'au murit.<br />
Aicé, cu acest Cap, sfar0tul Carta ace0iTa, vrand ea dam;<br />
pentru dovada traluluT Romanilor in Dachia, §i precum Dachia<br />
supt stapaniré inparatieT Romanilor, Tara, nu a altora au fost, dovada<br />
ce maT de pe urma, vom aduce, la care socotéla noastra, ca<br />
la ur fier de corabie, neclatit, §i ne mutat legand, nu numaT cat<br />
in vremile trecute, Dachia supt stapaniré Romanilor sa sa fie<br />
tinut, sA va cunomte: ce Inca pentru vremile viitoare, (carile<br />
sint sA zicem innainte), mare lumina, de acleverinta HroniculuT<br />
gi<br />
Martelta.
1,68 483.<br />
kartelue.<br />
Let 487.<br />
Let 490.<br />
Marie lus acolos,<br />
Cassiodor 91 Iorpawl<br />
294 CARTA IV<br />
nostru, va aduce, i precum Canoanelor, carele cititoriului nostru,<br />
intM am dat, in toate potrivindu-sä, Tara socotéla impotrivni(ci)lor,<br />
impotrivindu sä va arata. Deci dara, Let 483 Evaric Domnul<br />
Gotthilor, in Gallia dupa, ce clomnisä 17 ani, au :murit, si au<br />
sta.-tut in locul luT Domn, fiCorul lui, Alaric; Tara Theodoric,<br />
carele era din familia Amalilor, alt Domn a Gotthilor, plecandu-sa<br />
inparatului, cu mare cinste 1-au priimit Zenon: puindu-1<br />
maT mare pre invätatura ostilor, i insamnAndu-1 sa fie si<br />
consul, si cátr. acésta 1-au pus Voevod pre ostile Dachiii maluroash,<br />
(care precum sä fie o parte de tara muntenesca, mai denainte<br />
am aratat), i pe céle din Misia, unde au stapanit ace<br />
Voevozie pana la anul 487, intr'acesta an scHe acelas Istoric, precum<br />
Theodoric Amali, saturându-sa de bine-faceré, lui Zenon in<br />
Misia, s'au viclenit; i hotarale inpar4iii au inceput a prada; inpotriva<br />
a caruia macar ca Zenon si arme gatasa; insä au socotit<br />
mai bine prietenéste, i cu binisor sal poarte, i asé 1-au indem-<br />
nat mai bine sa intre in Italia, giurându-i precum if va da<br />
carp, si agiutoriu, pentru ca sal piimasca, intrand acolo. Theodoric<br />
Inca duph sfatul inparatului lasindu-sa, i vázind ea alalti<br />
Gotthi din némul lor acmu in Gallia, lin traiia, i auzind precum<br />
Herulii, ném prost, i intunecat, Italia, ca cum li-ar hi lost<br />
de mosie, vré sa o tie, indata cu to-0 cu ai sai s'au gatat sa<br />
marga la Italia. *i asé let 490 Theodoric Amali, (carele mai pre<br />
urma s'au chemat Veronénul), pe mijlocul ernii, s'au sculat cu<br />
tot némul Gotthilor, cu mueri cu copil, i cu toata povijie caselor;<br />
i esind din Misia, au purees spre Italia. Odoater Domnul<br />
Herulilor, vrut-au sa-T inchiza calé la munti; ce ceva a ispravi<br />
n'au putut. Apoi la apa Sontium, s'au dat razboiu; uncle<br />
Theodoric au fost biruitorlu, deciTa Taras 1-au biruit la Verona,<br />
si me§ de tot au spart pe Odoater. Dupa izbanda. indata au luat<br />
Cetate Verona; pentru acéTa decila s'au chemat Veronénul.<br />
Odoater pierzind razboTul, si oamenii au fugit la Roma; Ce RomaniT<br />
având carti de la Zenon, pentru ca sa priirnasca, pe Theodoric,<br />
sa le fie craiti, n'au priimit sa, las& pa Odoater in cetate.<br />
El vazind ea si in Roma nu 1-au priimit, a fugit la Ravenna,<br />
uncle asijclere ne priirnindu-I, cu<br />
sabia s'au facut Gale in cetate.<br />
si
CAP. x.a. 295<br />
Dupt aceTa Odoater maT culegand oaste Tart§ au avut eu Theodoric<br />
razboT, la apa Duca; ce §i acolo bAtut §i gonit find, au fugit<br />
la Ravenna. Theodoric dociTa incungTurand Ravenna, au batut o<br />
3 : anT nepträsit. Odoater, macar ct, de de mult, noapté fugist din<br />
cetate, vazind ca, acmu n'are ce sä maT face, au cazut la rugtmente,<br />
§i la pace, poftind pe Theocloric, st priimasct 86, fie arnândoi<br />
sotiT, §i st inpArttasca de atocma, in Italia, care Theodoric<br />
intal au priimit, apoT chemAnd pe Odoater la veselie, 1-au eanorit,<br />
§i au rtmas el decila singur stAphnitoriu; lath' iubite cititorTule,<br />
de adeverinta TubitorTule, cum de frumos, §i de curat aratä, §i<br />
dovedesc IstoriciT, et Zenon inparatul au fäcut pe Theodoric<br />
Voevood, (au precum euvântul scriitorTuluT Taste Maghistru) o§tilor<br />
din Dachia, §i din Misia ; dart dact nu era supt staphniré<br />
Romanilor, ce ctuta oasté româniasel in Dachia? ,,i ce ar 11<br />
pus pe Theodoric Maghistru o§tilor, in tara de altiT tinuta. Aicé st<br />
zicem §i noi cuvantul luT Costin Logofatul, ca eau sii prinde mano,<br />
tigiin4te. Ear de ar socoti ca ace Diregttorie, care au avut Theo-<br />
(Ionic in Dachia, §i in Misia, supt acela nume; adeca sil se chéme<br />
ca Dachia au fost sttpânita de Gotthi, §i a§e nu sa prinde, i<br />
nu mano, ci a§6§1 nicl Lado loc naré, in limbt ea acCsta tigtnésct.<br />
Nu sa prinde, zic, chicT oranduit de altul a fi intr'o diregatorie;<br />
nu Taste stapanire sloboda séu precum latiné§te zicem:<br />
Dominium absolutum, sttpanitorTu in voe lasata; ce de la altul<br />
tinuta §i clependens; Iart noT pentru voia celor ce vor vré st-§<br />
tie pizma ce d'inthi neschimbatt, macar ca le dtruim i acésta,<br />
§i sa zicem, et Theodoric, intAT au fost Voevod in Dachia de la<br />
Zenon inparatul oranduit, ce apoT vielenindu-st, au tinut-o in putére,<br />
§i slobod; ce i a§é tot inca nu sa prinde. IntAT ca scriitoriT<br />
zic, ca. Tbeodoric au eit eu tot nérnul Ou din Misia, Tart nu<br />
din Dachia; de unde O. cunoa§te, ct dupt ce s'au viclenit Theodoric,<br />
Romanii din Dachia, §i slujitoriT eT, s'au tras de langt<br />
ansul; Tart de ar zice inpotrivniciT, ca, acésta scriitoriT nu pomenésc;<br />
vom lasa §i acesta dupt voia lor. Ce §i a§e acéstt staphnire<br />
a luT Theodoric, maT mult de triT anY n'au fost; eta el<br />
s'au aratat nepriTatin inparttiiI let 487; iart din Misia cu totul<br />
s'au radlcat let 490. Deci stapanire, sau mai aclevarat A zicem<br />
Procopie de<br />
.Golthi, oar 1.
296 CARTA IV<br />
Tiranie, numaT de treT anT, adevarath stapaniré nu sä poate chema.<br />
Rams au dara RomaniT in Dachia noastra, de la TraTan marele<br />
'Ana la acésta vr6me nemutatT; si prin tote razeoalele, eke s'au<br />
tamplat neclatitT, precum din IstoricT am aratat, s'am dovedit.<br />
Ce pang. Capul acesta a sfarsi, pentru ca tot prepusul de stapa-<br />
Grigorie Taro- fire Gotthilor, sä radicarn, panä maT pre urma unde s'au asézat<br />
nenul, carte 2,<br />
cap. 8 oi 4. sA<br />
aratam. Gotthil dal% dupa ce au biruit, s'au omorat pe Odoater,<br />
Theodoric maT pre urma au Mout pace cu BurgundioniT, s'au<br />
cumparat de la dansiT campil LuguriiT. Tara pe rämasita Herulilor<br />
din Italia scotindu-T, 1-au asezat pe supt muntT, locurile lor<br />
Gotthilor saT inpartind, i acolo au ramas deciTa top OstrogotthiT.<br />
Intre acesté, Zenon inparatul, din bautura far& masura, l'au lovit<br />
cé nevoe, i atata l'au tinut de mult, cat top' s'au gandit ca au<br />
murit; i indata 1 au si ingropat;- puindu-1 platra mare deasupra;<br />
apol in mormant Tara§ la fire viindu-sY, au inceput a striga: ce<br />
nime sa-1 scoata, n'au vrut, i maT vartos inparatésa Aridna, sal<br />
lasa, sa sa innadusesca, au poroncit; cad find eretic Pelaghin,<br />
in boala luT, alth n'au fost strigand, fara numaT pe Pelaghie ere-<br />
Theofau in Hro- ticul, altil zic ea pe Patrichiu Pelaghie sa fie strigand, pre ca-<br />
Weill Alexandria.<br />
Zonora rele fara nicT o vina 1-au fost omorat. Murit-au Zenon inparatul<br />
car 1.<br />
491.<br />
let<br />
let 491 in luna Jul marte, dupa, ce au inparatit anT 17 lunT 3.<br />
In locul luT Zenon inparatésa Aridna, si Senatul, au radicat la<br />
inparatie pe Anastasie; ce I-au fost zicand Silentiarul, adica Tacatoriul,<br />
in luna luT mart, in septe-spra-zéce au statut inparat.
CARTE A CINCE.<br />
Card arati greutatd ace§tii Istorii. §i pricina a Continuatiii El.<br />
A§ijderi, arati, eind, §i cum s'au schimbat, nnmele Dachiii, In<br />
Voloseala, Volohia, sau Va labia, §i precnm acest nnme cum<br />
Noldovdnilor, a§d Mantdnilor. §i Ardeldnilor, prin multi vréme<br />
au fost tot unul, §i de ob§te, Iari mai pre urmi s'au<br />
despirtit.<br />
CAPUL I.<br />
Aratd-sei greutaté aceVil Istoril.<br />
Marturisim, §i nu fara, pucina tanguialä, ne cutremuram, de<br />
mare, §i de nepurtat greuin0, care asupra-ne vine; cad marl<br />
stand, in mijlocul drumulul, ca neclatite stau; §i multe, §i inpletecite<br />
inpidioaturi, innainte pa§ilor ni sä arunca, carile 0 pa§il<br />
innainte a I muta ne opresc, §i cald hroniculul nostru slobod<br />
alerga, tare astupa; §i ea troTanii Ometilor de vivor, §i vicol in<br />
toate parcile spulbaratl, §i aruncaci, cararile céle maY denainte<br />
de alp caleate, atata le acopär §i le ascund, cat nu Mra mare<br />
friea primejdia, ne Taste; ca nu cumva parte ratacind, qi carare<br />
pe care a merge am apucat, pierzind; cursul Istorig noastre, in<br />
adand virtopi, §i ne inblatY code, de povaca lipsit, sa cada, gii<br />
a0 la doritul popas, §i odihn4 0, nu putem agfunge. Co intit
298 cAwrt v<br />
pre Dumna,zau, carele Taste calé si povata spre tot adevArul intr'agiutoriu<br />
chernand; pre cat in slabe, si slabtinoage putintele<br />
noastre va fi, cé de demult, si de la multi pärAsitä cale a cerca,<br />
si urmele céle astupate, si pierdute, a adulmäca, si a le descoperi,<br />
ne vom nevoi: si macar c. precum simtirn, maT de la toiT<br />
Iatoricil (caril Ona, acmu duchtoriT, si indreptAtoriT nostri era),<br />
pAräsiti, i intr'un chip ore-carele, mai de tot, (insä nu de tot)<br />
lepädap sintem; insä dup5, cuvântul ce s zice Toate ispiteste<br />
dragosté; toate biruéste nevoinO, cu care invitare, oarécum de<br />
iznoavä insuTkiindu-ne, nu a§6 de tot nedejdé vom lecada; nici<br />
greuimé sarciniT, asa de tot de tot, ne va spariia, cat de nu in spate<br />
a o rAdica, macar din locul gm, a o muta, si cat de putin a o<br />
porni, sä ne ispitim. La care de vom fi poftii, si nevointii noastre<br />
dobanditori, cu atata mu1miT, i contetuif vom fi, invitand,<br />
si indemnand pre altii, carii de cat noi in puteri mai bogati vor<br />
fi, (c6 precum i sint, si dup5, noi mulci vor ti, cunoastem, §i<br />
mtirturisim), gre povara acésta cu varvul dCgetului, diu mijlocul<br />
cAii, radicand-o, ca pre un bulgär, scandalul piCorului, departe<br />
s.<br />
o zvartiasc5.; si asé deciTa altora lor urmätori cAlAtoriia usoara,,<br />
al cale dechis sri. fach; cad catra céle aflate pre lesne Taste a<br />
adaoge, zic cei stiutori.<br />
CAPUL II.<br />
Aratti-g pricina spre indemnare Continuatiii Hroni,culuf.<br />
Pierdut'as fi fost, (omenite Cititoriule), toatä nodéj4_6, si denainte<br />
inpotrivnicilor si sabiTa din driapta, i scutul din stinga, as fi<br />
scApat: L asé, precum sä zice cuvantul, si osteninta, si undelemnul<br />
in zadar a§ fi fost cheltuit; si mai mult Cursul hronicului<br />
innainte aduce, de tot a§ fi fost rtimas, de n'as fi lost, dupa multa<br />
truda si sfärmare de cap aflat, precum pentru lucrurile Dachiii<br />
noastre de au si tacut unii; Tar nu toti Istoricii condéile §-au<br />
&ant: nici ttleCre celor mai vechi asé de tot museele (Ctimtirile<br />
unde stau 1 citialti, sau la invacgtura) celor maT noT a inchide
CAP. 11 299<br />
au putut, cat vechimé vrémilor, i multimé annilor StApanitoaro<br />
ei intruducAtoaré uItrii, asé de tot, si peste tot sA sA<br />
poatA face. Noi zicem Istorici, insA nu noi a vécului nostru, ce<br />
noi a vécului dupA coT vechT scriitori-, caril macar, cd nu dupd<br />
putine a soarelui invartejiri, ca dintr'un greu somn destepandu-sA,<br />
i ca prin odihnd lucrurile mai Marilor sai, in mente adu.<br />
candu-s, cu slove a le insAmna, si celor mai pre urmA viitori,<br />
ca pre o materie gata in palmate puind, spre tocmiré, orânduiala,<br />
ii<br />
astérneré lor, a-i indemna, i a-T inväta au inceput. Si acesté<br />
deciia din céle putine, i amelitate insAmnAri, Istoriile vremilor<br />
trecute, ca dintr'un adanc intunéric, la lumind, si la prAvala lumii<br />
li-au scos, i li-au arAtat. CA precum cine-va, când aflä vre-o<br />
prrte de sferd, sau de cerc de tier, sau de lemn, de pe incujbAtura<br />
care véde in parté ce aflatA, pre lesne poate giudeca,<br />
cat sA fie fost Sfera, sau cercul, cand au fost tot si intreg; Intr'acesta<br />
chip Omir, Domnul Poeticilor, din putine insAmnAri a<br />
altora, prin stâlpi, prin marmuri, i prin mosi in mosi pomeniri,<br />
dupA 200 de aril, toatA i intriagA Istoria Troadei, i rAzboYul a<br />
tuturor Grecilor la dansa, au scris, si la un loc culegand-o, la<br />
stiinta oamenilor au scos-o: din céle, adicA putine stiute, i cu.<br />
noscute, arAtand i cu tari Argumenturi dovedind, ce au trebuit<br />
cel vechi sA zicA, i n'au zis, ce au trebuit sA scrie, i n'au scris.<br />
Asé Irodot Intaiul Istoricilor, dupA mie, i sute de ani Istoria<br />
sa au scris; i trAind el cu 444 de ani mai innainte de Domnul<br />
Hs. pomenëste si de faceré Turnului Vavilonului. Asé i Istoria<br />
inpArAtiii Persilor, i lucrurile Ellinilor, cu rnulte sute de ani, mai<br />
innainte de dansul fAcute, säruind, PArintele Istoriii s'au numit,<br />
nu doard cd toatA Istoria sa din crieriT sai au nascut o; ce CA<br />
ce de atata vréme innainte inprAstiatA, i netocmitä, prin putine<br />
insAmnAri (precum mai sus zisem) i pomeniri tAvAlindu-sd, la<br />
oranduialA, i tiinta tuturor, o au adus. A.é Thuchitid, carele<br />
al doile dupa Irodot Istoria Ellinilor sal, au scris, asé ala1Y vechi<br />
Ellenésti scriitori, lucrurile cu sute, i mil de anT innainte in Istoriile<br />
sale incep. Aé Xenofont, asé Dionisie AlecarnisAu, asó<br />
Pavsanie, asé Cfintus Curtius, carele au trait cu 48 de ani dui:A nastere<br />
Domnului Hs: au scris Istoria lui Alexandru Mare le Ma
300 CARTA V<br />
chedon, a carula inparatie i fapte au statut mai innainte de<br />
Cfintus Curtius cu 360 ani. A Plutarh, dupa 400 ani, au scris<br />
de lucrurile lul Filip, si a luT Alexandru. Sa nu pomenim aid)<br />
pre Moysai marele Proroc, i Hatman naroduluT lzrailtén, carele<br />
cu suflaré Duhului Sfant scrie Istoriia facerii lumil, care au fost<br />
mai innainte de dansul cu multe vacuri, ce sa pomenim pre .<br />
Iosif, i Filon, earn' Iudei find, si in limba Elliniasca, pre la anil<br />
dupa nasteré Domnului Hs: 60 si 70 pan& la 90, Istoriile sale<br />
au saris, si mai ales Iosif, carele au alcatuit Carte de véchimé<br />
lucrurilor Iudeesti, de la inceputul némului sau, pang, la vréme<br />
lor : Istoriia de ataté mii, i sute de ani, din putine fântanele<br />
Istoriii Sfinte, in marl ape, si rauri prefacand-O; asó Titus Livius,<br />
carele au trait pang, la anul dupa nasteré Domnulul Hs, al noaaspra-zécele,<br />
au scris Istoriia Romanilor, i lucrurile mai denainte<br />
de dânsul o mie maT bine de ant Aé toti alalti luand,<br />
si<br />
i<br />
cu putinéle sémne indamanandu-sh, Istoriile Eale au saruit, si<br />
la cel cazut a lor stau, si chip li-au adus. Acestora dart si noi<br />
a ne uita de vom indräzni, ce spaima i ce rusine ne va timpina,<br />
si macar, C cu intriaga a inimii stiinta zicem, ca nu<br />
doara cinsté, si lauda a pomenitilor Istorici pretendeluim (vom<br />
sä cérem), (ca acesta de am si gandi, nespälata pata fétii noastre<br />
am pune); Ce ca moimata lucrurile omenesti uimind, dupa slabe<br />
puterile noastre, ne vom nevoi, ca din insamnarile, i toanele<br />
unor mai pre urma Istorici, la ivalä, si la aratare sa scoatem,<br />
ce au lipsit in eel vechi, i ce au trebuit sa nu lipsasca, adeca<br />
célé ce Istoricii eel mai vechi, sau cu condeiul 11-au<br />
trecut, sau<br />
de nu li-au trecut, cu rautaté vremilor ni-au perit, sau de sint<br />
si de faca, ce sint putinéle, i amelätaturi numai, mai pre larg,<br />
si mai curat sa le asezam, precum pofta adeverintii, si a iubitorilor<br />
de stiinta adevarata poftAste EA' le dovedim, precum cesté,<br />
ce cat de tarziu, si de nou sh zic, altele 0, nu fie fara numai,<br />
Tails acélé, ce in vremile lor adevarat au fost, si 8'au lucrat. Si<br />
zisele cestor mai de pre urrna nu scornituri de Crieri, (nu de<br />
Dumnazau acésta in capul vre-unui Istoric de adeverinta TubitorTu<br />
s incapa), nici povestiri plazmuite, ce célé, ca on condeiul
CAP 11I. 301<br />
atuncé trecute, acmu din inchisoaré uitarii izbavindu-sa, la lumina<br />
pomeniriT, sä vie, precum cursul HroniculuT, pre la locurile,<br />
si vremile sale, innainté privéliT, si gIudecatiT CititorluluT,<br />
le va 'Arne, si le va arata.<br />
CAPUL III.<br />
Aratig sa, cé dinrea a Bulgarilor leOre spre parfile flpJàfiil<br />
Romanilor.<br />
Inthi dara trebue sä sa pomenésca, eh noT in a HroniculuT Anastaste.<br />
nostru carte 3, cap. 2: 3, curat am aratat, precum mincTunos,<br />
91<br />
cu napaste Taste Dachiii numele Flachiii, pre carile vor uniT<br />
asa numaT p'entreg, i fära nicT o socotéla, cu multi anT maT<br />
denainte de descalecatul eT cu Romani, sä i-1 dé; si cu napaste<br />
asupra sä i-1 pue, -uncle noT pre scurt pentru acésta amelitind,<br />
cuvântul am crutat: ca aicé la locul sau, pre larg :sa-1 zicem,<br />
ei<br />
sä-1 aratam. DecT pricina, i nascatoriT acestuT nume nou a<br />
Dachiii, find intai BulgariT, intAT pentru a lor iesire intr'aceste<br />
parti, sa zicem trebuTaste. Duph präzile Attilil (pentru carele in iiMalelin<br />
carte trecuta, mult s'au zis), cu 48 de anT maT pre urma, scrin Cap. 2.e<br />
Martelin, procum let 499 : in 7 anT a ..inparatiiI luT Anastasie, Let 499.<br />
inparat (precum insamnéza Calvizie la acesta an, si Patavie OsIviz in lironolaong.hipea:aavaiceeifinta<br />
parté 1, carte 7) Tar Gheorghie Chedrin zice-inteal 10-le si 11-le<br />
an a inparatiiT lul Anastasie despre partile Crivatului, s'au aratat sAnaluire yreerte<br />
1,<br />
intAT spre partile EvropiT niamul Varvarilor Bolgari; caril p ana m1Va<br />
atuncé nicT vazuti, nicT auzitl, necum stiutT Tera in partile inparatiiT<br />
Romanilor. Aceste dal./ BulgarT, radicându-sä de piste<br />
apa Volga, (de pré care si numele au), farä véste, si tot de o<br />
data au intrat in hotaräle Romanilor, i pana la Trachia peste<br />
Dunaré pradând, marl rautatT, i jacuri au facut: inpotriva a carora<br />
Anastasie inparat, trimitind oaste, 1T-au Tesit innainte la apa ce sâ<br />
chéma Zursa; si dânclu-le razboiu fur& RornaniT biruitT; Multe capete<br />
de frunto si 4000 de slujitorT pierzind. Inparatul Anastasie vazind<br />
ea inpotriva a ném vrajmas ca acesta, cu armele ceva nu va puté<br />
I z104
302 CARTE V<br />
folosi, multa sumä de bani dandu-le, i-au mai potolit, si intr'acé data<br />
din hotaräle inpärätii1 sa Tasä, 1-au induplecat. Bulgara innapol<br />
intorcandu-sä, tocma la locul lor sa. A. fie intors, au prin locurile<br />
hotaralor inparatii1, sa fie ramas, la istorici curat a Cunoacte<br />
n'am putut. Ce atata numaT cat iaras1 acela istoric scrie, precum<br />
Let 502. la anul 502 Bulgarii '0.1%0 sa fie intrat cu prada, si sa fie vinit<br />
pänä aproape de Thrachie. Aicé cititoriul, bine de va lua sama<br />
acestor doaa prazT a Bulgarilor; doaa lucrurI va insämna, carele,<br />
precum trebue, cunoscandu-sa, multa lumina socotélii ce vom<br />
sä zicem, vor da ; unul dara Taste, ca in prada dintal au trecut<br />
Bulgaril prin Dachia Misie, 'Ana la Thrachia ; Tara al done<br />
precum s'au apropiat numal de Thrachia, din care aiave Taste,<br />
ca Bulgarii sau aproape de Dachia au statut, când s'au intors<br />
din navala dintai ; sau in singura Dachia, spre paqile campulul<br />
sau oprit ; adeca peste Prut spre Nistru. Deal ori cum ar fi fost,<br />
intr'alt chip nu sh poate intelege, fara numaY, ca Bolgara prin<br />
Dachia 11-au fost a tréce la Misia, si la Thrachia, si ochil lor de<br />
ochii Romanilor, intai in Dachia sä fie dat, apoi aiure. ACasta<br />
socotéla adeviirata sa fie, dintr'acelas istoric, sa dovedéste, de<br />
vréme ce scrie, ca Bulgaril, la a doa vinire trecand in Misia,<br />
au ramas intr'ânsa, si Anastasie inparatul, cu deasila de acolo<br />
sa-i scoata neputand, li-au dat cale sa tréca in Pannonia. ,i me<br />
Let 504. BulgdriI let 504 au trecut Dunaré, si au intrat in Pannonia, unde<br />
indata au luat cetaté Sirmion-(care sa fie fost din potriva Beligradului<br />
alure am aratat), de uncle sä cunoaste, ea' de n'ar fi<br />
trecut Bulgarii intai prin Dachia (macar ct acésta istoricul a<br />
nuine nu pomeneste), n'ar fi scriind, ca din Misia sculandu-sä<br />
au intrat in Pannonia, care Taste pesté hotarul Dachiii spre apus,<br />
precum si de acésta in doaa trel locuri s'au pomenit. Raman()<br />
dara adevarul, precum Bulgarii, cand de la Volga au Iesit, intaT<br />
sä fie vazut in Dachia pre RomaniT, acolo traitori, si pre acel<br />
Romani sa.-1 fie numit cu numele, carele au fost având in limba<br />
lor Romanii, pentru care acmu ase pre rand vine cuvantul, sa<br />
cercam sa aflam, si sa aratam, RomaniT la linaba bulgailasca<br />
(care una cu cé slovenesca sa fie, nime sa va afla sa tagaduiasca),<br />
ce nume au avut.
CAP. IV<br />
CAPUL IV.<br />
Doved4te-sd, precum numile DachiiI, Bulgariii sa-1 fie schimbat, 0,<br />
precum Moldovanul, 0 Romanul, in limba bor tot lin nume au.<br />
Cu gresitO a voroavei deprinclere, Non usu, sed abusu, s'au<br />
pärut precurn numele Dachiji, si a Romanilor intr'ânsa lOcuitori,<br />
intr'alt nume nou s'au numit, cA, precum cu bunä dovada sintern<br />
sä arátäm, nu mutat numele, ce intr'altà limba talm'acit,<br />
sO fie, si tälmäciré deciTa sh sä fie -cinut in loc de nume nou ;<br />
Tar 5. amentréle in hirisiTa sa si Dachia, si RomaniT din Dachia,<br />
precum dinceput s'au numit, tot asé si astazi sä nurnäsc. AflArri<br />
darA din hronicul Slovenesc, precum cel vechiu a Romanilor<br />
nume, la limba Slovenésa 0, sä fie chemat Volohei, care nume llronograruI<br />
astä-zT ni-1 dau noatt Moldovénilor, (si macar cä si MunténiT, tot 01a:.1112e9 8.<br />
supt acest mime sA, cuprind ; insg maT pre u.rm.tt 1T-au zis MultenT,<br />
de care maT innainte sa," va zice), cti vrând Ilronograful<br />
Slovenésc, BA scrie, cum au gonit odfinäciarä RomaniT pe SlovenT<br />
de la DunAre, inteacesta chip scrie: «Volohomje nasedsim<br />
na Dunaiskia, Slovenia : i sedsim imvniliä, inasilmostim ima,<br />
Slovenej E prisedse, sédosa ovina Vislereté, iprozvasasé Poliane,<br />
i prod.» Asé aéastas, cu aóastas cuvinte märturiséste, si Letopi- Létopisetal Stenpeolt<br />
setul rusesc cel mare, de pre care si pAnä astAzT, ceT ce vor sa vLetaea 1;1 A<br />
scrie hiris SlovenCste, când ar vré sa, scrie numele RomanuluT, Slovenitor,<br />
si a MoldovanuluT, intealt chip sä le zica nu poate, Mil numaT<br />
§i cestuTa, si celuTa Voloha ; Tara: când ar vré nu dup5, limba<br />
Slovenésca, ce dupa, ce látinéscä, sa, scrie, atuncé Vol oh a numele<br />
hiris rämâne a Romanilor din Dachia, adica din Moldova; Tarä<br />
Romanilor din Italia, R i ml e n e, de pe numele, adecä, a RomiT;<br />
de unde de cat zArile SoareluT maY luminos sa véde, ca Bolgaril<br />
intAT de RomaniT din DachiTa &and, pre hires numele Romanilor,<br />
in limba Slovenesa. I-or stiut, Volohi, T-au chemat,<br />
adecä RorntinT, si taxa Dachiii, in care RomaniT läcuTa, Volostéle,<br />
cab. Zemle, adeca' tara sau parnântul Romanilor. AcesteT soconeclätite<br />
mArturiT ne sint toate nérnurile, a ciirora limba pre limba<br />
303<br />
carte 1.
304 CARTE V<br />
Slovenésca maTca ea cunosc, precum sint: Rusil, CazaciT, Lé§iT,<br />
Bolgaril acqté, Slovenil (caril maT pre urma §i eT au vinit in<br />
partile Evropil), BoemiT, SirbiT, BosnéniT, §i alalte némurT, carele<br />
vor maT fi, toate aceste, dupa cel hire§, §i vechiu nume a<br />
Romani lor, in limba lor, VoloM, ne zic §i noaa, §i Romanilor<br />
din Italia, care némurT decila, marl, §i vestite Crail in Sarmatia,<br />
in Misia, (caci in Dachia noastra vre-un niam de ace§té sa, sä fie<br />
stavit, la vre-un istoric, a vide nu ne s'au tâmplat) in Thrachia,<br />
in Dalmatia, in Pannonia, in Illiria, §i in Bohemia, au pus, ,i<br />
au intemelat, (carele tuturor §tiute find, acmu aicé maT mult a<br />
le numara nu ne vom zabavi), §i de la dansele altele cu vréme<br />
deprinzindu-sä : ca cum in limba latinésca, §i romanésca, nou<br />
nume ar fi primit, Dachiii Valahia; i Romanilor din Dachia,<br />
adica tuturor Romanilor, cu un nume de ob§te, Valahi, 11-au<br />
zis, Tara amentréle numele acesta, dupä talmaciré limbil Slovené§tY,<br />
cautându-sä, nici mutat, nicT schimbat Taste; cad Voloh<br />
Taste, precum am zis, Roman, §i Voloscala Zemle, Ora Romanilor,<br />
precum nol singuri, §i astazI RomanT ne zicem.<br />
CAPUL V.<br />
Aratcl-s11, precum numele Valahiil, dupd acdste teimpldrI, multd<br />
vrenze, cu Moldoldnil, taturor Romdnilor, de o4te au fost.<br />
Dupa schimbard, sau maT adevarath, talmaciré, numelul DachiiI<br />
in Volohia, mull& vréme, toate trel tarâle pomenite, cu un<br />
nume s'au numit, 'Ana adeel când Domnila, dintr'una in cloak<br />
s'au despartit, pre care vréme, Parté Valahiii a mai mare, de<br />
pe apa Moldova, numele a toata tara mutând, s'au numit Moldova;<br />
singura tara Muntenésca, cu numele Valabiil ramaind. Ce<br />
pentru adeverinta acestula lucru, a noastra socotéla intr'a parte<br />
dând, singure marturiile Gheografilor, sa aducem, §i pentru nol<br />
GInverle intrn- el sa gralasca, scrie lohan Bun, din Gloverie Gheograful : «Laduoere<br />
in Chaoopiate,<br />
de Da. cuitoriT zice acestor tarl* tadeca a Moldovel, §'a Munteniil, §i a<br />
MIA, cap. 18. Ardélulul) maT de nainte au fost GhetT, carora dupa socotCla lul
eAli. VI. 305<br />
Plinie, RomaniT li-au zis DachT; Iar a. dupa acéTa s'au despaalit<br />
Dachila acésta intr'alte numere noaa. DecT care de mult s'au fostchemAnd<br />
Dachia din mijloc, apoT s'au numit Transilvania, adeca,<br />
cum zicem noT Ardialul. Intre acésta si intre Dun Are s'au zis<br />
Valahia mica, adeca tara MuntenescA. Intre Valahia mica si intre<br />
apa PrutuluT, asijdere intre Prut, si intre Nistru, pan& la mare<br />
négra., s'au chemat Valahie mare, adeca Moldova.» Asijdere acelas<br />
Gheograf, de Transilvania, Cap. 9 zice: Care tArT acmu, cu<br />
deosabite numere sa chémA, Valahia si Moldavia, In vrémile mai<br />
vechT tot cu'n nume, Valahia, sA chema. Deci noi maT mult cuvAntul<br />
nes lungind, pentru acesta a Valahiil de obste nume, cu marturiTa<br />
streinilor, pre Cititoriu indestulit sa fie poftim, Tara, noT<br />
vom arAta pricina, cum streiniT, si megilasiT de prin prejur; si<br />
child au inceput pre aceste tArT cu ale sale numere, a le chema.<br />
CAPUL VI.<br />
Aratd-th pricina, cdci tdrdle acesté ma pre urnul, cu deothbite<br />
numere, s'au numit.<br />
Pricina, pentru cacT nu toll streiniT, pre acéste doaa taxi, (cacT<br />
pentru tara ArdialuluT aloe nu zicern), in treT félTuri le numasc,<br />
a:lave Taste , caci precum am zis , maT de nainte , aceste<br />
doa'a tad supt un nume a ValahiiT cuprinzindu-sA, si panA<br />
Chid. Tera supt o stAphire, si supt un Domn, numal cu<br />
insAmnare Valahiii marl, si midi', sa despartiia; Tara dupa co<br />
s'au despartit, pre vremile luT Dragos Vod Moldova si pre a<br />
luT Radul Vod Negrul Muntenia ; Moldova s'au schimbat si numele,<br />
si de pe apa MoldoveT, sau depe cel maT vechTu nume<br />
Molisdavia s'au numit Moldova. MunténiT, s'au tinut numele cel<br />
de BolgarT pus Volohia, sau Valahia, carele in limba noastrtt,<br />
sa zice tara RomânescA. LésiT, Rusil, si alte limbi toate, &Ate<br />
de la Moldova spre Crival tiles; (macar ca. Volohil, din VoloscaTa<br />
Zemlé, s'au schimbat numele in Moldoveni, si in Moldova),<br />
insA eT cu totii, numele, carele intAT de la BolgarT au rAmas, sa<br />
2 0
306 CARTIk V<br />
li-lrAdicé, n'au primit; ce tot cu acel vechiu nume Volohi, adecä<br />
Romani, 1-au chemat, 11-1<br />
chiamä i pän asta,z1. Vecinii despre<br />
apus numele nou primind, precurn Moldovénil singuri s'au chemat<br />
lor Moldavi, i Oral' Moldavia I au zis, si-I zic. Masta noi<br />
mai innainte in multe locuri am pomenit din istoricil Lésesta,<br />
si din Bonfin i Leunclavie. Vecinii despre amiazi-zi, carii int:AT<br />
Tera inparatiia Grecilor, amestecand, si cel maT de mult, i cel<br />
mai nou, si din doah un nume alcAtuind, 11-au zis Moldo-Vlachi,<br />
si Oral Moldo-Vlahia. TurciT mai pre urmä (o! acT n'au dat<br />
Dumn525,u, nicY noT, nici altä limb& crestinesck vecini ca acesté<br />
O. nu fie avut) 1-au zis, Cara Bogdan, de pre numele lui 13ogdan<br />
Vod, tatäl lui Dragos Vod, Tara Moldovénilor Bogdanlu , adea,<br />
oameniT lui Bogdan. Leunclavie in Pantecte la numele Bogdan,<br />
zice: Ca Moldovénii asé sa se fie chemat, tocma de pe vremile<br />
inpäratulul Vasile Bulgarocton, inteacaruia vréme au fost stäpanind<br />
tArMe acésté un Bogdan, i pentru adeverinta cuvantului<br />
aduce märturie pe Zonoras istoric vrémilor acelora, a caruia loc<br />
si noT aTurea pre larg l'am pomenit.<br />
Tataral i duph numele ce 11-au dat Turcii, i dupä numele<br />
ce s'au pus sanguri, i Bogdanlu zic Moldovénilor, i Boldovan<br />
schimband slova clintâl M: in Buche. Deci pentru numerele MoldoveT,<br />
i a Moldovénilor asé ; Tarli pentru numele Munténilor<br />
intr'alt chip, ca intai Moldovénii schimbandu-si ei singuri numele,<br />
precum am zis, au schimbat si a Munténilor, cad ii spre<br />
pärtile muntilor mai mult läcuind, li-au zis Munténi, adeca<br />
oamenj la munte traitori, i arii lor, Ora muntenésca. LesiT,<br />
Rusii, i alte limbi, cate Moldovénilor numele sä schimbe n'au<br />
primit, pentru ca sa Lea deosabire numerilor acestor doaa, tArT,<br />
au priimit numele, caréle Moldovénii 11-au dat, i 11-au zis Molténi,<br />
schimbând numaT N in Lude. Vecinii despre apus acésta ne<br />
invoind, 11-au tinut tot humele cel dintai, carele 11-au fost dat<br />
BolgariT, si le zic si astl-z1 Valahi, schimband numai arnandol<br />
o, o, in a, a: GreciT precum Moldovénilor ase lor, numele 11-au<br />
alcatuit, si li-au zis Ugro-Vlahi, i tarai Ugro-Vlahia. Turcii maT<br />
pre urma Grecilor, oare-cé stricand numele Grecesc, (cä cat nu<br />
pot Turcii sa, scrie numele strAinilor stiu top , carii au ispita
CAP. VII. 807<br />
scriitorilor TurcestT), le zic If lac, sau in nurne alcatuit Cara<br />
iflac, care nume macar ca Taste sa-1 talcuTasca, Vlah Negru, adeca de<br />
pe numele luT Negrul Vod, Domnul Muntenesc, sau pentru cauT<br />
totT MunténiT .sint maT negri la fata ; insa i acésta pricinese,<br />
cum orthografia turcésca arata, cA Taste stramutat numele din<br />
cel alcatuit Grecesc : Oiirrpo-BXecxos, ugrovlahos, zicand, ca amentrelé<br />
ar fi trebuit sa fie alt nein carele sa sa chéme Ac Iflac,<br />
adeca Vlah alb, si inpotriva aceluTa acesta sa sa cheme ylah<br />
negru, care nicT au fost, nici Taste ; Tara alalti Turci prostI le<br />
zic Cara Vldh, care nume din Orthografie turcesca sa sa fie<br />
stiricat a:lave Taste, cacT la orthografia turciasba nicT un nume<br />
nu sa afla, carele sa incepa din doaa slove mute, cumu-T V si<br />
L in cuvantul Vlah ; pentru acéTa eel ce scriu cu orthografie,<br />
innainté luT F, i luY L adaog un 1, si scriu i cites() Mac, Tara<br />
nu Flac, sau Vlah. MunténiT singurT, a tuturor nume puse, nici<br />
cum priimind, si-au tinut numele cel de mosiTa, i sa numasc<br />
si<br />
astazT Roman!, adeca Roman!. Jéle, ca uniT din scriitorT in<br />
Diplomatele Domnilor saT, i intr'alte carti ne socotind ce cinste<br />
cuprind numele Roman, scriu numele de GrecT inprumutat. Ugrovlah,<br />
adeca, daci sint maT aproape de hotarale UngurestT, sau<br />
ca ce Radul Vod Negrul, despre tara UngurTasca au vinit. Aé<br />
dara de schimbaré numeluT Dachiii, si de numerele, carile astazT<br />
tin RornaniT, nisi! intransa lacuesc, intelegandu-sa ; NoT de<br />
acmu la cursul hroniculuT si la cale de unde ne-am abatut,_ ne<br />
intoarcem.<br />
CAPUL V11.<br />
Dau-sit i alte canoane trebuitoare, pentru mai curatei infelegerd<br />
Hronicului inainie.<br />
Pana a intra la carte ce urmaza acestii partT, pentru lesniré<br />
cunostintiT adevaruluT am socotit: si alte canoane, catre céle dintaT<br />
a adaoge, pentru caci schimbandu-sa numele DaehiiT in Valachia,<br />
i cu a taraT si a lAcuitorilor, inteansa Roman! ; istoriile
308 CARTE V<br />
streinilor vecini, nu putina confusie in cunostinta, i deosabire<br />
numerilor fac, un nume adeca pentru altul luAnd, si lucrurile<br />
ce s'au facut intr'o parte a Valahiil, le socotesc intr'alta Monte,<br />
pentru care nu putina amestecatura, i gresela videm fäcuta<br />
in mapele gheograficestT céle maT vechi, in carele pe Valahie<br />
mare, adeca, pe Moldova, o pun in locul VlahiiI midi, si in potriva,<br />
pe cé mica, in locul ceT marl. Aé deciTa locurile, cetatile,<br />
apele, i hotarale tot stramutate i schimbate marg.<br />
1. Canonul intAT Taste unde sa va pomeni in hronic nurnele<br />
OrA.lor acést,C, de sa, va aduce marturiTa istoricului Lesesc, Rusesc,<br />
si a altor nennurl, pentru carile am zis, precurn numele<br />
cest maT de pre urma, Moldova, n'au priimit; sa sä tie ca de<br />
va zice istoricul Voloscaia Zemlia, pentru Valahia mare, adeca<br />
pentru Moldova zice. Asé de va zice : Voloh, pentru RomaniT,<br />
cariT au lacuit in partile Valahiel marl, intelege.<br />
2. Al doile canon Taste, ca unde sä va pomeni din istoric<br />
Latin Valahia, sau Valah, pentru Valahie mica, adeca, pentru<br />
Ora Muntenésch, intelége.<br />
3. Al treilea canon Taste, ca noi 'Ana acmu, urm'and istoricilor<br />
vechi, Orfile amândoatt supt numele Dachii cuprindém, care<br />
nume de acmu lasindu-1, uncle vom pomeni Valahia pentru am'andoaA,<br />
tarale vom intelége ; iara cand vom vré sa pomenim pentru<br />
vre o parte, atuncé cu deosabit nume, precum trebuinta istoriil<br />
va pofti, Volohia mare, sau Volohia mica, vom zice.<br />
4. A patra canon Taste, innainte prin multa vréme de any, la<br />
istoriciT GrecestT, i Ellinesti, pentru Dachia sau Valahia, cevas<br />
a sa pomeni, neaflAnd, mal cu dedins vom zice, pentru lucrurile<br />
carile s'au facut pin prekurul Valahiii, din carele macar ca istoriciT<br />
tac, insa stare si traTul Romanilor in Valahia sä intalege,<br />
dupa pravila canoanelor, carele am dat intaT : Ca tacéré in istorn',<br />
precum nu pune, asé nu radica lucrul.<br />
5. Al cincelé canon Taste, ca de sa va pomeni din istoric Ellinesc<br />
Vlahia, Tara nu Moldo-vlahia, sau Uggro vlahia, Taste prepus,<br />
pentru o parte, au pentru toata Vlahia, va sa intalega, ?<br />
atuncé cititorTul , sa socotéseä pentru lucrul ce sa povest6ste,<br />
spre care parte maY aproape cade; DecT spre care va S maY a-<br />
ei
CAP. VII.<br />
proape, pentru acéia, s5, s',' infaliag5., adeca precum pomenéste<br />
Nichifor Grigoras (cautä mai pre larg mai pre urina), precum<br />
Craiul Sirbesc, au luat pe fata a Domnului de Vlahia ; trebue<br />
a O. intelege cä pe fata Domnului Muntenesc au luat, c'aci Muntenil<br />
sint mai aproape de Sirbi, sau precum va vré cititoriul<br />
sA, giudece, ca, din lucru, ca acesta istoriii, primejdera minciunii,<br />
nu sä aduce, ce gresala ce face numai in numere.<br />
309
CARTE A SESE<br />
Care arati traiul Romanilor in Vulachia, de la Anastasie, puä<br />
la Roman ildorul lui Constantin, inpärat. A§ijdere, arati napiisilo<br />
Bulgarilor ; §i deseileeatnl Oral §i Criiiii Le§e§ti, §i precum<br />
pre aceste yremi, nu numal Volohia, ce inch' §i Cramul an fost,<br />
tot snpt stiipinire inpiiratiii räzsritu1ui. A§ijdere area a§ezare<br />
Ungurilor pe apa Tisel.<br />
CAPUL I.<br />
Doved4le-sei trcaul Romanilor in Volohia de la napada Bulgarilor,<br />
pawl la Justinian -inparat.<br />
Pre la anul lui Anastasie al 1416, a inpärätiii lui, Bolgaril<br />
intrând in Pannonie (precum la anul 504 am pomenit) i luand<br />
01<br />
cetaté Sirmiul, Theodoric Veronianul, vazind c Bolgarii,<br />
mai cu dedins cu indemnäturile lui Anastasie inpärat, vor sä<br />
intre mai inläuntrurile inparatia apusului ; au socotit acésta<br />
sá fie de neräbdat ; i indat5, trimitind oaste asupra lor cu<br />
Hatmanul Petza, carele cu mare nárocire asupra Bolgarilor,<br />
a Ghepidilor, (carii cu Bolgarii sä insocisa) au avut räzboiu,<br />
pre Domnii amhnduror in rAzbolu i-au omorit, i deciaa parte<br />
Pannonia despre Sirmion (care astä-zi iaste Sclavonia, mai de<br />
nainte supt st4phnirea inparata RäzsarituluT ['find supt stapa-
Zonaraa carte<br />
14. cap. 4.<br />
Let 505.<br />
IA 512.<br />
Let 514.<br />
312<br />
CARTE yl<br />
nire apusuliii au luat-o ; impreunA i cetaté Sirmiul cuprinzind.<br />
Intr'acestas an Anastasie inpArat, pentru ca sA poatA opri nabu-<br />
01.6 Varvarilor de subt Tarigrad, (scrie Zonoras carte 14: cap. 4:)<br />
CA de scump ne vrând sA dé liafA slujitorilor, au poroncit<br />
de au tras zidi din mare négrA pAnA la cetató Silivrii in mare<br />
albA : a cAruia zidi fArmilturi i pAnA astAzT sA cunoso pre<br />
alocuré. La anul 505 Anastasie inparatul, asupra Persilor cu izbAndA<br />
rAzboiu având, si pace cu dânsii fAcand, fàrä nAroc I au<br />
mArs inpotriva lul Mundon Domnul Ghetilor, carele intrasA in<br />
inpArAtiia lui pAnA la Machedonia, i Thesalia. Deci i inpotriva<br />
acestora vAzind, cA cu fierul nu-T va puté spori, 7-au dornolit cu<br />
argintul ; i cu dare de multA surnA de bani, i-au scos dintr'acéle<br />
pArti. Pre acésté vrémi,, din istoricul pomenit, si din Theofanis<br />
intelegem, precum multA parte a Schitiii cu Domnul lor<br />
Vitalian, la credinta lui Hs: sA sA fie intors, i legAturA de Confederatie,<br />
cu inpArAtiia rAzsAritului sA fie fAcut; de vréme ce la<br />
anul 512 Anastasie inpAratul, scornindu-sa cantarC Trisaghion,<br />
au vrut sA adaogA i acésta : Cela ce ai pAtimit pentru noi :<br />
asé pAtimiré lui Hs:, vré sA o dé i DumnAzAirii ; pentru care<br />
lucru, mare tulburare intre nAroade fAcanrlu-sA, Pravoslavnicii<br />
au indemnat pe Vitalian, ca cu arme sA rAtulascA Orthodocsia.<br />
El incl la anul 514, sculAndu-sA, au supus Thrachia, i Misia,<br />
luand cu sine cAlArimé ostil Românesti, au purees spre Tarigrad,<br />
mArturisind precum merge asupra ereticilor Evtyhian, pentru sA<br />
scutiasch Orthodocsia. AcéstA povéste, noT .am adus-o, pentru ca<br />
dog lucruri dintr'ânsa sA cunoastem. Unul Taste, cA unde se<br />
numArA Schythia cu Misia, si cu Thrachia, ni sA pare sA fie gresélA,<br />
numele Schythiii in locul Dachiii puindu-sA ; CA Schytie<br />
acmu Tera supt staphniré Hunilor, i inpArAtila Romanilor, in<br />
Schythia ceva parte nu ave. Ce acCstA socotialA mai curat sA<br />
cunoaste din céle ce mai kos acelas istoric aduce ; cA Vitalian,<br />
dupA ce au vinit cu aT sAY, i cu mai multi de 60 mil' de Romani,<br />
pAnA supt Tarigrad, apoi Anastasie inpAratul, cu guruinO,<br />
si<br />
mAgulituri, l'au fAcut de s'au intors innapoi dupA 8 zile, pentru<br />
carele mai pre urmA simtind, i oprindu-sA in Misia, au apucat<br />
acolo cetaté Odisul, si pre Chiril Hatmanul ostilor au omorat.<br />
ci<br />
si
CAP. I. 313<br />
Asijderé pre Ipatie alt Hatman, l'au prins viu, i ca la 65 miT<br />
din oasté lui Anastasie inp &rat au omorta, precum scrie Gheorghie<br />
Chedrin «in anul 93 a inpArAiii lui Anastasie Vitalian Schythul<br />
sh fie omorkt pre Chiril Hatmanul ostilor, i sA fie cuprins<br />
tirandste Thrachia, Schythia (supt acesta nume poate fi i Dachia),<br />
§i<br />
Misia, i aducând cu sine multe nAroade de Huni i Bulgari,<br />
multe cetA-ti sA fie luat, i cu prada p'anä supt zidiurile Tarigradului<br />
sä fie agiuns». La anul 515 Vitalian, au fost gAtit vase pre<br />
mare, sA margA din doaa pArti, sh incungiure pre Anastasie in<br />
Tarigrad. ce Marin Voevodul luT Anastasie, luand cu sine pre<br />
Proclu Mathematicul, carele facând cu mestersug niste oglinde<br />
de aramA, cu razele serelui, au aprins toate corAbille MT Vita-<br />
Han pre mare. Vitalian pentru perderé corAbiilor, maT mult infocandu-sA,<br />
mai cu mare vrAjmAsie, au purees cu alalte ost1<br />
despre uscat, asupra Tarigradului ; Ce Senatul vAzind rAzsipa<br />
ce vire asupra InpAraciii, au stAtut la mijloc, de au fAcut pace;<br />
cu acéste cond4ii, pentru ca Orthodocsii, in Izgnanie tnimiY, sA<br />
sA intoarcA la locurile lor, (intre earn' iera i Machedonie Patriarhul<br />
Tarigradului) i Sinod icumenie sa, sa stringa, in carele<br />
erésé Evtyhianilor (a carora cap si scutitoriu singur inparatul<br />
Anastasie Tera) sa audece. Ce Anastasie, precum Tera toate primejdiile<br />
obiciuit, cu bani a rascumpara, multa summa de bani<br />
lui Vitalian (land, cu dânsul s'au inpacat, si Inca i Maghistru<br />
tuturor ostilor, de o datA, I-au facut: 'Dana adeca s'au incetat,<br />
§i<br />
s'au tolit galcevile intre gloate. Apoi i pe Vitalian din cinste<br />
l'au scazut, i Sinodul, carele de frica sa giuruisa sa facA, n'au<br />
fAcut; Deci darA de pre rAnffinéré acestui Vi-talian la Tarigrad,<br />
aiave laste, ca numele Schithiii rAu sA pune intre Misia i Thrachia<br />
; Ce poate fi Vitalian, de nem Schith fiind, si in hotarale<br />
mai aproape de Dachia, VarvariT lui lege CrestiniiascA priimind,<br />
scriitoril au amestecat, nume(le) Dachiii sau a Volohiii, (precum<br />
Bolgarii atuncé AI zicé) cu Schithia ; precum i altiT multi mai<br />
pre urmA istorici, toate locurile peste Dunare, spre Crivat, supt<br />
numele Schithii le cuprind, carii la locul lor, sh vor pomeni.<br />
Ce Anastasie inparatul in erésa sa rAmAind, macar cA pre urmA<br />
cAindu-sA, ceré Tertaciune de la naroade ; Ce Dumnazau, veand<br />
Let 515.<br />
Evagrie, carte<br />
8, cap. 43.
314 CARTA VI<br />
aTavé sä-1 cérte in césta lume, qi aratanduisa ¢i om groznic,<br />
tiind in man& un izvod, T-au zis : Pentru necredinta ta, Dumnázau<br />
14 anT t-au ¢ters din tabla vietiT, ¢i a¢és sa kitiT, cä curund,<br />
de fulger, vii peri. Anastasia cu Me¢fer¢ugul luT Procul<br />
MathematiculuT, de urgie luT Dumnazau, vrand sa scape, au<br />
poroncit, nebunul, cu me¢ter¢ug Mathematicesc, sa-T faca o cash,<br />
Let 518. prin card sä nu poath strabate fulgerull ce in zadar;* Ca let 518<br />
eaEvagrie,<br />
Mute- in 17: a luT April, seu precum altiT vor, in 9: a lui Iulie, de<br />
Theoran,<br />
Chedrinos ai fulger au perit; dupa ce au inparatit anT 27: luni 3 : s'au trait<br />
Zonavas.<br />
80: sau precum altiT zic 88 de ant' ; Tar in local luT, slujitoriT<br />
Instin au rhdicat la inparatie pre Iustin Thracul; acesta au inparatit<br />
Thrsoul. anT 9: zile 23: ¢i la let 527: obrintindu-i-sä un pióor, ce aye de<br />
Let 627.<br />
saaata ranit, in Caldndele lui Avgust, au murit. In vrémile acestuTa,<br />
ceva vrddnic de insamnat, pentru partile Volohiil, la Istorici<br />
insämnat, n'am putut afla. In locul luT au statut Iustinian la inparatie,<br />
Avgust in 30 zile inteacela¢ an.<br />
CAPUL IL<br />
Doved4te-sci traiul Romanilor in Volohia, de la Iustinian,<br />
peind la fustin.<br />
Iustinian, atata de vestit Taste in toata lumd istoricésca, cat<br />
pentru dansul destul Taste, singur numele luT Iustinian a pomeni;<br />
lara din toate laudele luT, maT vestite aT sint zidirile, cdle multe,<br />
¢i minunate de CetatT, ora¢e, podurT, manastirT ¢i beséricT; intre<br />
carele una, Besérica SfinteT Sofia destula Taste, pentru mieraré a<br />
toata lume, ca niel intaT ca acésta (de beserica lui Solomon ceva¢<br />
nu zicem) s'au zidit, nici dupa (lama, alta pana acmu, s'au vazut;<br />
Tara maT cu dédins, pentru cetatile, carele unile rasipite<br />
f ind, ll-au tocmit; Tara altele ¢i din paji¢te au radicat pe Aube<br />
marginile DunariT in Dachia, in Misia, ¢i a¢e¢, ¢i in Schythie,<br />
pre amanuntul, in capul ce urmaza lé vom aräta. Duph zidiri,<br />
AT sint biruintele, asupra tuturor Varvarilor, in Italia; ¢i Africa,<br />
¢i in Persia, carele au dobandit prin vestitul Hatman Velisarie,
CAP. II. 315<br />
§i prin Narsitis Hadanbul; De cat Velisarie, numai cu phrtile<br />
bhrbäte§ti mai gos, Tail nu cu vitejila. Velisarie mai Ihudat cu razrboornpl P ieo,otdteiri.<br />
atata, oh pentru niusté ouratiii, §i cu conteniré, Hadamb s fhousä, lor, carte 2 oi 3.<br />
pentru carele scrie Procopie, eh in viiata lul alth muiare, faxä cat<br />
pre a sa, n'au ounosout; §i in fata a mueri frumoase, nici au<br />
ohutat. Ce acésté noi altora läsindu-le, la lucrul nostru sh ne<br />
intoarcem. Chedrinos Istoricul la shmnul 148: in viata lui Iu Chedriuos in<br />
viéta Id Justi-<br />
stinian pentru suppunire Unilor, supt inphrhtie, sorie a0: in cel nian.<br />
din VAT zice, an, a inpärätiii lul Istinian, Variza Crhilasa Hunnilor<br />
armele §'au inpreunat, cu a Romanilor, zic s fie avut 100 mii<br />
de Huni supt stapanire sa. Inteacela§ an §i Gorda Crhi§orul Hunnilor,<br />
carile lhouia aproape de Vosfor (pre unde Taste acmu<br />
Azacul) s'au datu-sa, Romanilor, §i s'au Mout §i Cre§tin. Acesta<br />
Meuse leghmant, precum §i Romanilor cu credinth va fi, i cetate<br />
Vosforul (zic unii acésta sh fie Azacul) va päzi, §i dajdé cé<br />
de boi, care iera obiciuith, in -WV anil sh, do, la inphrhtie, va<br />
trimite. (Vosforo, Elline§te; va s zich, aduchtoare de boi, pentru<br />
care tälcue§te Chedrinos «pentru acéia cetatO sh fie chemat Chodrinos<br />
acoloo.<br />
Vosfor: Choi lhcuitorii de acolo in loc de bani, Tem legati sh<br />
(16 in toti aniI bob). Crhi§orul dara acesta, cu multe daruri, si<br />
cum sh, cade cinstit de la inparatul find, dhruit; s'au intors acaseg,<br />
unde spuind fratine-shu, lui Moagheras de cinsté §i de darurile,<br />
carele au avut de la darniciia inpâratului, §i precum s'au<br />
Mout §i cre§tini: indath aii sthrmat §i au ars toti bozii Hunnilor,<br />
pentru care lucru, maniindu-sh Hunii, au radicat cap asupra luT,<br />
§i zugrumandu-1, au pus in locul lui Craiu pe frate shu Moagheras<br />
; a§ijderé, §i pe Tribunul Dalmatiii, (carele acolo phziia),<br />
inpreuna cu toath oastO ce aye pe laugt dansul, au omorat. De<br />
acOsta intelegand inparatul Iustinian, indath au oranduit pe loan<br />
Consulul, fiCorul lui RuGn Patrichiul, carele pre laugh alalte o§ti,<br />
luand inch §i de a Schythilor multa oaste inteagiutoriu, au purees<br />
inpotriva lor. A§ijderO pre uscat, au trimis pe Godila Hatmanul<br />
ostilor, carele tine de la Ulissopolis, pana la Gadurion. Hunii<br />
luand véste de viniré otilor asupra lor, inspamantandu-sh au<br />
cazut la rugamente de pace, i a§6 tocmindu-sh pace, deciia<br />
Romanii far& nici o grip. la Bosfor au stapanit». AcOstO Gheorghie
316 CARTE VI<br />
Chedrin; lard Procopie Chesarlanul, de rázboTul Gotthilor, Carte<br />
3, Cap 19, zice: precum Iustinian inpArat, sä fie adus ca la 200<br />
miT de Huni, ce le zicé Coturgutii, cu mueri cu COO cu tot, si sA-i<br />
fie pus in Thrachia; insa, pre vremile acestula inpArat, preoum<br />
din scriitori putem cunoaste, ea p5.rtile Volohiii ru s'au tulburat;<br />
i cu präzile Varvarilor prin trInsa tare s'au stramutat.<br />
Let 530. k$i Antal, eh la anul 530, Bolgarii; carii mai de mult sa fie trecut<br />
spre Pannonie, am pomenit, cu Ghetthii iarAs inpreunându-sa, au<br />
inceput a präda in Illiria, si in Gretia; ce Mundom, Voevodul<br />
luT Iustinian InpArat; asupra lor m'argand, macar eh i-au Mut,<br />
si multi din Varvari au perit, insä innapoi peste Dunäre, sau<br />
intealtä parte 0.-1 goniasca, si din hotaräle inpArAtiii, de tot afar6.<br />
sa-T scoatA, nu s'au putut. Ce acesté pre acolo tare lipindu-sá,<br />
dupa dânii, i alte a lor shmentii, s'au pornit; i<br />
CU vrAjmAsiT<br />
cu multul mai aspre, i mai cumplite de cat a Gotthilor, si a<br />
Hunnilor, locurile pArtilor Volohiii au rAzsipit, s'au strAmutat.<br />
Iustinian inparatul toate puterile ostilor spre Italia, si spre Africa,<br />
cu Hatmanul Velisarie, si cu Narsitis trimitind: i pärtile din<br />
Let 550. coace, putin, si mai nemica scutindu-sä; si ales la anul 550,<br />
Gotila Domnul Gotthilor, Roma incungiurând, i dup5, mult<br />
räzboTu, au si dobândit o, pentru a al-en räzscumpärare, Velisarie<br />
cu toate ostile spre Italia intinzind, Slavii (séu precum<br />
AT numasc Sclavii) dupg Bolgari pornindu-se, cu multimea mare<br />
Procopie Io. spre Volohie s'au pornit, si in cale, toate sfärmand, i prädând,<br />
Orlin<br />
carte 3.<br />
aotthilor, Dunäré au trecut; i ori-cine innainte le Tesiia, fàrà nici o ale-<br />
gere, de tot omorMa, si pre eel mai multi, cu multe féliuri de<br />
moarte, Onà atuncé in pärtile Romanilor nestiuta, ii cazniia,<br />
adecä ascutind pari de-a-lungul, pen trup le báté, i asé intäpati,<br />
in pamânt Ii infigé, (cautä de unde mai pre urrn& SérachinéniT,<br />
pildh luand, si pAnA, asth-zi, Turcii prin sezut, pAnä in cap, tapa<br />
Glieorghie Che- PAtrunzind, a intApa s'au deprins), Gheorghie Chedrinos aratä,)<br />
drinos in loetil precum acestà näbusire s sä fie tâmplat la 31. de ani, a inpäpomonit.ratliT<br />
lui Iustinian; Hunii zice, carii i Sthlavinii s. chiamá, au<br />
nausit in Thrachia, si multime de oameni au omorgit, i Arica,<br />
si pc Direg6toriu1 acel thri au prins. Si de cutremurul OmantuluT,<br />
fiind pre une locuri rAzsipit zidiul, carele Mouse Anastasie
CAP. III. 317<br />
inpArat, aflând loc deschis, au intrat in lontru; i toate supt putéré<br />
lor, au suppus, pän5, la Dripea, i la Nimfea, si la satul luI<br />
in<br />
Hs». Richtiolus (acestA nábusire a Selavinilor, cu do! anT maT in- liRricoini eel<br />
nainte insa'mnézä, adeca, la anul 548.) Intr'acest an, fundamentu- mare la let. 54R.<br />
rile CrAiii LesestI s'au inceput, pentru care in capul ce ur-<br />
mazA vom zice. La anti! 551 Ghermanos Voevodul, carele inpotriva<br />
Sclavinilor Yera trimis, in &ire purcesulul mnrind; si<br />
toath gatire acéla stracandu-sk SclaviniT de aciTa färä de nici<br />
a grija, toatä Machedonia, i Gretia au prAdat, panh adech loan<br />
Hatmanul, cu altA oaste, s'au gätit; i inpotriva lor, s'au trimis.<br />
Ce Ora la &ire ostiI, SclaviniT acmu dup a. ce au ars, si au<br />
jecuit Gretia, i MachecloniTa, s'au, intors spre Thrachia; i Oa,<br />
supt Tarigrad au vinit; toate supt sabie, i supt foc puind. Hatmanul<br />
loan antaT de supt Tarigrad, pAna la Andrianopolis I-au<br />
gonit, TarA acolo SclavoniT, do bätae apucandu sä, asupra Romanilor<br />
viind, furá biruitT. Aces-0, pradä s'au facut, si la al done an.<br />
CAPUL III.<br />
Dovedefte-sci traiul Romanilor, n Volohia, cu multe argumenturi.<br />
Macar cä Instinian, stand la inpArAtie, multh tulburare, prAzT,<br />
si chlchturile<br />
Varvarilor, carele zisem, in pArtile Inpràiii<br />
lor necontenite Iera, cu carele i statul Dachiii nu putin seazut,<br />
si din cate-va pail! piscat de Varvari Tera, cad o parte<br />
din Dachia singur inpäratul, Unnilor o didese ; o parte, altif<br />
in sila, apucasa; insa toatá supt stapanire Varvarilor sä nu fie<br />
cAzut, a vremilor acelora, curat istoric, Procopie Chesarinénul,<br />
curat ne arath. A cgruTa cuvinte orT-chte pentru Dachie, in<br />
vremile luI Iustinian s'au tamplat, toate aicé pre rand de fatä<br />
le vom pune. «IntaT dara de räzboTtil Gotthilor carte 3, cap. 14.<br />
Turnul zice, carele de céia parte de Dunäre odanaoara, Traian<br />
inpArat 11 acusä, cu catT va an! maT innainte fiind stricat de<br />
VarvarT, sta desert, pre acesta, i allele de prin pregTurul luT,<br />
lustinian inpärat, ca pre niste locurI ce Iera de mosiia, si de<br />
L et.<br />
551.
318 CARTA VI<br />
stApilnire RomAnTascA, 11-au giuruit Antilor, i Sclavinilor; insA<br />
cu acestA tocma1A, pentru ca sA ste inpotriva IIunilor, carii<br />
adése prAda in inparAtiia Romanilor. Varvarii au priimit tocmala<br />
acéia, ins i el au cervut de la inpAratu1, sA le dé<br />
pe Hilvurie Maghistrul ovtilor sä le fie cap». Aicé care turn<br />
sh fie fost acel turn fAcut odânA-oarA de Traian inpArat, vi in<br />
ce parte a Dachiii chiar a cunoavte nu putem insA altul nu<br />
poate Ii fArA numai tot_acesta carile astA-zi, Severinul sA cheamA,<br />
cAci la acest Toc Traian sA fie zidit cetate, in capul ce urmazà-T<br />
pentru zidirile lui Iustinian, vom arAta, insA onT unde peste<br />
DunAre s'a intelege sA fie fost, nonA dovadA ne Taste, cA Iustinian<br />
: Pro jure veteri, quo ad Romanos pertinebat, adech: cAci<br />
din movie véche iera de locurile InpräiiT, II fAgAdula acelor<br />
Varvari, 1 CU alte locuri de pen pregur sa li-1<br />
dea, i ei sa.<br />
ste inpotriva Hunnilor. Avijderé TarAv acesta istoric intr'acela<br />
lot; putin mai gos, cu devchisA cuvinte aratA, precum Justinian<br />
Procopie are* inpArat au dezbAtut toatA Dachia de la Gotthi. Cuvintele istoricului<br />
sint aceste. «GhepidiT zice, caril mai de nainte -tine cetate<br />
Sirmiul, i toatA Dachia, lustinian inpArat dupA ce au scos<br />
ace OrA din mAnule Gotthilor ; Tara. GhepidiT pe Romanii, caril<br />
Tera 1Acuitor1 de movie, i-au luat in robie, i deciia nepArAsit<br />
purcedé cu prAzile in inpArAtie, pentru care lucru i inpAratul<br />
n'au vrut sA le mai de liafa, care li sä da mai clennainte (larA<br />
acei Ghepidi sA fie inceput a sluji cu liafA inpArAtiii de pe vréme<br />
lui Martian, scrie Iordand in istoria Vandalilor carte 3; iarA<br />
Martelin zice, cA de pe vremé lui Zenon, sl sA fie tAmplat. Ce<br />
pentru ca sA le pue piedica, au dat Longobardilor in Pannonia<br />
cetaté Norion, i alte locuri mai cu tArie, i multA summA de<br />
bani, li-au daruit; caril lAsind locurile, pre carile lAcuia, mai de<br />
nainte au trecut peste Dunäre in céia parte, vi s'au avézat, aproape<br />
de Ghepidi; iarA Ghepidii, (precum acela Procopie mArturisévte,<br />
carte 2, de rAzboiul Gotthilor) tine locurile pre lângA Singhedin,<br />
pre langa Sirmiu, intro DunAre, vi peste Dunäre». Aóastav mar-<br />
Iornand pentrn turisévte Ioarnand pentru Vandali, carte 3. «eu, zice, Dachia ce<br />
Vanden, carte 3. véche chem, care acmu o vtiu toti cA o cm Ghepidil, care -tar4<br />
Taste din potriva Misiii peste Dunäre, i cu munW ca cu 0 cu
CAP. III. 319<br />
nuna, taste incinsa, §i are numaT doaa locurt de intrat inteansa<br />
§i unul sä chtama Bonfos ; Yara altul Thabas. Acésta tara a Dachiii<br />
de a ceT véchi numitä acmu, precum zisem, sa chtama<br />
Ghepidia». Din hotararé, care fac ace§ti scriitort pentru locurile<br />
carile au fost %iind o data Ghepidit in Dachia, s cunoa§te, c'au<br />
fost peste Dunare de la Sirmium insus pana la Singhidin, §i<br />
toata Transilvania, cariia not it zicem Ardialul, tat% alalte parct<br />
a DachiiI; adeca Dachia mäluroasa, i Dachia muntoasä, pre undo<br />
Taste acmu Ora Muntenésca, §i a moldovel, supt Iustinian inparat<br />
sa fie fost tot subt stapaniré inparatiii Romanilor. Mijderé<br />
dinteacela§ istoric Procopie cunoa§tem, ca. Iustinian dezbatand<br />
de la Varvart Dachia, o parte dintrInsa cu cetaté Singhldinul,<br />
sa fie dat Erulilor. Zice dara el inteacela§ cap: «Inparatul cateva<br />
locurt din Dachia au dat Erulilor, pe.langa, Singhidin; unde<br />
§i acmu traesc, din cariit unit s'au scris, §i in izvodul o§tenilor<br />
Romani, §i s'au numit federati, adeca in credirqa luatt. Pre langa<br />
acésté, alte dovéde §i mai tart, §i mat fárä prepus ne aduce acela<br />
Procopie in carte §i capul pomenit, pucin mat gios, ca<br />
Loggobardit, dupa, ce s'au mutat peste Dunäre Iânga Ghepidt,<br />
precum mat sus am pomenit, indata s'au apucat de galceva, cu<br />
Ghepidit ce§té sä I gonTasca de pre uncle §eclé, ceTa sä nu-§T dé<br />
locurile. Ce Longobardit find supt protecOe inparatia, au trimis<br />
la inparatul Iustinian rugandu-sä O. le dé agIutortu inpotriva<br />
Erulilor. Viind dara la inparatul Soft, emit trirnisése Longobardit<br />
intr'acesta chip sä fie grait. «Acesta socoté§te, o inpärate, ca mat<br />
de nainte vréme, carid Gotthii aye Dachia supt dajde (adeca pe procoPie acoloo<br />
vremé dupa peiré hit Valens, precum noT acolo am aratat),<br />
Ghepidit §ed6 de Ma parte de Dunäre, (adeca despre Panonia)<br />
unde mai de mult, cu toOT la un loc lacuTa; pre atuncé attita<br />
fricä trage de Gotthi, cat macar o data' Dunaré sa tréca, nu indraznita,<br />
§i pärcile carile peste. Dunare, macar ca inparaliTa le<br />
aye ca cum ar fi fost lepadate ; insa et mai iri lontru sä intre,<br />
frica Gotthilor it oprita; Tara dupa ce au avazut, c'att gonit din<br />
toata D a chia, pe Gottlit, §i sintetT inpiedecati, cu alte razboae,<br />
(adeca razboaele ce sa facé in Italia, asupra Vandalilor), au indraznit<br />
spurcaciT ace§té, petiutinderé a calca, in hotarale voastre,
Procopie de<br />
razbolttl Gott labor,<br />
carte 3.<br />
cap. 4.<br />
320 CARTA VI<br />
Sirmiul au cuprins, o inpArate ! si pre RomAni îçï trag in robie;<br />
si Inca sA, laudà, precum toata Dachia, au dobandit. Soul<br />
darA Longobardilor aceste. IarA Soul Ghepidilor (cad i ei fath<br />
innainté inpAratului sa, *Ala), pentru ea O. arate pe Scull Longobardilor<br />
mincTunosi, i precum ei nu sa laudA cA, tin Dachia,<br />
ce numai Sirmiu, cu o parte din Dachia ; intr'acesta chip cuvintele<br />
Longobardilor intoreé. Acmu zice, o inparate! «fiind rAz-<br />
boiul intre noT inceput, i singuri cunoscandu-s neputinta,<br />
slAbiciune, de ce au inceput caindu-sa, si la voi alergand, silesc,<br />
ca inpotriva a toatA, dreptate, pentru dansii Romanii asupra<br />
noastrA rAzboiti sA, incepA ; i aduc pricinA, furii acesté, pentru<br />
Sirmium, i pentru alte une locuri de a Dachiii. Dará incA atate<br />
cetAti, i ataté provintii mai sint supt stApaniré voastrA,<br />
eke trebue sh cercati, si alte nAroade sA puneti inteansele sA<br />
lAcuiascA». Pentru pArtile darA Dachiii despre Panonia asa chiar<br />
arAtand, precum putina parte a Dachiii Varvarii Ghepidil, sA<br />
fie fost tiind; Apol intorcandu-sa spre Schithia despre mare<br />
negrA, hotarAle inpAratiii asó pune. Vosforul zice (carele iaste<br />
Azacul) cetaté, cu cati-va ani mai denainte (precum la eel din<br />
thiu an a inpArAtiii lui Iustinian din Chedrinos am arAtat) supt<br />
stApaniré inparAtiii Romanilor au vinit, de la cetaté Vosforului,<br />
pAnA la cetat6 Hersonul (acesta-i in Cram cariia 11 zic Turcii Cur-<br />
suiln), care stA in marginile mArii, si Inca mai de mult Romanilor<br />
iera supusA, tot locul intre aceste doaa cetati II locuesc<br />
Hunii, (aceste-s Hunii, a cArora inpArAtesA Variza, i alt CrAisor<br />
ce scrie Chedrinos, cA, s'au fost i botezat, s'au dat sub oblastiia<br />
inpArAtiii), Tar de la cetaté Hersonul (zice Procopie acoles putin<br />
mai Rios, WA la gura DunArii Taste cale de 10: zile, care locurl,<br />
tot Varvarii (Hunii adecA aciia) le tin. Deci de acolo in<br />
coace pe apa DunAril, care din muntii Cheltilor isvoréste, ei<br />
stergand marginile Italiii prin Dachia, Illiria, i Thrachia cur&<br />
a<br />
7ravra, Oxpc Bucivttov, Tthv Polithcov paatX6coq covzivet Ona. AdecA:<br />
Toaté locurile acélé supt oblastiia inpArAtiii Romanilor sint;<br />
Acésté: darA mArturii, pentru Dachia noastrA, pre acésté vremi,<br />
ne dau istoricil vremilor sale ; de cat carile nu putem cunoaste,<br />
ce ar trebui mai chiar i mai curat a sti intalége, precum Da-<br />
ei
CAP. IV. 82A<br />
chia, ales ce maluroasa, i muntoasä, adeca Ora Românesca, si<br />
a MoldoveT (caci Ardialul numai GhepidiT 1-au fost cuprins) supt<br />
Iustinian inparat, subt oblastiTa inparatiii Romanilor au fost, oi<br />
Inca peste hotaräle ei, i pana la Azac, au lost find ; insa pen-<br />
tru mal bunk si maT tare adeverinta, Tata vom aduce, ca din<br />
izvod, toate cetAile, i turnurile, carile Iustinian inparat, sTau<br />
din vechi 1T-au tocmit, séu de iznoava li-au facut, in partite Dachili<br />
noastre, de unde fiete cine cat de inpotrivnic, sa poata<br />
macar i peste voTa luT giudeca, ca de vréme ce supt Iustinian<br />
au fost atate de multe cetatT cu Romani läcuite, si de la inpäratie<br />
pazite, Tata ca de nabusala luT Attila, si a altor VarvarT,<br />
cariT au urmat, dupa dânsul, pustie n'au rämas, precum s'au gresit<br />
si NeculaT Costin logoretul, urmand niste istoricT poate fi<br />
lesesti ; a carora numere de abia, sa pot insamna intre altiT a<br />
lumiT istorici.<br />
CAPUL IV.<br />
Aratcl-sd cetdfile, carile Justinian au tomtit, sett de iznoav4 au Aleut<br />
in pdrfile Dachiii.<br />
Ace las istoric Procopie ChesarTanul carte 4 pentru zidirile luT Procopie<br />
Justinian; Odanaoara zie, inparMii Romanilor, pretutindere pre 4. de Zidiri<br />
marginile DunariT, multe cetätT, orase, i cetatuY, unele din driapta,<br />
altele din stanga, auzidit, cu carile nabusirile Varvarilor opria.<br />
ApoT intr'acéTas carte, cap 5: cetatile i orasele carile in Dachia 01 cap. 5.<br />
au tocmit Justinian, s'au thcut din temelie, intr'acesta chip pornenéste<br />
: Pre lânga Dachia, zice, curl Dunäre, care din parte<br />
den a stânga incépe a desparti pre VarvarT, Tara den a drtapta<br />
in RomaniT Dachia care Porilacav, adeca maluroasa o chiama<br />
(caci pnroc Latinéste sa intalége malul sau tarmurile apil, adeca<br />
in Dachia de pe termuriT Dunarii) fost-au odanaoara zidit Singhidon,<br />
(acestuTa uniT zic Semendré, iara altii inpotriva, zic sa<br />
fie Seghedinul ; altiT asijderé Vidinul) i Octavum, carile-T cu<br />
opt mile maT gips de Sighidon. Innainte de la aceste au fost<br />
21.<br />
cart&
322 CARTE VI<br />
cetate Viminachium.; i ases in malul Dunärii cettitile Pineul,<br />
Cupul, i Novele ; Tar inpotriva Novelor de céia parte au fost<br />
Literata, (cAriTa mai prostéste ii zic Lederatul). De la acéste, §i<br />
mai inainte urmaz5. Castelele (aded ceatui mai midi) Cantavazates,<br />
Smornes, Campses, Tanata, Zerne, i Duchepratul; i alte<br />
multe mai mar-write, a drora numere zice, Procopie, eh le tréce<br />
cu condeiul ; insa, pre toate pre aceste Justinian inpäratul sä le<br />
fie tocrnit i rAdicat, scrie. Dup b. aceste zice, urrnazA ceate pre<br />
care o chiama Capul Boului, fäcuta de Traian Avgustul; (de pre<br />
acésta cetate socotirn, Ora Moldovei sA fie luat Sterna sa Capul BouluT).<br />
De aciia Taste orasul cel vechiu ce sä chiamb. Zanes, iar de la<br />
Zanes nu departe Taste CethtuTa driTa ii Taste numele Pontes (adecä<br />
Podurile) si de unde s'a fie luat acéstä cetacue numele de sä<br />
chiamä Podurile, iarä Procopie, inteacelas loc arata. Traian zice<br />
Avgustul, neputând suferi, si nu dup5, cinsté inpax4iii a fi socotind,<br />
ca hotar EA, aTbt inpäratiia Romanilor, (vriind adecä inpärAtiia<br />
Romanilor sä nu sa, inchiz& cu hotarä), i sä sä hotärasca<br />
cu apa Dunäril, pentru acesta au phzit de au inpreunat malurile<br />
Dunärii, cu pod. Post-au zice Architectul, (aded mai marele mesterilor)<br />
acestui lucru, Apollodor Damaschinénul. Atuncés au pus<br />
Traian doaa cetalui, inteamândoaa -Armurile apel, din carele una<br />
care Tera de céia parte (aded. déspre Misia), au numit-o Theodora<br />
; Tara, Alta, care Tera in lArmurile Dachiii, au cbernat-o<br />
Pontes ; aded, Podurile, luand nume de pre lucrul ce facus5. ;<br />
Tara alto cetap, carile sint de la acelas Traian, insA mai pre<br />
urma, fAcute: sint Marepirgul, Suniana, Armata, Timena, Thodoropolis,<br />
Stisipirgul, i Alicanipirgul. Asisderé orasul, ce sh<br />
zice Adaefas (aded, la ape) Pirgonovorile, Lacopirgul, i ceta.tuTa<br />
Dorticum. Asijdere Turnul ce sä chiamä Iudeul, i Pirgul<br />
innalt ; Orasul Gomves, i cetätile Oris Pas, Longhiniana, §i<br />
Ponte Sercum). Aceste sint cetatile, zice acelas Procopie, (Arne<br />
singur, Traian in Dachia li-au facut. Justinian IT-au prefacut, §i<br />
cu osteni Romani, pe vrémile lui pentru paza inpärAtiii IT-au<br />
intArit.<br />
InsA trebue cu acésta a s'a ti, cä Procopie, nu numär5.<br />
toate cet4i1e, carile au lacut TraTan, i cu Romara IT-au inplut<br />
in Dachia; ce numai célé, carile Justinian IT.au tocmit: fiind de
CAP. Iv. 323<br />
vréme si de VarvarT stricate, pentru carile cautà la Bon lin Decada<br />
1 : unde cu Ulpia-Tralana, multe alte a Dachiii cetAti veT<br />
afla numärate, din carile, i noT unele maT denainte am pomenit,<br />
deosaT de acésté cetatT, multe inca altele pomenéste Procopie<br />
in Misia, in Pannonia, in Illiria ; i ases pa,n6, la Schithia, de<br />
Justinian fácute, i toomite. Ce alalte ne cantand la tréba noasträ,<br />
aicé vom arata une CetätT maT vestite, earile au tocmit, i cu slujitorT<br />
IT-au intArit Justinian, in Misia i in Schythia, pentru ca<br />
unile cu altele sä se poatä päzi, si la vréme de nevoe a sä agiutori.<br />
«In Misia darA zice intr'acélasT carte cap 7 :) in -tärmurile<br />
DunäriT, treT cetAV de-arindul sint : Saltopirgul, Dorostolus<br />
(a6asta-T Dristorul) i Sichidava, deciTa Taste cetatuTa Cusoris,<br />
CetaluTa, Palmatis, i cetätuile Adina, i Tiliscon». Dup6 acésté<br />
maT adaoge Procopie cetatuile, carele au tocmit Justinian ases<br />
in Schithia de RomaniT ceT de demult descAlecate i salásluite.<br />
«IntaT CetAtuTa, care pre vrémé luT Justinian s'au fost chemand<br />
Sf. Chiril; Yarä maT de nainte a fast cetate véche, care s'au fost chemand<br />
Ulmiton, care cat&-va vréme maY de nainte find apucata, de<br />
Varvarii Sclavdni, I Mcusä intrInsa lacas de talhusag, apoT parAsincl-o,<br />
de tot s'au fost razsipit; eat numal de pre nume s'au<br />
lost cunoscand; Pre aCasta Justinian asés din temelie au zidit-o;<br />
si<br />
cu acesta chip partite acClé de prazile Slovénilor pAzite,<br />
fail grip. lI-au gout, Lang5, acesta aproape sta vestith cetate<br />
Ivida, (acésta au luat nurne de pe lacul ce-i zicem acmu noT<br />
Vidovul ; care sau cetaté alba Taste, sau alta maT aproape de<br />
lac, cu acesta nume ; ins'a noT ce din istoricT a doslusi n'am<br />
putut, socotéla, la cetitorT lAsarn). «Peste acCsta Taste Cetatura<br />
Eghistul; si in marginé SchithiiT Cetatea Almirin». (Almirin EllinCste<br />
sà intelege sAraturT, sou shrärie) cum zic Turcii Tuzla,<br />
care poate s5, fie Tuzla, care ast5.-zi. Taste in Cram. i aceste sint<br />
cetatile, earl dintr'acest istoric cunoastem, a pre vrCrne luT Justinian<br />
au fost in Dachia, i prin râ1e Dachiii vecine, tocmite,<br />
grijite, I cu cste RomanTascä intärite ; de pre carele putern<br />
cunoaste fära prepus, cum Dachia pe acésta vréme, supt oblastiTa<br />
Romanilor au fost, i cu Romani lAcuit5.<br />
si<br />
Proeopie.<br />
De zidirile hil<br />
Justinian<br />
Cap. 7.
Calviz la acesta<br />
an.<br />
Let 465.<br />
324 CARTg VI<br />
CAPUL V.<br />
Aratei-sd pricina descaleceiturii CrUii Lwfti, din ndmul Slovenilor.<br />
Calvizie, i Petavie ascutiti a annilor Istoricesti sAmMuitori,<br />
din IstoriTa Lesescb, culég, precum pe vrémile lui Justinian, la<br />
anul pomenit, adech: 551, Leh Sclavonul, locurile Poloniii, adecA<br />
a -WAY lesesti, sA fie cuprins; YarA cuprindere acelui prtmAnt, hro-<br />
Lêtoplsetul Slo- nicul Slovenesc ase o povesteste Sclavenii zice, carii la DunAre<br />
venese, in PH-<br />
(baffle, list 4. §ezusä, cAzind Romanii asupra lor, i multe nevoi, i asuprele<br />
fAcAndu le, ei s'au sculat de acolo, deci unii din Slovéni s'au<br />
dus, si s'au asezat pA apa Vislii, i s'au numit Polane (Poloni),<br />
adecA cum le zicem noi Lest Ce itIthi de pre numele mai marelui<br />
lor Leh: 150 de ani au stAtut Cradia supt acel nume Leh;<br />
iarA apoi, la a1ii s'au zis Poloni, sau Poliane, sau Poliachi, de<br />
pre cAmpie, numele ducAnd: CAci spre locurile la campi s'au<br />
fost intins; Ce de acésta a lungi lAsind, la cuvAntul ce ne<br />
trebue sä vinim. Din tAmplare vrémilor, i consensul Istoricilor,<br />
curat se cunoaste, ca Sclavénii, sau cum acmu le zic<br />
Sclavunii, dupA ce au iqit dupA Bolgari, s'au vinit in par-<br />
-We hotarAlor inparatiii Romanilor, o parte sti. fie trecut DunAre,<br />
la Misia, i la Thrachia, iarA o parte sA fiA rAmas, pe Volohia,<br />
si pre alte locuri, pre magine DunArii; precum aratA i Procopie<br />
pentru zidirile lui Iustinian, Carte 5, cA Sclavinil de multà vréme<br />
au fost apucat cetaté Ulmiton, i s'au fost Mout loc de talhusag,<br />
pre mil apoi gonindu-i Romanii de acolo, i intArind cetaté,<br />
au fAcut färä grija partile acélé, apoi Romanii, (cArora ei anume<br />
Volohi le zic, sh fie vinit asupra lor, i sA-T fie gonit de la DunAre,<br />
pana Y au trecut la apa Vislii, unde s'au asezat. Acesti Romani,<br />
alVi nu pot sA fie, fArA numai aciias, carii in Volohia làcula,<br />
caci nici un Istoric nu aflAm ba pomenesca, precum lustinian<br />
au trimis altA oaste, i sà fie gonit din Volohia 8au din Dachia<br />
(precum ii zicé mai denainte) pre Sclavuni; ce cAte rAzboae au<br />
avut Hatmanii lui Iustinian, tot cu Sclavunii cei peste Dungre<br />
trecuV, au avut; (Pentru carii noi am zis), de unde chiar sà cunoaste,<br />
cA Volohii pentru carii pomenéste Istoriia Sclavénilor,
CAP. V. 325<br />
altiT n'au putut fi, IAA numai RomaniT cif de loc, cariT au cazut<br />
asupra Slavunilor, eel ce-au fost rhmas la Dunhre despre<br />
parTile Dachiii. NicT putina dovada, Taste acestuTa lucru, ch hro-<br />
Hronicul cel<br />
nicul Moldovenésc cel vechiu, pomenóste de niste Rusi, 6 au fost vechlu Ure-<br />
Meuind la Su6avh, si la Bae, maT denainte de viniré luT Dragos che Vornicul in<br />
Vod de la Ard61; care Rusi inch altiT nu pot fi, färá numaT 11- Pridoilovie<br />
pomeneete.<br />
masita acelor SlovénT de Romanil din Volohia, gon41, cu cariT<br />
prin multh vreme Romanii in Volohia träind, multe cuvinte SlovenestT,<br />
in limba sa au amestecat; precum si acmu sh amestech.<br />
Asijdere acei SlovenT, ce au rämas atunc67 precum nu stäpanitori,<br />
ce suppusT podani, Românilor sh fie ramas, s. dovedéste,<br />
c i astä-zi Boerimé Oral de sus, mai mu1T mojicT podanT rue<br />
au, de cat de alte nérnurT. Ce pentru podaniT Moldovel, avénd<br />
nol deosebit c,lis, in Descriptia IaldoveT, aic6 mat mult nu<br />
avem a zice; DIA cat numaT, acest6 pre scurt pomenitn, pentru<br />
ca sh sh adeverésch, ch SclovuniT, de pe marginile DunäriT,<br />
de Romanii, in Volohia trhitorT, au fost goniV, Tara nu alth<br />
oaste RomânTasch, sa fie fost, ch de ar fi fost, ar fi pornénit Is<br />
toriciT, precum au pomenit pentru oti1e, si rhzboaele, carile s'au<br />
tamplat, cu Sclavei eel peste nunare trecutT. Asijder6, sh adeverim,<br />
precum macar ch Istoricil Eltineti ti<br />
Lhtinesti pentru<br />
statul Vo1ohii pe vrémile viniriT Sclavonilor, maT mult nu pomenesc,<br />
de cat carele noi in céle trecute am arhtat; Irish Sclavonii<br />
ceT goniV de VolohYl de la Dunhre, si de nevoia, care au<br />
phzit de la dansiT, in Letopisetile sale, nepomenit n'au trecut,<br />
cu care neclätith, si nebiruith dovada Taste, precum, Romanit din<br />
Volohiia, macar ch de la inpäratie putin agiutorTu a aye ar fi<br />
putut, cher precum am zis, toate ostile inphr4if iera cu Velisarie<br />
in Italia, asupra Vandahlor, si a Gotthilor; BM, el singurT<br />
nu numai de Varvarii, ce le chzush asupra s'au putut feri, ce inch<br />
indathv biruindti, de pre locurile sale 1au gonit, si'asés nict<br />
pre la marginhe hotaralor The dandu-le, tocma pans la '4Visla T-au<br />
gonit, ce acést6 toate inc'a maT tare s'or dovedi in cursul broth-<br />
oulul innainte; carile la loctili shu sh vor aduce. Duph acést6 Instr- vag earti<br />
4,<br />
nian, let 565 Noemvre : 13, au murit: duph, ce au inparhtit ant 38, carte b: Cap.1'1.<br />
lunT 3, sau cum altil numArh lunT 7, zile 10. in locul luT urmând Nichifer,<br />
ear 17, cap. al.<br />
Iustin Cororopalat, näscut din sora luT Iustinian, de movie Thrac. Lot 565
326 CARTE VI<br />
CAPUL VI.<br />
Dovedéte-s traul Romanilor ih Volohia, de la luslin, And la<br />
Mavrichie.<br />
lustin Tlwacul. Iustin, au fost nepot de frata lui Iustinian, si in Boerila ce sg<br />
chema Curopalat, adecg purtatoriu de grija Curtii; poate sä st<br />
intaliaga, ea' Postelnicul cel mare in Ora Moldova. Statut-au la,<br />
inparätie la anul pomenit. Ce in 12 ani ce au imparatit, cevas de<br />
Evagrie, carté 5 pomenit, spre partile noastre nu aflam mai vartos, c pe acéste<br />
cap. I piutt la al .<br />
patrule. vrémi, Romanilor doaa boale gréle avé:una iera slabg<br />
bolniCoasa fire Ita Iustin, carile mai mult boliac find, de abia de<br />
at arata vre-odata la narod, cu carele pricing, rail dirégatoril inpa-<br />
Evagrie, carte ratiii, rau puterile inpargtiii slabiia; Alta, a Artaban inparatul Per-<br />
5, cap. 9. el<br />
Chedrinoe.<br />
silor, nirne inpotrivä Tesindu-i3 cum II iera voia, asé prapadiia, §i<br />
sfärma toate tdrale razsaritului; cat si zidiurile Antiohiii la pämant<br />
Ebulterrab li-au pus, si multime de Romani in robie au dus. In vrémé acestuia<br />
Let 570.<br />
inparat, precum din Istoriile Arapesti culégem, Let 570, nascutus'au<br />
puiul viperil, parintele minclunil, faul intunérecului, inpe-<br />
litat chipul Diavolului, Silta Satanii, Gura Tartarulul, ucigasul<br />
Nuhammed. Sufletelor, vrajmasul adevarului, ocara Lumii, Cinsté musulmanilor,<br />
Ppsevdoprofitul Muhammed, carile din suflaré, i opta,<br />
Satanii, au scornit lege, si carte Curanului, cazut-au di pantecile<br />
mane-sa in luna, care sä chéma arapéste Rabie a doua, in 12,<br />
care dupg socotéla lunelor noah obiciuit cade in 5 a lui Mai in<br />
Let 578. zua a doa, a saptamanii, adech Luni. Iarà Iustin inpgratul au mu-<br />
Evagrie car. nit la anul 578 Oct: 5 zile, dupg ce alesése singur in locul sau<br />
TIverie. sä fie inpärat Tiverie Anichie Constantin. Tiverie inca au inparatit<br />
ani 4; si cu mijlocul lui Mavrichle hatmanul (carile mai<br />
apol au statut inparat) mari biruinta au avut asupra Persilor,<br />
Let 582. §i toate cetgtile, cate apucash au intors ; Iarg f.,ef .582 tamplfindu-sä<br />
boala, din niste Tidve ce mancasg, au ipi, Avgust 14<br />
si<br />
singur in 10 a lui Avgust pe Mavrichie hatrganul 1 facusa<br />
Chesari, si in 13 a lui Avgust s'au dat pe fiica-sa pe Constantina<br />
dupa dansul, puindu-1 Avgust. Iara in vrémile acestui inparat<br />
spre prçi1e Crivatului, ce-va lucrat, la scriaori nu aflAm,
CAP. VII. 327<br />
ins& nu putem a trdce cu condeiul a pomeni din Zonaras, Carte 14<br />
Cap 11, si in 12 carile serie, precum Hagan Voevodul Avarilor,<br />
au cersut de la inparatul Tiverie mesteri, pentru ea sai faca feredde,<br />
carii inparatul trimitindu-i, el au silit pe mesterT sa-i faca pod peste<br />
Dunare; pentru ca fàrä grija s poata trdce apa. Apoi luand cetate<br />
Sirmiul, i alte cetati a Illiriii suppuind, au cersut de la<br />
inpäratul sa-i mai adaoga 80 mit de Galbeni catra 20 mil ce ma<br />
mai innainte. Ce acésta a lor mandrie, dupa ce au statut Mavriehie,<br />
la inparatie, li-au iesit pe nas, precum indata vom arata.<br />
CAPUL VII.<br />
Doved4te-sil traiul Romanilor n Volohia, supt Mavrichie, i Hagan<br />
Domnul Avarilor.<br />
Mavrichie vestitul in Hatmanie, i Inca mai vestit in inparatie Mat richie.<br />
dupa narocite rasboae, i biruinta, carile au dat asupra Persilor,<br />
ai asupra lul Hagan Domnul Avarilor, carile i pina la Tarigrad,<br />
vinisä, i multa rautate inparatiii adusése, apoi let 594, trimis- Let 594.<br />
au pe hatmanul Priscus, asupra Slovénilor, omit iera in Trachia,<br />
mare omor intrianal facand, i-au scos din toata Thrachia (emit<br />
mai pre urma an trecut in Ghermania ,<br />
preoum Sabellicus<br />
marturiséste) ; Ce nici, cu Math, lasindu-sa, la al doilé an Iau<br />
gonit, i peste Dunäre, i multa dobanda luand de la dânsii,<br />
au trimis la inparatul Mavrichie. Iara el aa mars la Yernatio, cu Istorita Mistetoate<br />
(Wile peste Dunärei pentru ca mai tare sa pazasca acele<br />
tad de jacurile Varvarilor. Aicé ce mai deschisa dovada, trebue,<br />
pentru dovada traiului Romanilor in Volohie/ cá macar a istoricii<br />
anume nu pomenesc pentru Volohia sau Dachia, ce nurnal<br />
ce zic c'au rarnas cu ostile pentru paza thrâlor peste Dunare;<br />
insa aiavé Taste, ca niel locurile pustii au statut sä pazasca, nici<br />
Cho-<br />
in locurl fara, oameni, i fara läcuitori, ar ft. avut uncle iernai<br />
nici in partile Pannoniii sa fie lernat, sä poata intalege, cael. Pannonia<br />
acmit de mult lera In mânile Bolgarilor; 'Tara od mai mare<br />
parte o tine Haganul, cu _Marl sM ; carile precum din Theofil<br />
e 8. e:talps. 3.<br />
$laalocatis ounoastenl: i pe SviavonT II ave supt aseultard sa, i car /, cap. 7.
Samoont cart<br />
0 tap. 10.<br />
828 CARTE VI<br />
de I Gni:41111a, 0<br />
cu dansii coräbii pe apa SaveT face; de unde<br />
slave Taste, ca Priscus peste Dunäre, nu aTure, ce in Volohia<br />
au fost Ternat. Asijderé din pomenitul istoric mare dovada avem;<br />
ca pre vremile luT Mavrichie, flu numal Dachia, ce Inca i Schythia<br />
(spre partile carile acmil Crâmenii i Bugegenil traesc), supt<br />
staphnire inparMiii au fost, i Hatman acelor parti Baduarie,<br />
Istoricul anume insamneza, iara Wile au statut tot peste Du .<br />
näre sese ani, precum mai gos sä va arata.<br />
CAPUL VIII.<br />
Acdsta s1 clovedelte supt acestas in,pdrat.<br />
Let 597. La anul 597: Scriu istoriile mestecate, precum Prisms hatmanul,<br />
cu indesäturile unor nepriTatini ai saT, cazusa in oare-care<br />
prepus de viclesug la inpäratul, de care lucru Mavrichiei la Tarigrad<br />
chemandu-1, au trimis in locul lui pe un Petàr, ce acesta<br />
in vanatoare cu calul, denaint4 until gligan fugind, s'au lovit<br />
cu piCorul de o truchina de copaciu, si frângAndu-si piCorul,<br />
de grijé ostii putin, si mai nemica purta, de care auzind inparatul,<br />
Tara au trimis pe Priscus peste Dunare la osti; Ce panä<br />
a merge Priscus la 'DOI, Slovénii auzind, ea hatmaniT din oaste<br />
lipsesc, i nici o orânduiala intro dânsii iaste; apol, pre ascuns,<br />
si Hagan voe, i indemnare dândule, la anul pomenit, cu mare<br />
navala in Trachia au intrat; i precum li-au fost voia au prä-<br />
Samocat car 7, dat-o; Ce sosind Priscus, cu osti, nu numai caci ca Sclavei<br />
cap. 7, ei carte<br />
7 cap. 12. s'au tras innapoi, ce Inca peste Dunare cu °stile trectind, cale<br />
de patru zile, in hotarale Avarilor au intrat pentru care trimi-<br />
Valid Hagan la dânsul Soli, 1-au intrebat, ce ar cauta pre locurile<br />
lul: Priscus 1 au raspuns; precum alta nu (Arca, fara numai<br />
Ut 599' vtinat. Atesta Hagan stricaré pacii intelegand, la anul 599 ostile<br />
Samocat aco10e strâng6.ndu 's, au intrat in Dalmatia; Ce trimittind Priscus o<br />
Chedrinos. sarna de osti, pentru ca sa Ta veste mai bine, dându-le- nitrocul<br />
mana, fara veste pre pradatoril lui Hagan lovind, au secs plianul<br />
TASt 600, apucasä. Hapn la anul al doilo inoi1 mal maro gatire Wand<br />
041
CAP. VIII. 329<br />
an intrat in Trachia, si in Misia. Romani! cu multe batal mai<br />
lusoare biruiti Hind, Mavrichie intratMa spaima vinisa, cat sa<br />
ispitila, sa las& Tarigradul, i sa fuga, ce apol soli de pace trimitind,<br />
s'au toernit cu giuruinta, de 40 mil de galbeni de aur, sa. de<br />
pe an; intr'acesta cbip atuncé Mavrichie cu ban!, vrémesi nevola<br />
cumparand let 601': Comentiul hatmanul ostilor Misiii. i Priscus sa,11,etastol.rt,<br />
Hatmanul cel mare la Dunare, tote ostile la un loc impreunand, 8, cap. 2. si cap.<br />
pentru ca sais<br />
spéle rusiné, care in anul trecut pätisa, fara stiré j 3 : i Cliedrinos<br />
poronca inparatului au trecut Dunaré asupra Varvarilor, de care intelegand<br />
Hagan, mai ingraba au trimis doi floor! ai lui, cu o sun/<br />
de osti; i ases in manul Dunärii razbolu dandu-s, fura Varvaril<br />
biruiti, pre loc patru mil morti cazind. A doa zi altä oaste proas-<br />
Oita, inpotriva iesindu-le, I-au batut i pe acila; din caril au perit<br />
noa mii A trie zi singur Hagan, cu toate ostile sosind, groznic<br />
razboiu s'au Mout, ce cu vartuté Hatmanului Priscus, botind pre<br />
Varvari in balta, ce lera acolo, ca la 14 mil impreuna cu tril<br />
fieori a lui Hagan, innecati au perit. Hagan cti mare primejdie,<br />
la apa TisiI au scapat; unde Tails razboiu de iznoava tocmind,<br />
Hatmanul, Inca, dupa izbanda s'au luat cu ostile in urma hit<br />
Hagan, si la Tisa agiungandu-I, iaras razboiu vrajmas s'au dat;<br />
Ce i acolo Varvaril aceias papara au mancat; Decila Priscus<br />
sfarsitul biruintii a pune vrand; o sama de osti, ea la patru miT,<br />
au oranduit sä triaca mai pe sus, apa Tisii; carii dupa poronea<br />
facand, au intrat in satele Ghepidilor, (acesté :Inca lacuia peste<br />
Tisa, intre Dunare, supt stapaniré lui Hagan) si mai multi de<br />
30.00th omorand, cu narocire, Tar au trecut apa innapol la Priscus,<br />
Tara, Hagan nici cum ataté MUT in sama, bagand, de iznoava,<br />
pe apa Tisil ostile s'au cules, i sau de tot sa piark sau sä is.Zbandiasch,<br />
de rezbolu s'au apucat. Ce vitejila Hatmanului, si a<br />
Romanilor, i acesta vrajmasie calcând ; Varvaril cé de pe urrna,<br />
prapädenie au luat, c fara, numar de multi au perit, si in<br />
apa s'au innecats Tar& vil prinsi au fost Mari 3.000: de alti Varvarl<br />
amestecati 6.200: si Solavoni 8,000: A lucrurilor supt inparatila<br />
lui Iraclie tarnplate, scriitoriu Theofilactos Samocatis, frumoasä<br />
i inpreui a. si vaTtoasa, inarturie ne aduce, precum Avarii,<br />
Solavonii, Ghepidil, si alto néruuri varvaro3 de (wile s'au po.
330 UARTE vi<br />
menit; toate mai sus de Volohia el fie lacuit; ei in partile Oral'<br />
Ungureeti de sue sa sh fie ravarsat. Serie dara pomenitul Istoric,»<br />
«precum Pear Hatmanul JuT Mavrichie, trimis fiind pentru paza<br />
peste Dunäre, i sosind la cetatuTa Palastolon chemata, acolo au<br />
auzit, precum Varvaril, cu Voevodul Apsihon, s'au fost strangand<br />
de céia parte de Dunare, inpotriva Cataractelor. (Acésté siut pragurile<br />
Dunäril), deci sirguind inteacolo, s'au apucat cu. Voevodul<br />
Theofilact Santo- lul Hagan, a vorovi pentru pace. Ce Apsihon s'au vazut de coneates<br />
car 8.<br />
cap. 5. ditiile pacii a sa departa, de vréme ce silila sh Ia Cataractele<br />
de la Romani, ei aeé sa eh faca pace, care lucru nepuandu-sa<br />
face, de iznoava s'au innoit sfada intre Hagan, ei intre inparatie».<br />
Socotlasca acmu orl-cine ar fi intr'alta socotéla inprotivnica, ca<br />
de vréme ce Cataractele Dunaril au fost in stapanire inparatiii<br />
Romanilor, ei do acolo pana la Schithia, precum mai sus am<br />
pomenit. Ce socotialä inpotrivnica, mai poate incapé? precum<br />
Volohia noastra, cu Romanil sal n'au fost salaeluitä? i precuM<br />
si Misia, i Thrachia, Tera cu oetile Romaneeti plina, cad ei pentru<br />
ce n'ar fi fost i Dachia? Ce pentru caci cu pomeniré anume<br />
sA<br />
tréce (macar ca socotéla nici cum nu lasa), poate Inca pre-<br />
pus ea ramhe; Ce va vidé innainte cititorlul nostru, ca' precum<br />
aicé suppunem, aeé sa va ei dovedi, ca precum alte némuri pre<br />
acesté vrémi in Volohio sa fie läcuit, scriitorii nu pomenesc,<br />
aee mai pre urma anume, in locurile lor sa fie trait, il arata;<br />
dupa canonul adevarulul, din povestiré delor mai de pre urma ;<br />
tacéré celor dintai, dovedesc; cad nu pentru cad acolo lacuitorl<br />
n'au fost, de pentru caci pricina nu, li s'au dat, (cacT in Volohia<br />
inteacestora vrémi razboae n'au fost), n'au eerie, s cercam<br />
dara innainte.<br />
CAP. IX.<br />
Aas1a sT doved4te, de lig acestg impdrat, pcintY la Foca, ee; zic<br />
Tirannul.<br />
Let 602. In cursul anilor 602 : Mayrichie au seri& poronea la, Pear<br />
Voevodul; pentru ca apropiindu-sä Tama, sä ea radio() cu<br />
ei
CAP. IX. 331<br />
intrand in partite Sclavonilor, mal bine sA sA hrhnlasch, slujitoriT<br />
din phmantul nepriTatinilor, de cat din Provintiile inpArAte§tT; Ce<br />
acest Ternatic socotind oasté eh le va fi cu greu, §i cu primejdie,<br />
poronca inpAratuluT sA asculte n'au vrut. InpAratul poronca la<br />
PetAr indoind, §i intreind, ii silie numal sh intre la Ternatic asupra<br />
nepriTatinilor. Oasté inpotrivä. stand, §i rugAminte ce irimisése<br />
la inpAratul, nicT cum trecandu-li-sa; cu totil au rAdicat<br />
Cap, §i indatA au strigat sä le fie inpArat Foca Sutapl, (care apoT Foca 7irallnul<br />
s'au numit Tirannul). Foca inch de demult una ca acesta pandind,<br />
indata s'au pornit cu toatA caste spre Tarigrad. Mavrichie<br />
vAzind cA asupra a toata caste, n'are nicT o facere, au fugit din<br />
Tarigrad la Halchedon. Foca intrand in Tarigrad in anul pomenit,<br />
in luna Jul Noemvri, Senatul §i Patriarhul Joan, 1-au priimit<br />
inpArat, §i a triTa zi 1-au §i coronat. Ce drepte §i necunoscute<br />
giudetele luT DmatzAu, vrand clezrhdAcinare nu numaT a inphrAtiiT,<br />
cc §i a toatA familia, Jul Mavrichie, ce face? incoronatie<br />
inpAratuluT fAcandu-sh ocuri, i Donaimale prin cetate, dupa<br />
cum Tera obiéaTul, §i inglotindu-sa maT mult nArod pe ulite, Foca<br />
au trimis sà-T potolTasca; nArodul au inceput a zice: CA Foca<br />
obicéile cetAtii nu §tie, §i a§e O. nu facA; cA Mavrichie inch Taste<br />
viu; Foca auzind aceste cuvinte, indata au trimis, §i au dus pe<br />
Mavrichie de la Halchedon, (Halchedonul Tera, unde acmu Taste<br />
satul, cAruTa ii zic TurciT, Cadichion inpotriva Visantiii peste<br />
Boaz), §i intai innainté ochilor luT, T-au omorat treT fieorT, apoT<br />
§i pe dânsul, in 27 a luT Noemvrie. Cu mare räbdare, inpotriva<br />
a atate tirAnil au stAtut Mavrichie, nici alt euvant din gura luT<br />
s'au auzit, färá numal: Dreptle§tt Doamne, i dreptu-I Samocat carte<br />
8, cap. 11. Pavel<br />
gIudet ul thu; inch. Mamca, care tine un cucon de titA, ascun- Diacon carte 17,<br />
zind Cuconul inparatuluT, au fost (land pre al au, Ce Mavri- cap. 52 i ZonarasChechie<br />
nesufferind eli.<br />
omoarA altul, in locul fiTuluT sAu ; au descoperit<br />
singur , precum aeela copil , nu Taste al Mu , ce a<br />
mamcall Inparhtit-au Mavrichie ant 20: lunT 3.. Foca precum<br />
tirAne§te la inparAtie intrase, aé tirAne§te au purtat-o 8: anT. 610.este.<br />
Istor<br />
In vremile lut, ce-va in partile noastre clatit, nu aflam; Iarh la esti in Iraclie.<br />
anul de la Domnul Hs: 610: Senatul, §i tot nArodul ne maT pu Nichifor ear 18,<br />
cap, 26, oi Che-<br />
Land sufferi tiraniile lul, i väzind ea eu blAstA(mh)tiTa luT toga alines.
Zonara<br />
carte 14.<br />
Irac lie.<br />
Pavel Diacoh<br />
ear 18 Theofa-<br />
Ws. Chedrinoe,<br />
Nota 179.<br />
332 CARTE VI<br />
inpar4ila cade la razsipa, (cad si Persil acmu Ierusalimul, Eghyptul<br />
si Alexandria luasa, si parka la Halchedon vinisa) s'au sfatuit,<br />
s'au chemat intr'agTutor pre Iraclie cel bateau, Guvernatorul<br />
Africal; el nevrand singur sa vie, au trimis cu vase, pre fliul<br />
s sat' Ieraclie, care sosind la Tarigrad in luna lui Octomvrie: in<br />
limanul din lontru, au prins pre Foca. Dupa ce 1-au prins, intaT<br />
I-au inbracat in hatne mojicesti, apot T-au tatat manule, i pi6oarele,<br />
i partile barbatestt, si deciia i capul; tara starvul aruncanclu<br />
1 afara, slujitorit 1-au ars in toe, s'au stätut la inparatie<br />
Ieraclie, fióorul lul Ieraclie, incoronindu-sa inparat, intr'acelas an<br />
in luna lul Iu lie.<br />
CAPUL X.<br />
Doved4te-sci traiul Romanilor in V olohia de la Iraelie lodnei la fiitil<br />
seizi Constantin.<br />
Gaud au statut Iraclie la imparatie, puterile imparatiii cu tiranita,<br />
i ne dumnazaird Focal, atata de stropsite, si de osténii<br />
cet vechi, si de isprava atata de saracite tera, cat precum marturiseste<br />
Zonoras, Iraclie facand cautare, débitä ati aflat numat<br />
dot slujitorT din eel ce Dacus& Mavrichie, cu care pricinä Persil<br />
despre Asia, Tatarii despre Evropa, multe i nesuferite calcaturi<br />
Melia in hotarale imparatiit, cu earile macar ca Scriitoril<br />
anume nu pomenesc, Taste a se cunoaste ca i paqile peste Dunäre,<br />
fara mare tulburare, i neodihna sa nu fie fost. Aueste din<br />
vrémile Focal clätite, si ijdarate amestecaturi, i slabanogite putent,<br />
Iraclie a le tocmi si a le intäri, cu tot dedinsul nevoinO,<br />
puind, anal au asezat lucrurile despre Evropa: pace cu Hagan<br />
Domnul Avarilor facandi Apoi in and inparatiit sale, al 12 le,<br />
carile taste de la mantuire lumL 622 ant, clatindu-sa cu ()stile<br />
din Tarigrad, asupra luT Hosroie, au trecut la Asia; Ce Antal cu<br />
multa rugamente de la Perst pace poftind, Hosroe, (acesta a4m<br />
de inparatl PersestI la Hronicul Persesc Mirhondi sa cheama<br />
Husrev), 1-au raspuns; precum intr'alt chip, cu dans pace nu<br />
poate sa faca, fara numai de va tagadui pre Rastignitul a fi Dum-
CAP. X 333<br />
nAzAu, i s5, se inchine soarelui, cul se inchinä si el. Acest féliu<br />
de trufasa, si spurcath pace, credindos sufletul lui Iraclie neputhud<br />
priimi, boat& nedejdé in mila lui Dumnäzäu, si a precuratei<br />
Fiéoarei puind, cu rughmente, (macar c6, cu multul mai slab<br />
iera in puteri), insä f6rä nici o indointA au purees asupra lui. Let 623.<br />
Si Antal lovind i stricând oasté Persasca, care iera trimisA innainte-i,<br />
cu Sarvar Hatmanul, apol la al doilé an, Let 642, cu Let 624.<br />
s'angur Hosroe lovindu-sä tare l'au bätut cat de abiia el cu putine)"<br />
camera au scäpat. Hosrois duph ce au pierdut ràzholul, i<br />
vázind c'd Iraclie, cu mare biruintä purcede innainte, el au himis<br />
soli la Bolgari, la Slavoni, si la Hagan Domnul Avarilor,<br />
indemnându-i, ca i el, s. sä scoale inpotriva lui Iraclie, i margaud<br />
sa incungiure Tarigradul; si arAtându-le precum pre lesne<br />
Ii vor izbandi, de vréme ce toate ostile Romanilor sunt trecute<br />
la Asia. Mal acésta multe daruri trimitindu-le, mai multe le<br />
giuruia. Ce Iraclie, ca un bun chivernisitori, ()stile in trei bulucuri<br />
inpartind, o parte au trimis la Tarigrad, o parte au dat supt Comenda<br />
fratine-sau lui Theodor, Tara o parte au tinut cu sine.<br />
Acésta cu bunä inimä priimind Hunnii (precumie zice Zonoras Zonaras<br />
Carte 14 Cap 16) sau Avarii, precum le zice Gheorghie Chedrin<br />
la semnul 177) luand cu sine pe Sclavini, i pe Ohepicli, fara'<br />
veste au intrat in Trachia; i nic1url oprindu-sa, din toate partile<br />
au incungiurat Tarigradul; Ce sau cu vredniciia Hatmanului<br />
lui Von, (precum va Zonora), sau cu agiutorul pre curatei Fi-<br />
&are de la Vlaherna (precum va Chedrinos), care in chip de inpgratesa,<br />
foarte frumoasä, inpodobitä cu multime de alte fete tinere,<br />
ei aiave din manastire afara Tesind, si pre langA santurile ce-<br />
tAtiT<br />
prinblându sh, Varvarii au socotit, precum inteadevar Taste<br />
inpLltésa, i ase (land navala sä o apuce, cu nevtizute putere,<br />
attlta s'au tulburat i s'au amestecat, cAt ei in de ii ne spusa<br />
moarte, i prapadire, s'au fácut, din carii putini, cu Domnul lor<br />
(scapand) cu fuga, au schpat. Inteacesta a Tarigradului incungiurare,<br />
zic sä sa' fie fäcut rugile Acathistul. Avut-au Iraclie §i<br />
Turcii, la Asia cu léfä adusi, ca la 40 mil, carii Antal multA stricare<br />
au fácut Persilor, apoi viclenind pe Iraelie, in vrémé räzbolului<br />
1-au pa.rasit, vi<br />
s'au dus de unde vinis, adic5, de la<br />
c a r(t1 e1641:1e1 1<br />
oaf!. C
334 CARTE VI<br />
mare caspiil, peste muntil Caveasulul. Ce Iraclie §i acésta in<br />
soma nebAgand, tot au intrat inca maT in lontru in inpArAtiTa<br />
Let 626. Persilor, Let 626 ; larA§ §'au dat rAzboTu cu Razatis, hatmanul<br />
Persilor. St Mut-au rAzboTul din rAvArsatu1 zorilor, pAnAla 9 6a-<br />
Let 628. KIM de zi, §i iarA Persil furA, biruitT; §i 'Ana* la Let 628 nu numaT<br />
cat toate Wale §i cetatile, carile Persil apucase, au rAscum<br />
parat, ce incà i. scaumil Persilor au dobandit. Minune scrie<br />
Chedrinos, de zice, precum numar dirt flerile, carile Hosrois aye<br />
prin livézi pentru privala inchisà, s sä fie sAturat toatà. oasté,<br />
cat au ezut acolo. Aé Iraclie §ese anl din Persie n'au maT<br />
Ye§it, in toate pArtile biruind, §i izbândind; pAna s'au tAmplat<br />
moarte luT Hosroe, in locul a ciiruTa stand la imparAtie Sirois,<br />
s'au plecat la rugAminte de pace. fraclie Inca sätul de biruinta,<br />
a§ezind hotarAle inparAtiii toate, precura au fost maI denainte,<br />
§i luand §i sfanta Cruce, pre care Domnul s'au rästignit (caci<br />
cand luase Persil Ierusalimul o robisa), au fAcut cu Persil pace,<br />
§i cu mare pocvalA s'au intors la Tarigrad. DupA atate laude<br />
de biruintA, §i de cre§tinatate ce ave Iraclie, mal pre urmA<br />
ràu s au ocarat la batraneta, in Teresa Manothelitelor cazind,<br />
pre altT Pravoslavnici cAtre acestA nebunie silind, §i a§6<br />
urgiTa lul Dumnazau asuprA-s, §i a toata inpArAtiTa pornind, el<br />
aet 641. cu gre boalA de Idropica au murit, Let 641 mart : (sau cum<br />
va Calvizie) maT 11 dupa 6-au inpArAtit anT 30 lunT 10 (sau<br />
Patavie Parte 1 cum va Patavie luni 4 zile 6; s6u cum insamneza Rictiol in<br />
carte 7. eap. 13. Hronicul mare, luni 5 zile 8 ; 'lard inparatiTa de la vr6mile luT<br />
Itictiol in Hroni-<br />
CUI MUT, 18<br />
§i<br />
innainte, cu spurcatA descalila lul Muhammed Psevdoprofitu-<br />
aeesta an. lul, §i maT mult cu vitéze armele lul, i urmatorilor lui, tare<br />
au inceput a se struncina, §i din toate partile a se scutura, cat<br />
deciTa Serachénil, §i paganataté lor, cu neincetat pas, tot innainte<br />
au pAqit, pAnA au sosit lucrul la mi§eliia, §i mizerila, care<br />
acmu cu toii, o plang, §i de stt va maT intoarce vre odatA plansul<br />
acesta in ras, i bucurie, unul DumntizAti §tie, carele in mama<br />
sa au inchis cuno§tinta vr6milor, §i a anilor. Decl Iraclie, fiind<br />
la varsta de 66 de anY, murincl, au Minas la inpArAtie flu seu<br />
Constanti n.
CAP. XI. 335<br />
CAPUL XI.<br />
A.Castaq sd aratd de la Constantin Aul lui frac lie, pawl la Constantin<br />
Pogonat.<br />
Constantin dupa ce au statut la inparatie, maY niult de patru Constantin<br />
lunT n'au trait; QacT intrând in vrajM cu mastiha-sa Martina, zic<br />
NitinT fifist<br />
unii sa-1 fie otravit. Duph ce au murit Constantin, au apucat in- ameggeati<br />
paratie Martina, cu fiiul säu Iraclion; ce i acésta nu mutt au peraer n'si:PmHindre<br />
indelungat, plata ce i s'au cazut, cä dup. & lunt Senatul inte- Una ti [radian.<br />
legand, ch ea sa. fie otravit pe Constantin, au prins-o i taindu-i<br />
limba, au trimis-o la izgnanie. Asijderé luT Iraclion T-au taiat<br />
nasul, i 1-au bagat in manastire, si au rVicat la inparatie pe<br />
Constans fiCorul luT Constantin nepotul lui Iraclie, Let 642 In Constantin nepotul<br />
lul Iraluna<br />
luT fevr: Acesta Constantin ca la 27 de anT au inpar atit. cite. Let 642.<br />
In toata vrémé inparatiiI luT, ceva s. sa fi lucrat in partile despre<br />
Crivat, lucru de insamnat nu pomenesc, cad SerachaiT Zonaras carte<br />
15 rap. 19<br />
supt halifélele luT Muhammed, la Asia tare intarindu-sa, multe Cliedrinos<br />
locurT i cetatI ale inparatiiI Romanilor cuprinzind, (cad acmñ shanul 175.<br />
§i Ierusalimul luase), pentru acéTa toate lucrurile céle maT grele<br />
intr'acolo sh purta, fara numaT dintre scriitorT pomenCste Chedrinos,<br />
Cap: 189, precum Let 657 Constans inpäratul, au mars Let 657.<br />
cu oaste asupra Sclavinilor, i cu närocire izbAndind, multä<br />
prada au scos din tara lor; de unde macar ca nu cu aiave dovada,<br />
ce de crezut Taste, ca biruinta avand inparatul asupra Varvarilor,<br />
partile Volohiil in pace sä fie trait. Jail cititorTul nostru,<br />
putin ingaduitorTu find, IT gTuruim, cá in cursul hroniculuT innainte<br />
ii vom dovedi, cà pre acésté vrémT, pre carile IstoriciT<br />
ne pomenite le tree, i pentru partile Volohiii tac, alta 1T-au pomenit,<br />
i pr.ncum pre locurile sale, sa fie fost traitorT RomaniT<br />
din Volohia, arata. Iara Constans inparatul, Let 668 Julie 15 fu<br />
ucis in feredeu, lovindu-1 un AndreT, ECor-ul unui Troilo, cu<br />
tasul cel ce sä spala in cap, in-cetaté Siracusil, unde pre atuncé<br />
st<br />
afla. Dupa moartea inparatuluT, osténiT pentru ca sa nu fie<br />
Lét 868.<br />
tara inparat au radicat pe un Mizizie (de nérnul luT Arman find) Mizizie see Mizentie.
36 CARTt VI.<br />
la inpärätie, in carile alta, vrednicie nu Tera, fail numaT acT<br />
Theotan 01 Cite- Tera prea frumos la E.*, si la stat, ce Constantin fiul (luT) Condrin<br />
acoios.<br />
stans, auzind de moartea pArinteluT 'silt', si de inpärticie, precum<br />
Mizizie (séu cum altiT ii zic Mizentie), tiräneste au apucat-o, s'au<br />
sculat cu Donoimaoa de la Tarigrad, si märgAnd la Siehilie, acolos,<br />
si pe tiran au omorât, si toath inpärAtiTa ApusuluT asézind,<br />
si oasele tAttme-s6u purtând, s'au intors la Tarigrad fiind tgrA<br />
barbrt când s'au dus, Tad, la intors viind, Tera cu barbh läsata.;<br />
Patavie Parte 1. pentru acëTa T-au zis Pogonattos, adecA BArbos. Perit-au Constans<br />
carte 8. cap. 1.<br />
in anul pomenit Iulie 15, dui-A ce au inpärMit anT 27, séu precum<br />
socotéste hronicul cel mare, anT 25 lunT 6, zile 5.<br />
CAPUL XII.<br />
Aratd-s4 Volohia supt Constantin Pogonat, apueatcl de Bolgari, inscl<br />
nu nzult rinutd.<br />
Constantin Po- PAnä la al zécele an, a inpilr4ii1 acestui inpärat, carile Taste<br />
gonat. Let 678.<br />
de la nasteré fióoarei 678, IstoriciT sint dap a scrie rAzboaele,<br />
si nevoile, carile trAgé inpAratia, cm vrjmas si pAghn némul a<br />
Serachinénilor, Tarti, la anul pomenit, Condeiul, si in parte E-<br />
Theofan gi Che- vropil,intinzindu-'0, scriu, precum Bolgaril, cariT de pe apa VolgAT,<br />
drinos.<br />
numele isT trag, despre pärtile CrivMuluT, si despre locurile märii<br />
négre, in Thrachia au nApAdit, si oasté, care inpAratul inpotriva<br />
lor trimisése, au biruit. Ce inpiiratul fiind dat dupd grijé lucrurilor<br />
BesericestI, si fiind sä strAng'à Sinod, I-au cAutat sb,. cazA<br />
cu dânsiT la pace, giuruindu-le si dare pre an. La al doilé an,<br />
Let 679. Tails aciTa Bolgari trecand Dunaré, si vrând acmil sa se asézä<br />
cu totul in Bernis, inpäratul Tara's au trimis oaste asupra lor;<br />
ce tot cel de an nAroc au afflat RomaniT; caci HatmaniT iind<br />
pre BolgarT in sama de nemicA, si eT acnin apucand locurile<br />
cCle tarT, prin munp, fail multä nevoe au biruit pe oasté inparatuluT,<br />
pentru care inpgratul Tails cäzind cu dânsiT la pace,<br />
s'au asezat lucrul: ins& dupa placére Bolgarifor. Tail dupg ce<br />
s'au asezat lucrurile despre parté Bolgarilor, s'au mutat ostenire
CAP. X It. 337<br />
spre Asia, Inpotriva Serachénilor, carii nu numal multe tAri, Nitchifo<br />
E0 99-<br />
ons<br />
pi cetAti luasA de la inpAr4ie, ce Inca §i Tarigradul §epte ant Pavel Diacon.<br />
incunjurat 1-au inut ce mai pre urrnA cu aiave agutorul Pré- carte 19 ; Chedrinos<br />
la acebt<br />
curatei Fidoarii, atata au suppus pe Serachéni, cat s'au legat sa, inparat<br />
de pe an 365 mil* de galbenT: 50 de suflete oameni §i 50 cal<br />
Chioheiléni, §i cu acesta mijloc au facut pace in 30 de ant.<br />
Supt acesta inparat istoricil Grece§ti in istorie Tarigradului, ca<br />
cum ar pune tenchiul, pentru numele Dachii a pomeni, Ora la<br />
inparAcia lui Vasilie Bolgarocton Lac; apoi Tail§ supt numele<br />
Vlabilor, de Romanii din Dachia incep a pomeni; insa din Istoricul<br />
Zonoras putem cunoa§te, cA pe aceste vrémi, niamul Bolgarilor<br />
spre aceste pArti Intruindu-sA, nu numai sti fie strop§it, ce<br />
Inca. §i cuprins -Wale Inpar4iiT, precum dincoace, a§é §i dincolo<br />
de DunAre. Acetei dal% tamplAri, Istorie Zonoras carte 14: Cap<br />
'21 : a§é o scrie. BouXiipot Tatc PculLcalck zthriot,-Tdc4 irgpcw tor) "gasp,<br />
Adeca : «Bolgaril zice, in tArale Romane§ti, cele de peste DunAre,<br />
ravarsali, pustiind; inparatul (Constantin) s'au gAtit, §i pe<br />
mare §i pe uscat sA le iasA Innainte, §i a§é cu mare Dunaima,<br />
de corabii purcegand pe mare négrA, au intrat eu oasté in sus<br />
pe DunAre De acestA a inpAratului &ire, inspaimantandu-sa<br />
Varvarii, s'au tras intr'un loe tare, carele cu pamânt §i cu ape<br />
iera incungurat, §i acolo §edé. Inteace vréme lovind pe inpàratul<br />
gre duréré de piCoare, §i läsind numai pe Hatmanii sat<br />
cu oOile, el au trecut in dasta parte la Mesamvriia, pentru ca<br />
sa-'§1 facA liacuri la feredée. DUO. despArcire inpAratului de oaste,<br />
au intrat in oaste o fricA §i o spaima ca acéia, cat de nime goniT<br />
carile incotro pute. Varvaril acésta vAzind, inbArbAtandu-sA,<br />
cu mare indrAzniala s'au luat din dos aT goni; pre<br />
mulV omorand, §i numai pucini prinzind, §i a§é apoi, §i DunAre<br />
dupA dan§ii trecând, p<br />
au a§eclat §etrele in pamantul Romanilor;<br />
nici decita sau mai parasit, tot de-a una tArale Romane§ti a pustii,<br />
pentru care au Mutat inparatulut, cu dan§ii sA facA pace, §i cu<br />
mare ocara inparatiit s'au legat Inca §i dare pre an sti le de.<br />
Dupa mesa tamplare decila luerurile in pace au statut, pana<br />
in savarOre lui Constantin». Cu acestA povéste aratA Zonora, precum<br />
deciTa s'au curmat pomeniré la Istorici, pentru râle Ro-<br />
22
338 CARTE VI.<br />
manesti, 'rag toti repav to5 wlatric, acelor de peste Dunäre, adeca, a<br />
Dachii maluroasa, i muntoasa; caci ce Mediterrania, adeca Ardialul,<br />
Inca de demult Ghepidii o apunsa, precum noi la viTata lui<br />
Iustinian, am aratat. Asa Varvarii acesté, cuprinzind tarale Romanesti,<br />
precum dincoace asé dincolo de Dunare, au dat pricinà<br />
tamale cel vechiu a Romanilor sa se schimbe in a Volohiilor,<br />
dupä limba adeca. Slovenes* precum el chema pe<br />
Romani. Stand tiara Bulgarimé pe acesté rl, poate sä cunoaste<br />
ca i Romanii din Dachia, de agiutorul inparatesc parasiti, §i<br />
ne aparati ramaind, le va fi cautat intr'un chip a-'s tocmi lucrurile,<br />
cu Varvarii, i cu deosabita respublica cu dâniY, i cu alit<br />
vecini de pen pregiur a sa chivernisi: mai vartos (caci precum<br />
din cursul Hronologhiii putem cunoaste) cä acesti Bolgari, nu<br />
multi ani in Dachia sa fie zabavit, ce trecand la Misia, si la Illiria<br />
pre acolo s'au aseclat, precum mai gips vom arata, i precum<br />
videm i pana asta-zi, pre acolo lacuesc; Tara, nu despre Dachia.<br />
Ce Istoricii grecesti, precum am zis, macar ca pe vreme acestui<br />
inpärat IY curma voroava pentru Romanit din Dachia, insa<br />
dintealti Istorici putin inainte, va afla cititoriul, precum aoéias<br />
Romani, pre locurile lor traind, Publica deosabitä, sa-'s fie le<br />
gat, macar ca pänä la vrémile lui Isachie Comneno Anghel, tot<br />
de trupul inparktiii Tarigradului, sa. tine; Iara, supt acela inplrat,<br />
deciia 8,00 de tot s'au deosabit, precum randul Istoriii, curat<br />
va al-Ma, in viiata lui Alexii Anghel. Dupa ce ati inpacat<br />
Constantin toate partile, s-au facut i siborul a toata lumé, ca-<br />
Let 685. rele sä numara, al sésele, la anul 685, in luna lul septemvrie, au<br />
murit; in Indictionul al 14: dup. ce inparatisa 17 ani incheiati,<br />
läsind la inparatie pre Mu! sau Iustinian.<br />
CAP XIII<br />
Acestq s'd aratli, de la fuslinian, pawl la Leontie.<br />
Scriu Istoriile Amestecate, precum Iustinian la anul 686: au<br />
lArt 86t86 nhit oar ra<br />
MisteIana earte radicat caste, asupra Bolgarilor, si a Sclavonilor, i multä prada<br />
19 oi Theofauls.
C.P. XIII. 339<br />
§i strichciune li-au Mout; ce apol intorcandu-sh curand Card pazh,<br />
§i fard grip', lard§ 1-au aguns Bolgaril, §i §-au scos toath prada.<br />
Duph acela pace cu Bolgarii, cu Sclayonil fdcand §i o§tiI, care<br />
din Sclavoni, ca la 30 mii cu lefd scrisese, bizuindu-sä, au stricat<br />
pace cu Serachenii, §i let 691, s'au sculat asupra l or. Sera- Let 691.<br />
chenii nici o ghtire de oaste având, cu mare plechciune au chzut<br />
la inparatul rugandu-se, precum voia ii va fi, a§e leghmant de<br />
pace, intre dan§il s. facd. Ce inparatul, pdcil nici cu un chip,<br />
loc ne vrând sd de, s'au aguns Serachenil cu Slovenil, gluru_<br />
indu-le, sä le de atate bani, catl de la inparatul sd, la, sa tocmisä.<br />
Slovenii o samd luând de la Seracheni bani giuruiti, acasä<br />
intorcandu-sä, §i mare tulburare in oastea lul Iustinian Mcand,<br />
intiac6 vréme Serachenii, i-au dat navalh; §i indatä ii §i biruird.<br />
Inphratul inch' vdzind 6-au pdtit, cu vicle§ugul Sclavonilor; ce<br />
fugisa : maniindu-sä, au poroncit de au omorat pe toti pe ala41<br />
Sclavoni, caril maY rämäsese in tabard. Zonora Carte 14: Cap Zonora Carte 14.<br />
cap. 22.<br />
22: scriind mai pre larg, pentru acestä oaste bulgdresch, care<br />
au viclenit pe Iustinian, carile s'au poroclit Rinotmitos (ca cum<br />
am zice Carnul), stricand legdmantul, carele aye cu Bolgarii, §i<br />
neprimind O. le mai de dare pe an, s'au sculat cu oaste asupra<br />
lor, §i tare biruindu-i, multime de robi au prins, din caril alegand<br />
trii zhcl de mil mai de frunte, §i mai tineri, au atcut Leghioane<br />
adecd polcuri noak Ko0. Xotbv ixiXecsev 3cycof3 c IsspLoôotou, §i 1-au numit<br />
närod agonisit; lard let 694 Iustinian, precum Ii iera la Let 694.<br />
minte Iu§or, §i mai mult stracdtoriu inpArdtiii de cat tocmitori,<br />
pentru ni§te midi §i de nemicd pricinl, pre toti läcuitorii Tanigradului,<br />
urgiia puindu-'§ au poroncit hal §tefan pazitoriul cetatii,<br />
ca afland vreme, färd nici o mild §i frica lul DumnAzdu,<br />
st omoare pe toti TarigradéniT, anume arätandu-1, sh inceph de<br />
la Calinic Patriarchul, pänh la cel mai prost om, §i nici pre unul<br />
viu sa,' nu lash. De acestä a inphratului ne-dumndzhire, luand<br />
§tire TArigrädénii, au cdzut cu totii la Leontie (pre carile atuncé<br />
ii oranduisd sh marga cu Dunaimaua la Gretia), rugandu-1 s. sd<br />
intoarch cu oaste sä-I mantuiascd din fdrd vinh moarte, care inparatul<br />
ll-au poroncit. Leontie, Inca duph rughmente lor fäcand,
340 CAME VI.<br />
Zonaras carte fArA vdste sA intoarce, i prinzind pe Iustinian, I-au tATat nasul,<br />
14. cap 22. ,<br />
§1 la trimis la IIersonisos (acesta I Crâmul) in Izgnanie, Tara el<br />
cu voTa tuturor, au stAtut la inpArAtie. Iustinian au inpArAtit ani<br />
aproape de 9: la izgnanie ani aproape de 10:<br />
CAPUL XIV.<br />
Untie. Leontie in anul pomenit, dupA ce au stAtut inpArat, T-au vinit<br />
§tire, precum SerachéniT la Africa, au luat vestitA cetaté Car-<br />
Mistelana, Ni- thaghind. Deci trimitâncl oast& pentru ca sA scoatA cetate din<br />
chifor Theofanis.<br />
mama Varvarilor, ce oastea trimisA nepurtându-sA cum sA cade,<br />
mal mult au pierdut, de cat au dobandit, pentru card, cu ru§ine<br />
APsimar. ca acdTa la inparatul a sA intoarce temandu-sA, pre un Apsirnar<br />
Tiverie, d'intre dân§iT .au radicat inpArat, §i intorcandu-sA la Tarigrad,<br />
§i prinzind pe Leontie, tAiat nasul, precum i el fAcusA<br />
lui lustinian, §i 1-au hAgat intr'o mamAstire la Dalmatia<br />
Pentru anul ace§tiT tâmplArT, insamnatoriT annilor, nu sA tocmAsc,<br />
Patavie Parte 1, cacT Patavie scrie, precum sä sA fie tâmplat let 698; Calviz va<br />
e"te 8' "P. 3' la anul 697: Riteolul in hronicul mare, acéstA povdste o pune<br />
Let 698.<br />
la anul 696 : gudecata adeväruluT, la cititoriu rarnâne; TarA noT<br />
socotdla luT Patavie dintr'altele tot mai curata am socotit-o. Nu<br />
Lét 700. vom trece cu pomenird, cä pre acdstA vréme, let 700: Crac, eel<br />
din UV( a Polonilor Domnu, au zidit cetatd, pre card de pre nu-<br />
bet 702.<br />
Ajastaq s1 arata, de la Leontie, And la a doua inpäreitie a lul Iustinian.<br />
mele Mu a numit-o Cracov; IarA let 702 Iustinian inparatul, (pen-<br />
tru carele am pomenit, precum Leontie thindu-I nasul, l'au fost<br />
trimis in izgnanie la Cram), scapancl de acolo, au fugit la haganul<br />
Domnul Cazarilor. (Calviz in Hronicul mare, ski precum altiT ii<br />
numAsc alazilor, Patavie Carte 8 : parte 1: Cap 3 : Avarilor), carele<br />
ântäi, cu mare cinstd priimindu 1, §i spre flicA-sa Theodora<br />
au dat dupA dansul; Ce apoi Apsimar inparatul, cu multe daruri<br />
§i cu maT multe. guruintA agungand la Hagan, Tera numaT sal<br />
dea pe rnttna neprietinuluT, de care lucru luand vdste Iustinian,
CAP. XV. 341<br />
au fugit la Tirvelin, Domnul Bulgarilor, carele cu bun& inima<br />
priimindu-1, indata s'au sculat cu multä oaste, §i au mars asupra<br />
lui Apsimar la Tarigrad, i let 703 : Iustinian au vinit cu agiu- Let 703.<br />
Iustinian a (lona,.<br />
torul Bolgarilor, §i au incungiurat Tarigradul, §i dupa trii zile<br />
aflând loc pe unde inträ apa in cetate, MIA veste au izbandit<br />
cetaté, §i prinzind pre Apsimar §i pe Frate-sau Iraclie (altii zic<br />
§i pe Leontie), mult pe ulita i la Ipodrom (acesta-i astazi Atmeidian)<br />
tarandu-i, apoi CU multi alalti, i.au tot spanzurat pe<br />
zabrélele cetatii, §'au statut lustinian de iznoava inparat, dupa<br />
cum socote§te -Patavie, la intratul anului 705. Deciia Iustinian,<br />
cu multe daruri pre Bulgari incarcand, i-au slobezit acasà. Inparätit-au<br />
Apsimar, dupa socotéla lui Patavie ani 7: Iustinian<br />
apoi stricand pace cu Bolgarii, i pentru binele ce-I famish, nemultamitoriti<br />
aratandu sä, Let 706 s'au sculat cu oaste pe mare<br />
négra, i margand au lovit la Anhelo. Ce lovindu-1 Bolgarii precum<br />
nu sa gandiia, deabiia cu putinei au scapat innapoi la Tarigrad,<br />
viind.<br />
CAPUL XV.<br />
Dovedé0e-stt traiul Romanilor in Volohia depe staptiniró Creimului.<br />
Pomenitii Bolgari, §i Sclavoni, macar ca peste Dunare in Misia,<br />
§i in Trachia, tare piéorul i§ infipsése, §i ném tare §i vrajma§<br />
ea acesta, intre inparatiia Tarigradului, i intre Volohia noastra,<br />
macar cà ea un zidiu de arama, la mijloc sa pusése, §i pre lacuitorii<br />
in Volohia Romani, de la alalt al inparatiii trup, de tot<br />
it deosabise, insa stapanire, care inparatiia Romanilor aye in<br />
Cram, §i pe marginile marii negre despre Crivat, §i despr eVolohia,<br />
tare Argument Taste, cà Romanii in Volohia, §i supt tulburaré<br />
Bolgarilor, neelatiti sa fie ramas, cad). Istoricii cu totii<br />
intr'un glas, numai odata pomenesc, supt Constantin Pogonat,<br />
precum Bolgarii s'au tras de-odata innapoi, (precum am pomenit<br />
la Cap 10. ace§tii Carp) §i la anul Tara§ trecand Dunaré, deciia<br />
innapoi sà ea fie mai intors, Istoricii nu pomenesc; nici alt nem<br />
Let 705.<br />
Let 706.
342 CARTE VI.<br />
pre acela vréme, asupra Volohilor sa mai fie vinit, aratä. Deci<br />
macar c6. Volohia in tréceré Bolgarilor, multh, paguba, §i pustietate<br />
va fi pit, insa, pentru ce mai pre urm s o fie läsat,<br />
nici o pricin5 nu s'a. véde, cà toata. cAlcaré §i räutaté aCelor<br />
Bolgari, precum am zis, nurnai doT ani au statut, §i el trecand<br />
peste Dunäre in Misia, §i in Trachia, §i innapoi ne mai intorcându-se,<br />
Tatg eh Romanii in Volohia, n'au avut pentru ce sa<br />
nu ste la locurile lor; §i mai vartos avand Cramul (in carele<br />
catà mu4ime de Romani sh fie lácuit, mai kos vom arAta), §i<br />
toate marginile mArii négre, cu Romani, §i cu oaste inphiltésca<br />
tinute, §i päzite; caril ca un zidiu de sprejinialA le iera, despre<br />
partile altor Varvari dintiacolo. Iarä Cramul (macar cá §i el numai<br />
putine chlcAturi, de cat Volohia au avut, ¢i de cate-va ori,<br />
a§éq de Varvari apucat §i tinut find, insa% Tag cu vréme dez-<br />
Mtandu-sA, supt stäpanire inpAraVii rarriâné), carele, cat s5. fie<br />
fost de bogat in lacuitori, de pre acésta sh va cunoa§te, eä Iustinian<br />
Carnul inparatul, &And au fost acolo la Izgnanie, find<br />
oare ce dogdit de läcuitori, dup& ce au statut de a daoa oara<br />
inparacie, precum s'au pomenit, vrand sa-§ rázscumpere asupra<br />
1,6t710 lor, la anul 710 (scriu aciia§, pre earn mai sus am pomenit Istorici,<br />
§i mai ales Theofanis, §i Chedrinos), precum au trirnis<br />
pre Filipic Voevodul cu multe o§ti pre mare, dandu-i poroncä,<br />
pre toti lâcuitoril Cramului, §i bärbat §i mueri nealegand, sä-i<br />
omoare, pänä la unul, fath numai pruncii, carii vor fi, sä-T aducA<br />
la Tarigrad, pentru ea sà-T omoarä innainté luT, ca de privala<br />
lor s6.-s izbandiasa inimii. Filipic dupa poronca lui au §i Mout;<br />
cà mergancl cu vasele pre mare la Cram, pre cati au putufeMea<br />
ftträ veste, pre toti 1-au omorat; Tara cati au fost mai in lontrul<br />
CrAmului, luand véste, au fugit afar& din Cram, spre hotarMe<br />
Cazarilor. (Eu mult stau de socotesc, §i vol sä zic, c numele<br />
azacilor sa-1 fie scrie scris Istoricii greee§ti Cazar, §i ace§ti Cazari<br />
de atuncé, sh" fie azacii de astázi), de la carii agiutoriu IndàmânânduT<br />
s'au intors asupra lui Filipic. Filipic dup5, poronca<br />
inphratului intr'acé dat5. spre mai groznie6 moarte, erutind numai<br />
pruncii, i-au fost trimis la Tarigrad, Ce furtuna pe mare<br />
lovind, s'au innecat cu vase cu tot, earn' au lost la numhr 73
CAP. XVI. 343<br />
de mii. Socoteste aice, ce multime de narod au fost in Cram,<br />
de vreme ce numai Prunci, pre carii i-au putut apuca de prin<br />
thrguri, i satele de pe marginile hotarului, au fost atate de<br />
mulhl,<br />
altora lacuitori, (Atä sa fie fost suma? Iustinian la anul<br />
711 de iznoava, i alta oaste trimitind, au dat mai tare poronca Let 711.<br />
lui Filipic, cum nici pre un lacuitoriu Craman, viu sa nu lasa.<br />
Cramenii luand agiutoriul Cazarilor, precum am zis, i viind<br />
asupra lui Filipic, cu razhoiu 1au hiruit. Filipic dupa 6-au pierdut<br />
razboiul, i multa oaste, i tiind neinduplecata, i siriapa tiranila<br />
lul Iustinian, au socotit, ca ase batut de sa va intoarce innapoi,<br />
cap nu mai are, pentru acela cu cata oaste II mai ramasese,<br />
s'au inpacat cu Cranienii, 9<br />
cu totil l'au radicat inparat; si de-<br />
ciia viind cu totii la Tarigrad, au prins pe lustinian, i i-au taiat<br />
capul, dupa ce inparatise al doile rand 9 aril. Filipic dupa 6-au Filippic.<br />
statut la inparatie au inparatit un an si sese luni, si Let 713 Let 713.<br />
1-au prins Rufus inteasternut, i i-au scos ochii, Iunie 3 si au Nichifor In Bpitome,<br />
Theofanis.<br />
statut la inparatie Artemie, carele s'au numit Anastasie. Inpara- Zonaras earte<br />
tind Filipic, scrie Zonoras, Carte 14 Cap 26 precum Bolgarii 14. cap. 26.<br />
Artemle.<br />
pradand Thrachia, pana supt Tarigrad au pustiit si au ars tot<br />
ce 11-au iesit innainte. Anastasie Inca dupa 6-au inparAtit ant<br />
doi, dupa cum marturiseste Chedrinos, prinzindu1 Theodoric<br />
Let 715 i-au -Mat parul, i facandu-1 calugar, 1 au bagat in ma- Let 715.<br />
nastire, trimitindu-1 la Thesalia. Theodoric inca.Let 716 de buna Theodoric.<br />
voe lAsind inpAratiia, i luand shima Calugariasca, au lasat in Let 716.<br />
locul sat] pe Leon Isavrul.<br />
CAPUL XVI.<br />
Acekep sä aratd, de la Leon lsavrul, pdnd la Constantin Copronym.<br />
Leon Isavrul, carele mai denainte s'au fost chemand Conon, Leon Isayrnl.<br />
dupa socotela lui Patavie, statut-au la inparatie Let 717, Indic- Tuh1 e ef a n iiI Ipar<br />
tion 15, mart: 25, s au inparatit ant 25 luni 2, ce in toata inpa- nrma a lul<br />
ratia 14 razboaele si greutatile inparatii find la Asia, cu grei<br />
vrajmasii Serachéni, scriitorii vremilor acelor despre Crivät ceva<br />
Lje'te o7n1.7.<br />
oel de pre
344 CARTE VI.<br />
vradnic de insämnat nu pomenesc, färá numai ce scriu, precum<br />
Let 719. Let 719 Artemie fugind de la Thesalia, si margand la Terve lin<br />
Domnul Bolgarilor, multä oaste au dat inteagiutoriu, cu care la<br />
Tarigrad viind, au inceput sh bath cetaté; Ce Tarigradenii, dând<br />
a intelege Bolgarilor, precum cu toV la inpAralie nu-1 pri(rn)Asc,<br />
(cAci el nu acesta mijloc au fost rädicat pe Bolgari, zicAnd c5.-1<br />
thedrinos Theo- poftesc la inpArätie TArigradCnii). Bolgarii väzind c5, nu pot<br />
fanis 31Iiste1ana.<br />
face ceva, s'au maniiat; si prinzindu-1 1-au dal in mana lui Leon<br />
Isavrul, carele indata au poroncit de i-au thiat capul. Dup5, acesta,<br />
Leon Isavrul in mare nedumnazaire cAzind, el int'ai au soornit<br />
goana asupra Sfiintelor Icoane, si au poroncit Paicilor sai de,<br />
Let 726. au dat gos Icoana Mântuitoriului, si Domnului Hs. Let 726 si<br />
deciia poronca (land, Icoanele sa' nu sa mai cinstesca, multi credinCosi,<br />
nevrând, la necredinta inpäratuluT pärtasi sa, fie, multe<br />
cazne, si lzgnanil au pAtit; Tara intre toate mai groznica, si mai<br />
minunatä au fost patima Sfântului Joan Damaschin, carile in<br />
curté Domnului Serachénilor Masalmas la mare cinste, si crec1in0<br />
Iera; de unde pentru goana Sfintelor Icoane auzind, in potriva<br />
inpäratului, pentru Icoane, au scris carti la Episcopii Beséricilor.<br />
Leon de acCsta instiinOndu-sâ, au poroncit logofetilor<br />
le, sä inpotrivascä slova Sfântului loan; caril slova avidoma potrivind,<br />
au scris ca cum ar fi scris la inparatul, si l'ar fi indemnat,<br />
sa trimat& oaste, sA apuce Damascul, si fácându-sh adec5,<br />
c5. va sa. -ie prietesugul cu Domnul Serachénilor, 1-au trimis acestä<br />
carte, ca cum ar fi a Slantului Joan. Amira, sail Domnul Serachénilor,<br />
arätând Carte lui Joan Damaschin, el au raspuns,<br />
precum slova sä fie a sa martusiséste, Tarä el de viclesug ca acesta,<br />
nici cum n'au gAndit, ne cum sä scrie. Amira deciia au<br />
poroncit de 1-au Miat alarm drCptA, si 1-au scos din curte. Siantul<br />
luandu-'si m'ana cé nig& si margand acases, au stätut innainté<br />
Icoanel Maichii Milii, si peste toath noaptea sa ruga, sa-i<br />
vindece slutiia, care pentru laudele ei, scriind au pAtit acésta,<br />
de la necredinóosi ; si sa. giuruia, ca in toata, viata nu va lipsi<br />
cu &Ansa laudele lui DumnAz6u, si a Maichal FiCoare a scrie.<br />
Si as6 el in somn cAzind, i s'au arätät Maica Precurata, zican-<br />
.,<br />
du-i: Nth' ca mana la loc i s'au pus, deci cauth precum té-I giu-
CAP. XVII 345<br />
ruit, asé sa Lei; §i-11<br />
fa Conde iul a scrie curund scriitoriu. De-<br />
steptandu-sä Sfântul din somn, s-au aflat mana insanatosath ;<br />
numai sämnul inpregiur, pentru credinta, läsind, cu care sarnn<br />
incredintandu-sa Amira, Tara's 1-au adus in curte; i la mai mare<br />
cinste, 1-au avut &LA va vréme. Apoi sfantul, vrand sa inple<br />
giuruita ce facusa lui Dumnazaii, au parasit curté, si insotindu-sä<br />
cu Sf: Cozma, s'au dus la Lavra SfantuIui Savei, la Ierusalim,<br />
si au intrat in manastire; i acolo au scris Carcile, carile astazi<br />
le are Sfinta a Razsaritului Besérica; inpotrivaa tuturor nepriia(te)nilor<br />
ieretici, i schismatici. Tamplatu-s'au acesta in anul 728;<br />
Tara' Let 732 Leon inparatul au luat Mului säu lui Constantin<br />
Doamnä pe fata Hanului Cazarilor, si in Sfântul Botez au numit-o<br />
Irini; si au inpacat partile inpäratiii dezpre parte lor. (Acesté<br />
Cazari traia pre campii denafara Cramului), de uncle fall<br />
prepus s cunoaste, c. i partile Volohiii in pace vor fi fost,<br />
cad a1i Varvari pe acéla vréme, mai aproape de acesté sa fie<br />
trait, noi la scriitori a afla n'arn putut. Deci Leon Isavrul Let<br />
741 Iunie 18, dupa ce au inparatit ani 25 luni 2, precum am<br />
zis, de boala de pantece au murit, lasind in locul sau la inparalie<br />
pre Constantin Copronim.<br />
CAPUL XVII.<br />
Tot afé sa treiganiazei Istoriia de la (Jonstantin Copronym, peind la<br />
Constantin, fi maica-sa Irini.<br />
Copronim, ase s'au poreclit, caci s'au imat in scalclatoare Sfantului<br />
Botez, a raului parinte nascut, rat], i spurcat necreclindos:<br />
vela Dumnazaiasca insamnand, die in toata nedumnazaire, pre<br />
tata-sau cu multul au covarsit. Alta vor sa fie luat acest nume,<br />
caci atata 1-au lost dragi caii, eat mai multä vreme au fost petrecand<br />
in grajd, si in baleca cailor, i ezind la masa, in (Ateva<br />
tepsii, au lost puind balega de cal, zicand, ca mai frumos<br />
miros, de cat baliga calului altul nu mai poate fi. (Pavel Macon<br />
Carte 21: Cap 14:). In vrémé dara acestui inparat, Bolgaril sta.-<br />
Let 728, 732.<br />
Theofanis, Nistelana.<br />
Let 741.
Let 763.<br />
Let 770.<br />
Anton Boliflu<br />
Decada 1.<br />
346 CARTE SU.<br />
panind in Misia, §i in Thrachia, pana, la mare négra, Constantin<br />
cu vasele au mars asupra lor, §i Let 763: puind tabara supt Anhialo,<br />
acolo T-au Te§it inpotriva Telesis, Domnul Bolgarilor: §i<br />
clandu-T razboTu, opt césurl, ce pana maT pre urma, fura Bolgarii<br />
biruitT, CraTul lor din razboTu scapancl, 1-au ucis aT sei, dandu-I<br />
pricina, ca nu s'au purtat cum s'au cazut; In% Constantin inpäratul<br />
cu pohfalä s'au intors la Tarigrad. Apoi Let 770: vazind<br />
ca intr'alt chip cu BolgariT s. tack n'are; au luat pre fata DoinnuluT<br />
Bolgaresc, cu fiTul sau Leon, §i cu acesta mijloc, au facut<br />
legaturá de pace intre dan§iT. De aicé Inc sS. poate cunoa§te la<br />
cata, putére, §i tarie agiunsése BolgariT, cat inparMiT Tarigraduliff,<br />
parasindu-sä a maT cauta varvariia lor, de navoe, le cauta a sa<br />
§i incuscri cu dan§iT, neputând cu armele a-T maT sprejini, sau<br />
de pre locurile sale aT maT urni. Si a§é de acila BolgariT, au<br />
ramas stapanitorT in Misia, §i in Thrachia multe sute de anT,<br />
precum innainte, pre scurt, s va arata; de uncle aTave Taste, ca<br />
§i lacuitoriT RomanT in Volohia noastra, precum am §i mai zis, le<br />
va fi cautat intr'un chip cu dan§iT a sa chivernisi, §i la priete-<br />
§ug a trage, pentru ca sal poata scuti, §i iné locurile, §i mo-<br />
§iile. i Inca inpara-cilor TarigraduluT cautând, §i DomniT Volohiil<br />
dupa cumpätul vrémiT, i rudeniiI, §i cuscriT cu CraiT lor sä tact,<br />
precum au §i facut, de care innainte la locul sau sa va zice.<br />
DecT de crezut Taste, ca. de ar fi pus BolgariT pieorul, sa stapanTasca<br />
i peste Dunare, precum stapanila in Misia, §i in Thrachia,<br />
IstoriciT vrémilor, macar cat de pucin ar fi pomenit, ceva;<br />
care nepomenind; rämane dupa pravila adeverintiT Istoriii, sa<br />
cunoa§tern, ca de§i IstoriciT tac, Ins. Romanii in Volohia, intre<br />
Bolgari, §i intre Mari, sa fie ramas lacuitorT cu narocul lor;<br />
care adevarat sa fie ramas, la acésta, §i martur ne Taste Anton<br />
Borifin, carile zice, Decada 1: «0 parte, de Dachia, care intre<br />
Nistru, §i intre Prut, §i intre Dunare sa cuprinde, Moldavia<br />
(ca cum ar zice, Moalé Dachia) de la ce§tT mai tinerT ScriitorT,<br />
sa nume§te, Tara ce maT pre langa Dunare, acmu sä zice Montana;<br />
(ca DaviT i DachiT, tot un nTam sint, §i tot o limba au);<br />
Ace§té din Romani sä trag, §i de atata vréme intre atate VarvarT<br />
traind, Ina de acolo a-I dezrädacina, cine Va nicT cum
CAP. XVII. 347<br />
n'au putut». Acdsta si Hronicul innainte va arata; unde, ijn ce<br />
vréme pe Istorici a grai vom auzi. Deci Constantin Copronim<br />
Let 774: Bolgarii fara cale pace rumpand, Tails au mars cu oaste<br />
asupra lor, si din multime Bolgarilor, 12 mii omorand, dintr'al<br />
saT,<br />
macar unul n'au cazut. Atuncd Bolgarii Tara au cazut la pace,<br />
Let 774.<br />
Let 775.<br />
ca deciTa unul pre altul sh nu mai bantuiasca; lath Let 775. Chedrinos.<br />
Constantin Copronim, asijderd fara cale asupra Bolgarilor, vrând<br />
sa radice oaste, find in cetaté Stronghilo, I au lovit buba ce-T<br />
zic Anthraxi, i deciTa mare fierbinte1ath i ase in 14 : a lui Sep-<br />
temvri, &u murit. La morte au fost strigand, eh pentru ne- Meanie.<br />
sTsiteo.<br />
cinstd, care au facut Maichi PrecurateT Mariil, de viu cunoaste sterIcos in<br />
ca s'au bagat in foc, i déciia au fost poroncit, WV, ca pre ade_INich it a.<br />
varata Maica lui Dmnazau sà o cinstesca. (De mierat, ca acdstä,<br />
acestui inparat la Tesitul sufletului stramta Pocaianie, Beserica<br />
in loc de Pocaianie n'au priimit-o, ce sufletul pierdut sa fie adeveréste.<br />
Inparatit-au Constantin ani 34: luni mai trei, si au ramas<br />
la inpärätie fiTul sau Leon. Leon Inca au inparätit anT 5,<br />
zile 6: Ce in vrdmile luT, in partile noastre ne afland de pomenit,<br />
trécem; murit-au dara Leon in ieriasa tatâne-sau, Let 780: LeoniPoiiliro-<br />
Septemvrie 8; cacT luand corona cé scumpa de la Beserica, pre 780.<br />
card Mavrichie, o inchinasa, i puind-o in cap, indata i s'au<br />
aprins Capul, cu boala Athracului, (de care si tata-sau au murit)<br />
peste putine zile, doftoriile cevas neputand folosi, au murit.<br />
Asé arta Dumnazau pe mândrib, canT i sa pun inprotiva. Omenite<br />
Cititoriule Socotéste cä de la savarsitul inparatiil 1W Constantin<br />
Pogonat, unde am insamnat din Zonora Istoricul, precum<br />
Istoricii Grecesti currna voroava pentru Dachia noastra,<br />
pana la inpäratiia lui Constantin si a maica-sa Irinii (pentru carii<br />
vom sä zicem acmu), sä cuprind ani 106: in care ani, pre cat<br />
noi am putut ti, nici la Greci, nici la Latini, nici la altä limba<br />
la vre-unul din Istorici, am putut gasi, carile sa fie pomenit macar<br />
cat de putin, pentru Romanii din Dachia, sau pentru statul<br />
lor supt atate calcaturi de Varvari find. Insa, pentru caci Scriitorii<br />
ceva n'au pomenit, nu iaste cu socotdla sa gandim, ca<br />
acil Romani, sau in pamant sa fie intrat, sau in cerTu sä fie<br />
zburat, Asijderd nici anume la Istorici aflam, precum pe acest
348 CARTE VI.<br />
vac O. fie vinit vre-o limba, sa-T fie desrädacinat, de pe locurile<br />
lor, de care lucru trebue a pomeni Canonul, carile am dal:<br />
Ca tacére nici pune, nici radica lucrul; Tarä zisa ii i pune, si-I<br />
gi<br />
radica, precum acmu au vinit randul istoriii, sa aratam, ea<br />
caci acdsta vréme supt tacére au trecut, nu ca doara Romanil<br />
in Dachia n'au mai fost, ce chef pricina nu s'au dat scriitorilor<br />
a grai, pentru acéla nici au grait; Tara pricina dandu-sä, indata<br />
au si grait; i cu cat de putin, i amelitat numai cuvant, arata<br />
statul lucrurilor trecute, precum i pentru statul Romanilor din<br />
Dachia, supt acest inparat, sa fie fost facutus deosabita Publica,<br />
frumos sä vMéste, precum vil vid6 acmus innainte aratand.<br />
CAPUL XVIII.<br />
DovecleVe-sd trand Romanilor n Volohia pre vremile ha Constantin<br />
qi Irini, Find la Mehifor, cand s'au despeirOt inpa'regia Apusului de<br />
a rdzscIlitului.<br />
Consta unit si Constantin, la varsta copil fiind,toata inparatiTaTrina maica-sa chi-<br />
hint.<br />
Let 783.<br />
vernisila, Let 783: Sclavonil intrand in Thessalia, si in Peloponis,<br />
ram präcla lucrurile acele; inprotiva a carora, inparatésa Irini, oaste<br />
Lot 792. trimitind, cu närocit razboiu, din toata, Gretia iau scos, let 792:<br />
Constantin acmu la varsta sosind, i cu suflet mai inaltat, de cat<br />
trebula, lucrurile purtand, s'au sculat cu marl NM', s'au mars<br />
asupra Bolgarilor; mai vartos indemnat fi ind de Pangratie Astrologul,<br />
caréle adevarata, biruiata, 11 giurula ; Ce fau räzbolul<br />
pierzind, cu multi Boerl de frunte, 40 miT de oaste, cu tabara<br />
cu tot, s'au prapadit ; Tar el de abila cu putini au scapat la Ta-<br />
Theofallis, Pa- rigrad. Càtrâ acesta pacoste, sa maT adaoge alta pricina, ca cu<br />
vel Diaronn<br />
doT anT maY inainte, u désila pre maica-sa de la inparatie scocarte<br />
13. cap. 32.<br />
Chedrinos, t sese, pentru care narodul cu multe cuvinte proaste urechile in-<br />
Mistelnua. plandu-T, sä ispitila sa-I scoata din inparatie, i vré sa pula pe<br />
Nechifor UnchTu Om; Ce el de acésta simtind, au prins pe Nechifor,<br />
i T-au scos ochii, si pre multi pre aiçii, in multe chinull<br />
slOt, i T-au pedepsit. Ce Bolgaril inca, dupa, izbanda
CAP. XVIII 349<br />
ca acéTa, mutt si tare mandrindu-sa, au trirnis la Constantin, si<br />
ceré bir nou, de la inparatie, carora el Mu re'spuns, precum la<br />
anul singur va vini, de le va aduce birul, ce poftesc. Si me<br />
let 796 : Bine gatindu-sa, au intrat cu oasté in Cara Bolgarilor; Let 790.<br />
Ce Cardamir CraTul Bolgarilor, ne indráznind innainte a-T<br />
Constantin in lat, si in lung, mult, i precum iau fost voia pra-<br />
(land, i arzind, cu pace s'au intors la Tarigrad. DecT Constantin<br />
la anul 797: gtindu-s s. marga cu oaste asupra Serachénilor,<br />
maicasa lemee lacoma la Monarchie, pre unii din SenatorT<br />
indemnând, cu viclesug au prins pe Constantin, si 1-au scos ochiT.<br />
Let 797.<br />
Tamplatu-s'au acésta inteacéTa lunä, i inteacéTas zi simbata, in<br />
care cu cinci anT mai innainte, si el ochii lui Nichifor scosése.<br />
Cu acest félth, i din lontru si din afara inparaViT multe i adese<br />
vrajbe i razsipT, nu putin puterile inparaCii': ingenuchind, la anul<br />
800: Leon Papa Romei au incoronat pe Carolus, ce s'au pore- Let 500.<br />
clit Marele, Avgust i inparat RomiT, si a toata inparatiTa apusuluT.<br />
Cu desparcire inparaciii, si despartire BesériciT, tot de o<br />
data au purees; Giudeca-va pentru acésta acela a caruTa halná<br />
au rupt, si va alege intre ciTa, carora la caleiesind bac, amana,<br />
ai<br />
Tesi,<br />
incaltamente, in piCoare le opriTa ; bra el i Sobii i sulite,<br />
cara i carute, de cat a luT Faraon i maT multe radicand, prin<br />
spintecatura hainiT, luT hs ; ce rosie, ca cum ar tréce peste mare<br />
rosie, pre noul Israil gonind, ase poronca, i inviWatura Dornnuldi<br />
i Dumnazaului celuT veCnic, calcancl i stropsind, s'au<br />
pornit; si din zi in zi, ca bolovanul de pTatra din varvul muntelui<br />
rumpt, i pornit, pana la fundul TartaruluT rautatiT, a sä<br />
razsturna, nu s'au mai oprit. Ce aceste la scriitoril besericestI<br />
lasind, la treba noastra sa vinim. Luand dal% precum am zis,<br />
Corona Monarhiii inparatiiT ApusuluT Carolus Marele, la Istoriile<br />
UngurestI aflam, precum sa fie mars la dansul Solii lacuitorilor<br />
din Dachia, inpreuna cu a altor CraiT, despre Dunäre; i sa-'s<br />
fie toemit lucrurile sale, cu inparatiTa apusuluT. Cuvintele Istoricilor<br />
acelora vremi, Anton Bonfin la un loc aducand la De- Anton Boulin<br />
cada 1 Carte '20 ase adevereste: «Carolus zice, Marele luand Dec 1. carte 20.<br />
véste, precum Gothofred Domnul Davilor, lovise cu oaste pe<br />
Friji, cariT inparaciiT apusuluT Tera suppusT, i biruin lu-T, in totT
350 CARTA W.<br />
aniT Ii asuprila de le lua bir chte 100 de Cântare de Argint.<br />
(Davii, a cArora Domnul iera acesta Gothofred, Tera ranaisita<br />
Davilor sail a Dachilor celor vechl, pre carii Traian din Dachia<br />
IT izgonise, i tocmai pe apa Renului de pe atunci sA ayezase),<br />
pentru care lucru Carolus Mare le au poroncit toate os-<br />
tile,<br />
s5. sà stringa pe apa Alara, care (1á in apa Visara, de ceia<br />
parte de apa Renul. Acolo Carolus asteptiind cu oti1e, I-au vinit<br />
véste, precum Gothofred au perit ucis de Paicii s'aT. Deci cu morté<br />
lui Gothofred, asezindu-se lucrurile Frijilor, cu Davii Renénii, Carolus<br />
au purees spre Acfisgran ; de acolo miireand la Bononia,<br />
care cetate Taste la mare; si väzind vasele, carele acolo Meuse,<br />
si orânduind toate dupe vola sa, Tarä aol intors inapoi la Acfisgran;<br />
undo Tan. iT Tesira. innainte Solil Dailor, a Lésilor, si a Boemilor,<br />
(care némuri lacuesc pre Iâng. Dunttre) marl daruri adu-<br />
cându T, a cgrora Soli alta ceva de la Carolus n'ae<br />
poftit, färg<br />
numai ca cu dtmsul pace veónic5. sä aib. Dupä acéla Carolus<br />
Anblând cAtva prin Dachia, au trecut pen Iazighi, si pen Metenaste,<br />
(carii sint nhroade mai sus de Dachia pe DunAre lAcuitoare),<br />
Iarä inteacelas loc putin mai gos, acelas Istoric zice:<br />
Carolus, dupa ce au räzbit cu bätaia pe Saxoni, (c5sora noi le<br />
zicem Sassi), carii mai denainte find suppusi, atuncé ridicase<br />
cap, si intr'acela rAzhoiu mai mult de 30 mil de Sasi perind,<br />
si tam ases de tot stropsindu-le, ei ne mai având in ciltro<br />
face, s'au plecat cu totul la Carolus, aducand cu sine zelog, pre<br />
toti fieorii de Domni, din Ora lor. Ce Carolus, pentru ca mai<br />
cu binisor, E,4 maT cu cinste sä le suptilaze puteré, multe<br />
familii de case din taxa lor scotind, li-au mutat in Dachia, cé<br />
mai den alarg., adecä in Ardial, si in Pannonia , i multe<br />
slobozil au descAlecat de dânsii, carile i Ora astAzi trAesc<br />
in Sarmatia, si in Dachia ce din lontru. DecT Sasii, aura<br />
au desciilecat in Sarmatia, sint asta-zi niste näroade, carile in<br />
satele Htinesti läcuesc , si-1 chlam5, cu alt nume nou , Des<br />
tabani, Tarä cei din Dachia mai din lontru, adeca. din Ardial,<br />
sint Sasii, cariT astA zi läcuesc pentre Romänii, earii au<br />
fost acolo de loc» De aice chlar sä poate dovedi, céla ce noi<br />
mai sus zisilm, câ de au si th.cut Istoricil grecesti ceva a po
CAP. XIX 351<br />
meni, pentru Dachia noastra, insa altiT tot a§e, de tot n'au tacut,<br />
ce macar ca cu scurte cuvinte, insä foarte luminat arata, precum<br />
Romani! din Dachia, dup a. razscoalele acelor VarvarT, s '§i<br />
fie a§ezat deosabitä Public* §i trimitind scuff saT la Carolus, s.<br />
fie luat Protectila inparatiii ApusuluT. Acésta i maY adevarat<br />
sa va intari, unde va vini randul Istoriii sä aratam, de dezbateré<br />
lor de subt inparatiTa RazsarituluT, ai de räzboaele, cari le<br />
au avut Românil Cu inparatii Grece§tY. Constantin deciTa nu<br />
mult viTata lungind, au murit, dupa co inpärätisa anT 18: ai deciTa<br />
au mars Irini singura la inparatie, care dupa 6 anT, Let 802 Aealaltmat0i2sus<br />
Nichifor Patrichie, cu multi intr'un sfat, noapté fara \Testa, pre pomeni(t<br />
Irini prinzind, au tuns-o, i au calugarit-o, dupa acéTa au tri- ScriitorT.<br />
mis-o la ostrovul Lesvon, unde anul ne inplinind, au murit. Inparatit-au<br />
Irini, intAT cu fiTul sau, apoT singura, paste tot anT 23,<br />
In zilele luT Constantin, §'a Irinil s'au Mout Saborul a toata lumC,<br />
al aéptelé Let 787, in carele s'au dat anathirniT necinstitoriT<br />
Icoanelor, ai cinsté Icoanelor Taraa s'au intarit, ca d'inttOu.<br />
CAPUL XIX.<br />
Acéstq sl traganazd, de la Nichifor Patrichie, Find la Theodora,<br />
cu fiYul sau Mihail.<br />
Dupa izgnanie, i moarté Irinil, au statut la inparatie Nichifor Niehifor.<br />
Patrichie Logothetis; In vrémé acestuTa inparat, SlovéniT, ce s'au<br />
numit Bohemb, (acestora noT mai cunoscut nume le zicem Celli), la<br />
anul 805 cu Voevodul lor Lehon, au cazut asupra Hunnilor, i 1-au<br />
gonit de pre locurile lor. Hanul Hunilor fugind la Carolus Marele<br />
(carele in anul de la Hs: 800 s'au numit inparat ApusuluT, i au despartit<br />
nu nurnaT inparatiTa, ce inert pre incet maT pre urrna §i Besérica,<br />
care Antal una, i singura fiind, s'au facut doa'a; de unde una<br />
razsarituluT, §i alta a apusuluT sa zic ; DA-vor sarna acila, cariT luT<br />
Hs: T-au scornit doa5. Logodnice, cu care pricina nu numaT HaTnele<br />
11 despica, ce i (ertare sa fie cuvântul) Capul, de o parte vazut, H r n i c u 1<br />
Tara do alta nevazut factuldu-1). Acesta zic Carolus, trimiOnd pre a areaeill au .<br />
,1ct<br />
SOO.
352 CARTE VI.<br />
Mut sail Carolus intr'agiutoriu Hanului Unnesc, inpotriva Se lavonilor,<br />
pre earn cu räzboiu biruindu-i, si pe Voevodul lor omorind,<br />
li-au pustiit si li-au stricat Ora foarte rau. lath Nichifor<br />
inparatul Razsaritului, multe razboae la Asiie au avut cu Serachénii,<br />
ce toate cu ne närocire; cat la anul pomenit in mare<br />
stramtoare aducandu-1 Harun Domnul Serachénilor, i-au caulat a<br />
cumpara pace, dandui-I : 306 mii de Numismate, acéias suma.<br />
Thedanis 0 in tot anul deciia innainte, sa, dé giuruindu T. De cat acesté Inca<br />
Mistelana.<br />
carte 24. rap 25. mai MIA name i-au mars, si asupra Bulgarilor margand, ca let<br />
bet 811. 811 avand razbolu cu ansii Iulie 26 cu multi si mai toti eel<br />
Patavie Parte 1, de frunte inpreuna au perit, dup ce imparatisä ani 9, sau cum<br />
carte 8. cap. 9. va Calvizie ani 8 luni 9 Dupa, peire<br />
Stavrachie.<br />
Mihail Rangave<br />
Let 813.<br />
Leon Arinannl.<br />
Let 820.<br />
Mihail %Mk<br />
Let 829.<br />
T li e o 11 1.<br />
lui Nichifor, fiiul sau Stavrachie<br />
Mu ranit dinteacelas razboiu, de o data au statut la inparatie.<br />
Ce alta ce va inteansul, fail numai de cat ranele ce<br />
luase, de läudat ne avand, si tot Senatul socotindu-1 a nu fi<br />
vrednic, de a chivernisiré vrémi tulburi ea acélé, dupa putinéle<br />
luni, I-au scos din inparacie; si au pus in locul lui pe Mihail<br />
Curopalatis, ce s'a fost poreclit Rangave ; ineoronatu-sau intr'aeelas<br />
an Octomvrie 5. Acesta Mihail inparat intai au dat titul<br />
de inparat lui Carolus lot 813. Cronos, Craiul Bulgarilor, intrand<br />
cu prada in Thrachie, i-au iesit Mihail en oaste inainte, si NItandu-1<br />
l'au seas din Thrachie, Tara apoi tot inteacelas an mai<br />
23 Coronos strangandu-s oastC, atata navala au dat, cat oasté<br />
lui Mihail nici cat a sta n'au putut, ce indata cu totil au purees<br />
in razsipa ; si multi fail séma au perit ; Decila Mihail dupa<br />
paguba de cinste si de oameni ca acéia, singur au parasit inparatiia,<br />
si calugarindu-se au intrat in Chinovion, dupa ce inparatisa<br />
un an si 9 bunt In locul lui au statut inparat Leon Armanul,<br />
carile au inparatit ani 7 luni 7 si la anul 820 fu ueis<br />
in BesOrica de Mihail Balbul (ce va O. zica Micavul). Acesta<br />
Inca au inparatit ani 8 luni 9. Asupra SerachenOnilor si a Bulgarilor<br />
razboae au avut in Dalmatie, cc nu foarte cu naroc; Iar<br />
Gheorghie Chedrinos samnul 245 zice, precum sa fie biruit pe<br />
Bolgari; Tara lOt 829 au murit, in locul a eäruia au incaput la<br />
inparatie, cu alegOre tuturor Theofil carile au inparatit anT 12<br />
Let 842. luni 4, si Mt 842 Ghen: 30 au murit, si au lasat la inpa'ratie p e
CAP. XX. 353<br />
Theodora inparatesa cu fflul et Mihail. Inteaceste vrerni, a inparatilor<br />
, carit am pomenit mai sus, cevas pentru partile Crivätului<br />
a insämna neafland, numai pentru ca sa nu sa rumpa<br />
Cursul Istoriii, din inparat in inparat, si carile cat au inparatit<br />
vrut-am sa insamnam. insa Chedrinos la acesta inparat pornonéste,<br />
precum s sä fie trimis la Domnie Crarnulut pre un<br />
Petron, i decita sa, fie ramas obice15, tot deauna de la inparatil'a<br />
razsaritulut sri. ii sa trimata Stapanitoriu.<br />
CAPUL XX.<br />
Nastq sit intelege de la Theodora, 0 Mihail, peind la Vasilie<br />
Marhedon.<br />
In vremile Theodorii , si a filului ei, a lui Mihail Vogoris Theodora qi Mi-<br />
Domnul Bolgarilor, Antal' cu oasté rnargand asupra Tarigradului, haillorapalatis<br />
ce fäth folos, apoi inima spre credinta lui Hs: intorcanclu-s, sin-<br />
gur au vinit la Tarigrad,<br />
at sat Bolgari, pentru Cad<br />
i s'au botezat. Innapot intorcandu-sa<br />
sa fäcusa Crestin la stapanire nepriimindu<br />
1, el s'au intors Tara§ la Tarigrad, caruia inpäratul Mihail,<br />
1-au dat cetaté Zagura, aproape de Tharapia, i acolo au<br />
trait. Apol Ora la anul 865 toti Bulgarii s'au intors la Crestinatate.<br />
Asijdere Schythit, carii acmu sa chéma Rusit, sau Moscalii, Zo-<br />
nora carte 15 cap 5 ii numéste : 'E,avog Tthv Pthc /xtyaci)v,<br />
Némul<br />
a Schythilor, sau a Tataralor, cull sá chéma Rust, facand multe<br />
vase, pe la Tavris (acesta-T mai vechiu numele Cramului) Tesind,<br />
au lovit aproape de Tarigrad, i multime de robi luand, si innapoi<br />
intorcandu-se de la robii sal, au inceput a sä deprinde<br />
in lege Crestinesca; apoT nu dupa multh vréme supt Vladimir<br />
Domnul lor, cu totii au priirnit giugul luT Hs: s-au vinit la adeverintii<br />
luminare. Precum Beserica lui Hs. cu niamurile acéste<br />
cresté, i sa adaoge, ase dintr'alta parte nepritatinul de obste,<br />
afland pricini dupa voia sa, cdzind galeava Scaunulut Patriersiii<br />
intre Ignatie, i Fotie Patritarsit, si unit asupra altora saboara<br />
färá invointa de obste facand, Besérica Apusulut, ases de tot<br />
23<br />
Zonaras Che-<br />
drluo .
354 CARTA VI.<br />
s'au desphrtit de la Besérica rázsäritului, §i Sinodul, carile in<br />
Tarigrad sä fácusg de 320 de Parintl, cu Patriarhul Fotie: Papa<br />
Neculai 1-au numit Sinod diavolesc, Tail nu beséricesc; pricinind<br />
precum solil sal, carii acolo iera, sä fie pätit sila, i de nevoe<br />
sa sa fie iscAlit in Canoanele, ce s'au legat intr'acel Sinod. Pentru<br />
let 865. acésta poate fi mai pre urmä LatiniT, vrand s5.-§ raspilltiasck la<br />
Sinodul de la Florentia, precum scrie Zugropulus, si ei pre unii<br />
din Episcopii räzsäritului; cu am5ga1k si cu silâ i-au acut déu<br />
sci lat not dupa puncturile pläcérii lor. Acesta &Thor, nu numai au<br />
Cu totil an pH- stropit Haina lui Hs cu singe, ce Inca asés din sine ne cusutä<br />
mit lege Chew<br />
tinlased. find, si neavand pre unde o descoask printreg au despicat-o,<br />
§-au sfarmat-o. Si ase intre amandoaa Beséricile mai adânc5, si<br />
mai lath, pr5paste au säpat, de cat céia, care pomenéste Sfanta<br />
Evanghelie, ca Taste intre Bogat, si intre Lazar cel sArac. Let:<br />
Let 867. 867: Mihail inparatul, vrand fárá nici o pricinä adevaratk F3ä<br />
omoar5. pe Vasilie Machedon Chesariul, fu el ucis napadindu-1<br />
noapté, si cu somnul si ci inul ingropat find, Sept: 24 dupa<br />
oe inparAise cu maica-sa ani 14: si singur 12: emit fac peste<br />
tot 26: ani, si au statut la inpara-cie Vaselie Machedon.<br />
CAPUL XXI.<br />
Acé1a si arata de la Vasilie Ilachedon, pibul la aqezarj Ungurilor,<br />
pe apa Tise1.<br />
Vasite Maelte- Child inparii0a Vasilie Machedon, räzboaele Sclavunilor, s'au<br />
don, Let 869.<br />
Liman, earte 5. tras mai spre pärtile Apusului, si let 869: au pradat Bavarie,<br />
larä spre pArtile RksAritului Vasilie Machedon, multa biruintä<br />
asupra Serachénilor purtand, pänä peste apea. Evfrathului i-au<br />
impins, i multe cetati si IAA de supt mane, lor au dezbAtut,<br />
de unde sa cunoaste, ca toate ostile si rhzscoalele despre par-<br />
%ile noastre ca dintr'un chentru spre apus, si spre edzsArit slobozindu-se,<br />
ele fftra supAr de o§ti, si de cAlcáturi slobode, au<br />
Let 874.<br />
11 r0 nien1<br />
ilmas; caci si la anul 874: Vandalii, Sorabii (seu Sirbil) si Slo-<br />
Mediae. vénii, iaräs intr'acéló Orli au avut rAzboiu, cu Liudovic lops.
CAP. XXI. 355<br />
ratul Apusului, ce Varvarii biruii find, au priimit i bir sä dé<br />
pre an, de care nevoe (precum scrie Chedrin, samnul 286:) Hrovatii,<br />
Sirbii i alalte némuri Schythesti, vilzind cum inblá lucrurile<br />
in Dalmatia, dupa ce trimisése intr'acolo Romeii, ()stile sale;<br />
trirnitind la inpAratul Soli, s'au poftit sa fie supt giugul puterii<br />
Romanilor, a cArora poM socotind-o Vasilie inpärat cä Taste<br />
cinstesA, foarte cu omenie I-au priimit, i asé némurile acesté<br />
toate s'au intors supt suppuneré inpArAtiii; lasindu-le s5, le fie<br />
staphnitorii iaräs dintre dnii. Ait ceva pentru pärtile noastre<br />
la Istorici ne aflând, Vasilie Machedon, Let 886, pre la inceputul<br />
lunii lui Mai, au murit, dup a. ce au inparatit ani 19: läsind la<br />
inpArAtie pre fiiul sAu Leon, care pentru multe inv6taturi ce ave,<br />
s'au numit filosoful. Acesta inpArat, precurn scriu Istoricii, Let<br />
889: au chemat pre Unguri, ném TatAräsc, agiutoriu inprotiva<br />
Bolgarilor, carii nemilostivit toat6 Gretie pustiia. Ungurii inch<br />
poftitorl find la una ca acésta, indath, dupa poronca inpAratulul<br />
s'au sculat, i inpotrivA asupra lor m'argAnd, rAu i-au spart;<br />
multi in Robie luând, apoi pe toti i-au vândut inpAratului; Cu<br />
acesta' stricAciune Simeon Domnul Bolgarilor, väzind cä puterile<br />
i s'au slabit, au plecat capul la pace. Ce auésta, pace au tinut-o<br />
BulgariT,<br />
pän'a s'au intors Ungurii innapoi. Chedrinos samnul<br />
342: scrie, precum Leon inpArat supuind pe Bulgarii, apoi i s'au<br />
inchinat i. horovatii, carii iera intr'un hotar cu Bulgarii, si numai<br />
unul Sermo, stàpânitoriul Sirmului, nu vre s6, sä piece inpArätiii.<br />
Inteacelas an scrie Luitprand, I-au chemat Arnulful Craiul,<br />
si I-au trimis in Ghermania, si in Galia, de au prAdat acéle tari;<br />
Apoi Let 893: iarhs la sine chem'andu-i, au intrat cu dânsii in<br />
Moravia; unde pre Slavoni domolind, i suppuind, clupa, izbanda,<br />
locorile pe apa Tisii li-au dat Ungurilor in saldsluire. i asé<br />
Ungurii au stätut lácuitori spre ace parte de loc ; i prin cet la<br />
mare si puternicA CrAie au agiuns, care Craie, in pre inflorit stat<br />
au fost, pang. cand Sultan Suliiman, inparatul Turcesc, luand<br />
scaunul CrAiii, Buda, si lepadându-i Corona din Cap, au suppus-o<br />
giugulul Turcesc, precum tuturor stiut find, noi de acésta mai<br />
mult nu vom lungi. Inteacelas an, adeca dupa ce s'au asezat<br />
Ungurii pe apa Tisei, scrie Curopalat, precum Leon inparatul,<br />
si<br />
ei<br />
Let 886.<br />
Leon Saes.<br />
Charinos<br />
acolo c.<br />
Let 889.<br />
Let 893.
356 CARTA VI.<br />
inpreunä cu Ungurii, si pre Turd I-au chemat inteagiutoriu,<br />
I-au trimis asupra lui Simion Domnul Bulgarilor, carele tare s'au<br />
Curopalat 1)1 aparat. Deciia Bulgarii, vazind, ca, au atata suparare de la inpa-<br />
Baronie la arelau<br />
an.<br />
ratul Tarigradultff, in pizma s'au dat la I3esérica Apusului; Ce<br />
nu dupa, multa vréme, Tara§ ca filul cheltuitoriu, s'au intors la<br />
parintele su cel adevarat. Aicé Intâi dam de Istorici, precum<br />
o parte din Volohia sau Dachia, s'au dat acelor Unguri pentru<br />
Men adeca peste muntl pana in apa Tisii, care loc precum la<br />
Oheografie Dachiii am zis, Iera parte Dachil, pre card Istoricii<br />
Grecesti cestl mai de pre urma, o chiama Pannodachia ; si de<br />
atuncd dezlipindu-se, au rämas in parte -peal Unguresti, precum<br />
sa tine si prima astazi; Tara, alalte a Dachiii prl, precum de lacuitoril<br />
el eel vechi, adeca, de Romani sa, fie fost lacuite, i cesti<br />
do asta-zi lacuitori dovedesc, i IstoriciT streini, precum mai de-<br />
Sigon de CralIa nainte, asé acum putin innainte, vor märturisi. Ungurii decila<br />
Hanel carte 6.<br />
intr'aceste locuri asezinduse, si intasindu sat, cu atata indestulati<br />
Let 902. nu s'au tinut; ce mal mult innainte intinzindu-sa, Let 902 : din<br />
Pannonie Iesind, au intrat in Italia, si multa, prada, i stricaciune<br />
au facut, in Longobardia; Tara, Leon iMeleptul, dupa, ce au in<br />
Let 911. pärMit ani 25, luni 3, Let 911: Iunie 11: datoriia firii, s'au plata.<br />
CAPUL XXII.<br />
Acés1a stl aratd de la Alexandru, pand la moarté luT Constantin,<br />
Out Zvi Leon.<br />
Alexandra. Dupa Leon Sofos au remas Alcxandru frate-sau in loc de<br />
chivernisitoria lui Constantin, fiului säu, ce s'au numit Porfiroghenit,<br />
'Inca prune fiiind; Ce i Alexandru dupa, un an, si o<br />
Lét. 912. lama, Let 912: prin tot trupul (de multa bautura, i necontenire<br />
(onstantin Por: sa) singele izvorându-Y, Iunie 7: au murit. Au ramas Zoi<br />
tiroglaenit aI Zoi.<br />
inp5.--<br />
ratdsa, card au purtat pentru fiiul sat' lucrurile inparatiii pana<br />
Let 919. la Let 919: apoi Roman Lecapin socrul lul Constantin, pre Zoi<br />
inparatesa din palat scotind-o, au luat el chivernisala NI Constantin;<br />
Apoi singur Lot 919 : Avgust tachndu-sa, si pre fiiul<br />
gi
CAP. XXII. 357<br />
sau Ilristotor, la acéia§ cinste au radicat, Oat. mai pre urm5.<br />
Roman incuscrindu-sä, §i cu Pear Domnul Bulgarilor, au inceput<br />
ases de tot cinsté 1E11 Constantin a mic§ura, §i in scaun dupa<br />
dans, al doile a-1 pune. Co acesta Dmnäzau neràbdand, au ra- Roman, Lewin.<br />
(di)cat pre fiiul sau Stefan, §i scotindu-1 din cinsté Avgustésca.,<br />
Let 944: 1-au trimis in ostroave. Cu acésta Constantin fidorul lui<br />
Leon inbarbrttandu-sa, tot némul lui Roman, din trébele inparatiii<br />
1-au scos afaarä, §i din cinste 1-au lepAdat; §i aü statut singur<br />
la inparatie. In vrémile acestue inpArat Let 941: poméné§te<br />
Let 944.<br />
Chedrinos, §i altii, precum Rusil, ca la 10 mil cu Domnul lor Zonaras Carte<br />
Ingher (acesta-i Iugor, carele au fost tath. lui Svétoslav, §i mo§ 16t , rCan. .L uilui<br />
Vladimir, carele intal s'au botezat), cu vase Ie§ind la mare cap. ..<br />
négra, in 14 a lui Iunie au lovit supt Tarigrad, §i in Thrachia<br />
multrt prada au Meut, in potriva a ca'rora ie§ind Roman, §i vasele<br />
marl<br />
Ruse§ti scriu, precum Ihor, duph" ce au pierdut rAzboiul intai:<br />
apoi Tara§ §-au strâns oasté, §i inteacela§ an, iarA, s'au intors cap 133.<br />
asupra Grecilor, §i-au lovit in parte Asiii, spre Pont, §i au prädat<br />
Iraclie, (de la mare negra), tara Paflagoniii, §i pan'a la Nicomidie<br />
au agluns, pentru care Roman, trimitind soli, §i rugandu-se<br />
de pace, au tocmit sä de dare mai multä pre an, de cat<br />
cum legase s. de Leon, §i frate-sAu Alexandru; Ce noi pentru<br />
acésta dare, §i de legamantul ei la Istoricii Grece§ti nu afiam,<br />
poate pentru ru§ine, CU condeul sa, fie trecut. Pe vrémé lui<br />
Constantin Poryroghenit, serie Zonoras, Carte 16: Cap 21: §i<br />
Chedrinos sämnul 314: precum Olga, Doamna Rusilor, a caruia<br />
barbat (Igor) vinisa, cu corAbiile asupra Tarigradului, bArbatul<br />
murindu-i, la s'au sculat, §i viind la Tarigrad, au primit Sftul<br />
Botez, §i mare cinste i dragoaste catra adeverinta credintii au<br />
arätat. Inpäratul Inca, céla ce i s'au vAzut cinste Meandu-1, cu mare<br />
lauda, au läsat-o, de s'au intors la ale sale. Fost-au pre acéla<br />
vréme Patriarh TarigraduluT Theofilact, fiCorul lui Roman Lacapin.<br />
Deel Roman inparat find scos din cinste precum mai<br />
sus am pomenit, Let 941 luand cinul calugAresc, s'au presthvit,<br />
in luna lui Iunie. Constantin Porfiroghenit, singur deciTa ramaind<br />
la inpärtitie, la anul Ungurii in doaa randuri au intrat cu<br />
Let 941.<br />
11-au ars, §i pe dan§ii pe toti 1-au inpra§tiat; Létopisetile Stopenata in<br />
4P7iloslovie, cap<br />
Ironografnl
358 CARTE VI.<br />
pradà in Italie, §i la mare stramtoare puind pe läcuitorl, s'au<br />
tocmit sä de lui Taxis Craiului Unguresc 10 miert& de bani.<br />
Let 955: A§ijdere Let 955: Unguril mai multi de 100 mii de oaste Tara§<br />
purcegand asupra inpärätiii Apusului, de la Dunäre, On& la<br />
Padure négrä, toate supt foc, §i supt sabie au pus. Ce inparatul<br />
Apusului Otton Mare le, cu multul mai cu pOna, oaste inpotriva<br />
Te§indu-le, atata i-au bAtut, cat dinteataie numai 7 zic, s.5, fie<br />
Let 959. scapat. fail Constantin inparatul rAsaritului Let 959 : purcegand<br />
in oaste -asupra Serachénilor, §i agiungand la Siria, cu inv4atura<br />
fiTului sa.0 lui Roman, au murit otravit in 9 a lui oemvre,<br />
dup'a, ce träisä ani 54: §i inpAratisä cu maicA-sa Zoi, §i cu Unchiusäu<br />
Alexandru ani 13: cu Roman ani 26 : singur 15, mill fac<br />
peste tot anT 54 : stand aded, la inpAratie find la varsta prune-,<br />
de un an, §i 3 : luni. In locul lui au stAtut la inpArätie Roman<br />
fiTul säu, carele au inpar4it ani 3 : luni mai patru.
CARTE A SEPTE<br />
Care dovedeste tralul Romani lor in Volohia din Istoricil streini,<br />
§i mustri pe null bulguitori, carii pentru incepitura némului<br />
Moldovenesc, en basue an murnit hiirtia. A§ijdere arati incepiitura<br />
inpitritiii Rnse§ti, din cetate Chiovulni, §i intoarcerea lui<br />
Vladimir Donmul Rusesc, la Cre§tinitate. A§ijdere pomene§te<br />
intr'o vreme suppuneré Bulgarilor, supt inpärätiia riizsiiritului,<br />
§i necurmat traiul Romanilor in Volohia, de la Roman fiiiul lui<br />
Constantin, Ong la inpärätila lui Isachie Anghel, dud s'au dez-<br />
Want Rominii de snpt inpärätiia Tarigradului.<br />
CAPUL I<br />
lntruducere, pentru pomeniré némului Illoldovenesc, de la istoricit<br />
streini.<br />
Stim ca va fi pomenind cititorTul nostru, si cu multä poftä<br />
va fi asteptând, giuruinta, care in multe locuri in carte trecutA<br />
f-am Mcut, adech precum cu cursul istorill vom aräta, cA de si<br />
au tacut pren cata-va vréme istoriciT Romanilor, pentru traiul<br />
si necurmata, sedéré Romanilor in Volohia, insä maT apol nu asé<br />
de _tot, si de la altii a altora stäpiinirT scriitorT, uit'alriT sä 85. fie<br />
dat, pentru acésta &al venit-au acmu randul, si vrémé acela,
360 CARTA V II.<br />
ca §i giuruita O. plätim, §i cu bune socotéle, i märturii sä dovalim,<br />
precum ca de au täcut istoricii Romanilor, (pentru pricinile<br />
carele de multe off li-am pomenit), §i in scrisorile lor<br />
a§é chiar §i aTavé, pentru partile noastre, n'au poménit, insä täcéré<br />
§i tréceré cu condeTul, n'au curs din lipsa lácuitorilor Romani<br />
din Volohia, ce precum de multe ori am zis, din inpleticirile,<br />
§i incurcarile a atâté näbu§iri, i näpAzi de féliu de féliu<br />
de Varvari, cariT ca ni§te nuari de vant viforat purtati, in toate<br />
vremile, §i in toate pärtile cklé asupra inpAratiii Romanilor, §i<br />
ca o cetä intunecoase, unde sä puné nu sA, mai radica. AO despre<br />
Evropa Bulgarii, Sclavonii, §i mai pre urmA §i Rusii; AO<br />
despre Asia SerachéniT, Hunnii, ntarai, §i altele cu dan§ii nenumarate<br />
Limbi, in toate pArtile prAzi facé, §i. tuspatru unghiurile<br />
inpärAtiii din temelie scuturandu-le, le muta, §i le strAmuta; §i<br />
ea puii Viperilor sau a Ehidnelor, pantecele maicA-sa pre- din<br />
lontru rozincl, ataté niamuri s'au scornit, §i (in) inpAratiia Romanilor<br />
veninul vrAjma§iii lor, §'au varsat. Cu acésté darA, i ca<br />
cu acésté, neräsuflate, §i ne incetate nevoi, §i bezoisnecii inpaealiTa<br />
Romanilor luptandu-sà, ca un om Miran in varsta, §i<br />
vechiu la mil', cu cum plite, §i de lécuri nepriimitoare hronice<br />
boale cuprinsä; §i ea cu nite groznici §erpi, §i Mame pregiur<br />
grumazi, §i pregiur mijloc incinsä, §i infä§urath find, in toate<br />
zilele, §i cCsurile in agoana morcii, (in tragerea sufletului de<br />
moarte) §i in oglinda peirii, §i a prapädeniii sä priviia, §i sa<br />
chinuia, pentru care lucru ce monstru (arAtare) §i ce groznicä<br />
ciudésä, neparAsit icoana rasipirii innainté ochilor, mai intai, §i<br />
maT de aproape le prezentuia, (le punC, innainte) ac616§; precum<br />
vrémé, §i mama le da, cu condeiul le inchipuia, §i le strange ;<br />
Tail lucrurile de buricul inpa'ratiii mai depärtate, carele, acleca,<br />
sä socotiTa c5, nu a§é de moarte aducAtoare ran& le aduc; oare<br />
cum uitarii, §i ne pomenirii le lAsa, ca cum cAlAtoriul, pre Tama<br />
gre, §i geroase, calãtorind ; §i din toate pärtile de vivore, Foi de<br />
spulbartui cuprinsä, §i razbatut ti. find, partile trupului, céle mai<br />
aproape de inimA, i de capul vietiT, mai tare a le acoperi, §i a le<br />
pazi sile§te; Tall céle mai depArtate, nu atata, de care lucru de<br />
multe orb sa, tamplä, de pierde cAlatorlul piCoarele, manule, na-
CAP. T. 361<br />
sul, tata obrazulul; partile adeca, carele de mijlocul calduril firesti<br />
mal de departe stau, pentru nevoTa ce mal mare oare-cum<br />
ne simtind ce maT mica, si in sama ne bagand. Deci tocma dupa<br />
ce la doritul popas agiunge, l cu caldura madularile céle de frig,<br />
si de ger inghetate, i inlemnite, la simtire, si la claire I aduce;<br />
atuncé incépe cu marl durerl, i chinurT a simti, si a cunoaste, ce<br />
prin raclala patiTa, si nu simtiTa, i ce pierdé, si nu stila. Intr'acesta<br />
chip dara s. sä fie tOmplat istoricilor Romanestl, mai pre urma<br />
dovedesc, a streinilor scriitori, cariT pentre ale sale, ate oare-ce,<br />
ei pentru a altora au amelitat, ei cu putina, pomenire, tare dovedesc,<br />
precum tacéré istoricilor vremilor acelora, n'au avut altä pricina,<br />
färä numal care de la not s'au aratat. Asijderé, unora maT proaspetT<br />
scriitorT, acéTas acelor mai vechi tacére si a altora nepusa, céla<br />
ce s'ar Ii cazut nevointa, in cerckaré, si in cercaré scriitorilor,<br />
1I-au dat mijloc a gandi, si a li sá pare, precum locurile Dachil,<br />
si ales undel acmu tara MoldoveT, si a Munteniil stä, sä fie ramas<br />
cu sute de anT pustie, si de Romanil sal nelacuita. Inca<br />
zic, cä de ar fi fost Romanil nostri din Dachia tot un ném cu<br />
Romanil din Italia, scriitorii Romanilor n'ar fi uitat a scrie pentru<br />
dânii. Insa trebuit-au acelora, caril asé de slab, s-au slobozit<br />
cuvântul, intAT sa sa, fie mai trudit ceva, si nu numal &Ate<br />
cartl de istoricl in casa sa au avut sa fie citit, ce si pre cariT<br />
n'au avut, sau de la altii sä di fie inprumutat, sau i acésta<br />
m'ana de nu T-au dat, incal O. fie cautat la altiT, cariT istoriile<br />
a toata lumé, si a tuturor vacurilor, pre scurt au strans,<br />
i lu-<br />
cruel, carile mal vréclnice de stiinta tuturor au fost, pre vr6mile,<br />
si la locul sag lTau insamnat, precum au facut Patavie in<br />
carte, ce o numéste sarnaluire vrémilor, si in alta ce-T zice Deeratior Tam-<br />
invätAtura vremilor. Sith. Calviz, in carte (lucrul hronicesc) ;<br />
Rictiolul in carte ce-I zice hronicul mare, st ales: Moreri marile<br />
Lexicon istoricesc, pi<br />
altii cAll va, a carora numere lungime vo- Eeuctum.<br />
roavel fugand, le trécem, si inteaceste ca'ntre nistd curate o- Le<br />
glinde, tot trupul, i fata istoriilor prävind, si intelegand; apol<br />
condelul pre hârtia, a purcéde voia sa-i fie dat, si asé mult maT<br />
cu paza, si mat fara lunecare, ar fi pasit. Asijderé la scriitorT<br />
ar fi aflat, precum dupa ce némurile Varvarilor despre Crivat,<br />
1;rina Temporum<br />
Chronic=<br />
grand.DietionaireIiistoripe.
362 CARTE VII.<br />
qi ales carii taralor noastre mai aproape vecini, ail statut, precum<br />
au fost Bulgarii, Sirbii, Sclavonii peste Dunäre, Lé§ii, Cazacil<br />
peste Nistru, Rusil sau Moscalil peste Nipru, carii §i pana<br />
asth-zi marl §i late Cräii, §i inparatii cin, §i Unguril despre apus,<br />
carii cat sä fie fost de putérnici, nime, socotesc s5, va Oa, carele<br />
sa, nu §tie. Acésté némuri, zic, dupa ce pre la locurile sale<br />
s'au apzat, §i s'au intemeiat; deciia el Inca de lucrurile, §i incepaturile<br />
sale, a scrie au inceput, §i dupA cursul vrémilor, ce<br />
la dan§ii s'au tamplat, mai pre amaruntul ; iar5, ce la vecinii<br />
lor, mai pre scurt ; ing cate ceva§, neinsamnat n'au lasat, §i<br />
ales pentru lacuitorii Moldovei, ca pentru ni§te vecini, mai de<br />
aproape, cand ocazia li-au vinit, eke ceva a pomeni, nu s'au lenevit,<br />
pre caril noi acmu, ca pre ni§te povéta din pas in pas<br />
urmand, din napasté, care de la unii putin in istoril znavitt,<br />
in spatele taralor acestora, s'au aruncat, a le dezbate i a le<br />
mantui, silim, §i precum traiul Romanilor in Volohia, de la incepätura<br />
lor, pAnt acmu, necurmat, i ne stalls sa fie ramas<br />
sh dovedim.<br />
CAPUL II.<br />
Aratii-sa necurmat trahil Romanilor 'in Volohia, peinci pe acesté vrémi,<br />
din mdrturiile Istoricilor RuseKi, f i Lemti.<br />
Syn<br />
opsis a Istorih Scriu Letopisetile Ruse§ti, precum prin cursul acestor ani,<br />
Rase tl in Claim,<br />
' sa fie fost läcuit pre la pragurile Niprului, un fen de limba, ce<br />
tiparita, List 75.<br />
Hronografal Hu- li-au fost zicand Pecinighi, (pentru carii mai pre urmä §i Istosese<br />
GIav 137. ricii Grece§ti pomenesc, precum la locul säu sa va aräta), §i altul,<br />
ce 1-au fost chemand Polovti, pentru carii Bilschie scrie<br />
BilsohIe. intr'acesta chip: «Polovtil zice, i Pecinighii, au fost Te§it din<br />
Timbri, §i din Gothi din Litfaniia porniti, §i §edéré lor intai sä<br />
fie fost, pe langa Droghicin. Iara acéste doaa niamuri ce féliu<br />
striiemehie in de limbä sa fie vorovit, scrie alt Istoric Le§esc Striicovschi.<br />
Hronicarul sin, Polovtii zice, s'au numit aqé de la Rusi, sau caci 15.cuia partile<br />
List 201.<br />
locurilor spre camp, sau caci cu vanatul i§ tiné viiata, sau de
CAP. 11. 363<br />
la cuvantul (lovitu) adecA cAcT cu' tAlhusagurT, i cu apucatul a<br />
trAi Tera obicTuitT; Tara limba le Tera amestecatA din trel némurT,<br />
RusascA, LéséscA, i MoldovenTascA, sau precum Léil, cu alalte<br />
némurT Slovenesti, astAzT hires a Moldovénilor zic, VoloscaTa.»<br />
Socotesch darA la acesta loc Cititorlul, §i<br />
cu mente intregA sA<br />
giudece, ch un cuvant ce pomenéste un Istoric de credintà, catA<br />
luminA aduce Istoriii, pentru ca curat sA sA poatA cunoaste, cA<br />
dupA atata tAcut numele VolohuluT in Volohia, traitorTu, de la<br />
altiT maT denainte scriitorl ne pomenit, ca cum dintr'un &lane<br />
intuneric la luminA s'ar scoate; a intelége s. dA; cA de vréme<br />
ce acéle némurT 41 fAcusA limba lor din treT limbi amestecatä,<br />
(din carile una au fost Moldovenesch), cu bung samA, i fArA nicT<br />
un prepus, sA dovedéste, cA Moldovénii, sau precum in Hronicul<br />
nostru sA zice, Romanil, in Volohia tot de a una neclatitT trAitorT<br />
au fost, pre locurile sale; cu cariT Polovta si PecinighiT<br />
aceTa, aproape in vecinAtate flind, i mula amestecAturA cu dansiT<br />
avand, asé de la Moldovera limba sA-s fie inprumutat; IarA inprumutaré,<br />
i amestecaré limbii, precum in scurtA vréme sl sA<br />
poatA face, nime a gTudeca va pute, eh nicT putem créde, cA<br />
doarA nem Varvar ca acela, prin mestersugul grammatical, limba<br />
Moldovenésca, cu a Lésilor, si a Rusilor sal fie alcAtuit, i asé<br />
in curanda vréme, sA o fie fAcut, cA pre atunce nemurile aceste<br />
nicT Azbuchile aye, ne cum grammatica; decT dara de crezut<br />
Taste, cA acéle pomenite némurT, Moldovénilor prin multA<br />
vréme, vréri suppuse; verb insotite (ea acésta a se adeveri n'am<br />
putut), verb cu alt mijloc amestecate au fost; insä orT cum ar fi,<br />
tot sA intelége; el vréme a mult1 ani au trebuit, in care uniT<br />
cu altiT devalomindu-sa, PecinighiT, la limba lor cé rusascA, (cad<br />
acesta li-au fost ce de nastere), ce Moldovenésca, precum ce le-<br />
Os* sA améstece, atata cat din treT, una sa, facA; nicT cu vre<br />
un mijloc adeverinta luT Striicovschi, pentru acesta lucru, sA<br />
poate astupa, de vréme ce i limba moldovenesch, si a tuturor<br />
Romanilor, aTave mArturiseste, mare si multA amestecare<br />
acestor némurT, sa fie avut: de la carele i eT nu putine<br />
cuvinte, s'au inprumutat, si ales traitoriT despre Nistru, emit<br />
Mit Barna multe rusestT cuvinte in limba romandscA amestech,
364 CARTE VII.<br />
precum §i astazi sä véde. Hronicilor Ruse§tY, pentru némurile<br />
acésté, §i pentru amestecatura lor cu Romanii din Dachia, tare,<br />
§i aproape sa, alatura, §i IstoriciT Grece§ti, aratand cä cu oardole<br />
lor, OA, in Pannonia au lost cuprinzind; Ce nob sa aducern<br />
hire§e cuvintele lui Gheorghie Chedrin, carele pentru<br />
Oheorghie Chedrilla<br />
némul Picinighilor la Samnul 363: List 775: scrie a,§6 : '(Né-<br />
mul zice, Picinighilor Schythicesc Taste, dinteaciia Schithi, carii<br />
sa chiama BastXemoi, imparate§ti. Acesta ném, baste foarte<br />
cu mult närod, §i mare, earn% alt nérn de Schythi, nicT<br />
unul poate sh-T ste inpotriva ; §i sä desparte in 13 rudeniT,<br />
sau precum nob acmu zicem oarde , caréle toate supt un<br />
nume Apazinazilor, sail Pecinighilor sa cuprind; iara dupa<br />
DomniT §i otcarmuitoriT lor, fete carile, §i deosabit nume are,<br />
lacuesc ace§té peste Dunare, de la Nipru pre latimé câmpilor<br />
acelora, §i sa, intind pana in Pannonia, macar ca locuri adevarate<br />
de a§ezámant ne avand, totdeauna cii §i cole mutandu-sa,<br />
supt §étre läcuasc». Vezi aic6, cum ace§ti Pecinighi, pre atuncé,<br />
§i locurile Ocraniii, a Pocutiif, a MoldoveT, a BukaculuT, §i a<br />
Oral Muntene§ti, pana. in téra Ungurésca au fost cuprinzind,<br />
de Ia carii, precum scrie Stricovschi, §-au fost amestecat §i<br />
limba. De vréme dara, ce Istoricil Grece§ti zic, c'au fost cuprinzind<br />
locurile Dachiii, §i Istoricii Ruse§ti marturisesc, ea lb-au<br />
fost limba amestecata cu Voloscaia; iath ca acei de demult Volohi,<br />
sau precum le zicem nob Romani, au fost pre atuncé tot<br />
pre locurile sale, céle dintai, lacuitori, orT suppu§T ar fi lost, orb<br />
Supuitorl. De incepatura, §i de unde au ie§it acésté némuri, ce<br />
am putut la Istorici mai de credinta a afla, in scurt aicé a adaoge,<br />
in gratiTa cititorTuluT, cu condebul nu vom tréce : Bil-<br />
Bilsehie. schie nu necunoscut scriitoriu le§esc zice : «PolovtiT, (cull §i<br />
eide un ném sint cu PecinighiT), tot de o data sa fie e§it din<br />
Timbri, ném Gothicesc, cariT din Litfanie ie§ind, intab sa sa<br />
fie a§ezat pe la Droghicin; graiul limbil lor, precum mai sus<br />
am zis din Stricovschi, au fost alcatuit sau amestecat, din Ru-<br />
Leunelavie din sesc, Le§esc §i Romanesc. A acestora cuvinte sa, véde intarind<br />
Peveher, in Pauteeto<br />
cap 49. Leunclavie in Pantecte, Cap 49; unde urmand lub Pevcher, Bozinil<br />
zice, nume tuturor baste §tiut (pre cariT Istoricii grece§ti
CAP. H. 365<br />
II numbs(' Pazinachi) din corenila lor, sint Venedii, (de pre a.<br />
cesté, socotesc, st fie ramas in tam Muntenêset, un fen de<br />
narod, ctrora si astral le zic Romanii Vinetici, ce pentru ace.<br />
sta galceva nu clatesc), caci si limba asé ii dovedéste». Pevs- al; mid .n<br />
cherus, barbat de ascutita minte, numele Pazinachilor, il soco- in Pantectele<br />
téste st fie de pe Pozina, sag Pozinanie, vestit a Crtiii Lesesti lui Leonclavie,<br />
limit, carii oilanaoara, intr'acéle hotart, sti, fie lacuit; adect pant<br />
la local poineuit.<br />
a nu sa porni asupra Trivalilor. Dintr'acestas socotéste Leunclavie,<br />
st st, fie tragand si numele, si némul Bosnénilor, de carii<br />
caute cititoriul la locul lui Leunclavie, de la nob pomenit. Ce<br />
st vinim la cel mai de pre urma, si cititoriului roman mai asteptat<br />
cuvant. Bilschie hronicariul, in carte care nob o avem, Bils chi e<br />
List 239: «naroadele zice, Pecinighilor, si a Polovtilor, dup. ce<br />
au iesit din Litfania, s'au asezat intai la Vosforul Chimeric, (uncle<br />
sint acmu cethtile Turcilor, Gherci si Taman), de acolo iesind, intai<br />
au legat prietesug cu Inovezii, carii tinea Crimul, iart ace Inovezi<br />
inpreuna cu Romanil si cu Bastarnii, adect Bugegenii, au fAcut,<br />
(sau au tocmit) cetatile Mangopul, Cherchel, Cramul, Cafa, OCacolul<br />
(sau Vozie), Muncastrul, adect Cetaté alba, Chiliia (sau Ahilia) si<br />
Tercovisca, adeca Targoviste)». Nici dart, cititoriul nostru, cuminte<br />
st sa fure, si st socotésca, et doara acésté nob, de cat sint, mai<br />
mult Ittindu-le, cinsté si slava némului nostru, cu acesta mijloc<br />
vom sa, adaogem, marturiséste stiinta inimii, ca adeverinta istoriii<br />
cerchm, si urmam, pentru a chriia confirmatie, cu bunt<br />
frunte ii giuruim, ca dupt cursul hronicului, innainte II vom<br />
aduce, Tarts alti istorici streini, caril vor arata, ca aceste pomenite<br />
némuri, inch' si osteniri, in preunt cu Moldovénii, asupra<br />
altora sa fie facut, pentru carile istoricii nostril', nici au visat,<br />
necum sa pomeniasca; Tart nob precum ne giuruim, la locul sau<br />
vom zice.<br />
List 239.
366 CARTE VII.<br />
CAPUL III.<br />
Mustrd-th niqte beisnuitorl, coril pentru néinul Romdnesc hartila muruind,<br />
singuri pe sine, s'au oceireit.<br />
Simion, ot Misall Vin-o acmu aicé, iscusitule in Basne Simioane, i tiaca minin<br />
pridosloviTa<br />
ciunilor Misaile; vin-o zic aicé i te uita la RomaniT, i lacui-<br />
Létoploetulut torii Volohiii, pre cariT voi basrat bolind, i mincTuna nascand,<br />
lor.<br />
ca pre buretii farä samanta de eri, de alaltaeri, IT face0, si nu<br />
stim de ce Laslau Craiul Unguresc (carile pre vremile ce zi-<br />
cep,<br />
numal voaa Taste cunoscut, Tara altora Istorici nemilruiTa),<br />
din temnitele Ramului scosi, i inpotriva Tataralor adui, i apoi<br />
instill car 43.<br />
cap 2.<br />
in Ora ArdeluluT, spre läcuire pusi, -A, fie fost. Patit-au nérnul<br />
Romanesc cu voi, tocma ca parintele lor Remus, carele pre talhad<br />
gonind, i bucatele Unchiu sàu lui Numitor, cu manä intrarmath,<br />
de dansiT aparand, el apoi in locul Talharilor prins, si de<br />
talhusag, cu zavistiia parat, legaturilor dat, i mortii giudecat au<br />
fost; Ce dreptaté lui nu numai nevinovat 1-au scos, ce Inca ne<br />
pot lui Numitor, &Or luT Mars, si a ReiT, i Ziditoriu inparatiii,<br />
i cetätil Romanilor 1-au aratat. Asé numele Talhariului au<br />
gäsit inparat, asé numele vinovatului, pre nepot Unchiului au<br />
aratat. Asé voi cu acelas nume, hula si ocara nepotilor si stranepotilor<br />
lui, a pune silind, a lor cinste i slava mai tare a<br />
izbucni, i lumii a sa instiinta; Tara a voastra ocara, i blastamata<br />
mazacie, ca talanita dezmatata, pre ulita a sa purta, pricina,<br />
sinteti, pricina dati. Cine &al au fost acei Romani, sau Volohi,<br />
cariT cu 397: de ani mai innainte la Istorici, pre acéstas locuri<br />
sä pomenesc, de cat Laslaul vostru? de la carii Picinighii, si<br />
PolovtiT,<br />
limba sal fie inprumutat? Au putut-au limba Roma-<br />
nésca de la Italia la Nipru, singura se zboare; i prin chip,<br />
muritorilor necunoscut, pregiur limba Pecinighilor srt sa invälatucésca?<br />
au precum basnile Turcesti, i Talmudesci povestesc;<br />
ea pasarile toate, are eines limba sa, i numaT Solomon Inteleptul<br />
le cunosté, si le intelegé; au doara si Pecinighii, i Polovtii acesté,<br />
asé de la nescare va PaserT, carile in limba Romanésca
CAP. III. 367<br />
au fost vorovind, limba O. fie invatat? vi cu a lor sä o fie amestecat?<br />
cacT PecinighiT pre acelé vremT, la Italie sa fie trecut<br />
(unde limba Romanésca de movie Tera), cineva din IstoricT nu<br />
pomenévte. Au Colunil, Cerbii, vi alte flee salbatecT, pre carile<br />
PecinighiT pre pustii campiT NistruluT, §i a NipruluT, a le vana,<br />
vi cu dansele viata a-'v purta, sä obiciuisa, in limba Romanesca<br />
voroviia, vi de la dansele PecinighiT,.§i PolovtiT s. sh fie<br />
invatat? Au RomaniT din Dachia, cu mitä au cumparat Condéile<br />
Scriitorilor streinT, sa le scrie némul, traTul §i alalte, cu atata<br />
summe de anT maT inainte? 0! cat de grozav sta. menciuna in<br />
scaunul adevarulull 0 cum sh dovedévte basna, macar ch catava<br />
vreme ar tréce Ora a sa desvali! 0 cata coat% un Mazac, ca<br />
Simion, ii<br />
ca Misail (de bunä voe tree aicé cu pomeniré pe<br />
Sarnitie, vi pe Jan Zamoschie Lév1), vi cata, a cinstii scadére,<br />
numeluT Istoricesc sa aduce, cand BasnuitorT ca acevtd, nume<br />
Istoricesc plazmuind, basne scornesc, §i spre adeverinca povestiriT,<br />
nicT o marturie mai véche innainte nu aduc, nici arata de<br />
la cine au vazut, au auzit, sau au citit, c obicéTul IstoriculuT,<br />
carele adevarata Istoria a scrie poftevte, Taste, ca de va scrie<br />
lucrurile vremilor sale, alta mArturie farä tiinca inimii sale, sa<br />
nu aduca; cacl nici are; de vréme ce Tel Taste intaT Scriitoriu,<br />
ce ramane, ca dupa ce-'§ va scoate scrisorile la ivalä, alOT de<br />
adeverinta luT cercand, la vtiinta inimii intarit sä fie, precum<br />
de 'I vor alatura cu a11 ScriitorT, a acelora§ vremi, vi a acelorav1<br />
lucrurT, sä nu sa ruvinézä, nici de mincinos sa 'I poata dovédi;<br />
Tará cand culége Istoriea vremilor trecute, vi cu mult maT<br />
innainte de vacul säu lucrate, trebue sä pomenescä, vi sä dovedesca,<br />
de uncle au cules acélé, ce el samana, §i din ce jicnita<br />
au luat grauntale, ce inpravtie, ca acésta nefacand, nu gram, nu<br />
sacara, nu o alta saman-ta adevarata, ce Zizanie, vi paring, din<br />
sine näscut, vi plodit va samana. Ce Simionul acesta, ce 'I zic<br />
Dascal, &al adevarat nedascal, de acesté de toate sarac, vi gol<br />
fiind, vi pentru ca mincTuna sa, cu alta.ceva sä scutTasca ne<br />
\Thud, atata nu-mi zice, cä acesta Istorie (be, foc), macar ca la<br />
Hronic nu sa pomené§te; insa el vi acésta nepomenita n'au vrut<br />
sa o las& Nu a§é nevrednicule, nu ava ; Nu agTunge istoriculuT<br />
a-
368 CARTE VII.<br />
adevarat, sa zica, nnmaT, ca §i aCasta nepomenita n'au vrut si o<br />
lasO; ce maT trebue, precum scrie cutarele, §i cutarele, Tara amentrelé<br />
regula de tntI priimitä Taste,§i de top invMatiT intärita, adeca<br />
Dictum unius, dictum nullius, zisa unuTa, ca zisa nimäruln a fi,<br />
de necrezut adeca, §i ca cum Did §ar fi zis-o cine-va. Aé dart<br />
intelepte, cititorTule, vazind pomeniré némuluT, §i numelui Moldovenesc,<br />
pre la aniT insamnatT, de la istoriciT streini facuta ;<br />
lara4 cu dreptl ochT, pre hronicul nostru innainte pa.§6§te, §i<br />
toate tamplarile, precum in cursul vrémilor au cazut, socotind,<br />
§i giudecand ; paremi-sä, §i cu vartoasa nadéjde sintem, precum<br />
§i singur veT marturisi, ca Wale acésté, carele RomaniT, §i astazT<br />
le tin, nicT o data de dan§iT, de tot parasite §i pustiite et<br />
nu fie ramas, ce Inca cu intemeTate stapaniri, tot de a una sä<br />
fie trait, nu a§é noT darä, pre cat streinii, pre caril urmam<br />
istorici, IçT vor dovedi. NoT dara, acmu la cursul istoriii sà ne<br />
intoarcem.<br />
CAPUL IV.<br />
Dovecléfte-scl traial Romanilor in Volohla, cle la Roman eel tandr,<br />
peind la Vasilie inpdrat.<br />
Roman eel Muir. Dupa moarté luT Canstantin Porfiroghenit, Let 959, au statut la<br />
Let 959. inparatiTa razsaritulul fiTul &au Roman, carele s'au nurnit cel Varian<br />
In vrémile luT Roman, perit-au §i Simion, cel vestit a Bulgarilor<br />
neorghle Cite- Domn, pentru a caruia cu minune moarte, Gheorghie Chedrin<br />
driuos. samnul 311, scrie a§é: fost-au, zice, Joan Astronomul, carele viind<br />
la inparatul I-au zis, ca de-I va fi voia inparatuluT sä sa mantuTasca<br />
de un nepriTatin vrajma ca acela, sa poroncésca sh tae capul stalpului,<br />
carele sta in varvul XerolofuluT, adeca dialuluT celuT uscat;<br />
cad acel stälp, find samnul peirii luT Simion Domnul Bolga<br />
rilor, taind capul stalpuluT, indata i domnul Bolgarilor va muri.<br />
Poroncind inparatul acésta a§6 sa sä faca, in césul in carile s'au<br />
taTat capul BolovanuluT (cad stalpul acela Tera in chip de om)<br />
intr'acela cés §i Simion, cu marl i nesuferite durérT de pan-
CAP. IV. 369<br />
tice, au murit. Acesta Inca au inpArAtit ani 3, luni 4 ; si dupA<br />
ce au scos Ostrovul Critul din tirAniia Serachénilor, Let 963 Let 968.<br />
mart 16, au murit, si au stAtut la inpArAtie Nichifor Foca, carele Nichifor Foca.<br />
Hatman find supt Roman, scosése Critul de la Serachéneni.<br />
Acesta inpArat, multA biruintA au purtat asupra Serachénilor,<br />
pre carii la anul 967, ases de tot domolindu-i, s'au intors la Thrachia, Let 967.<br />
privind si tocmind marginele inpArAjiii dintr'acOce. IarA let 968 a-<br />
Let 968.<br />
cestas istoric pomenCste, precum némul Rusilor mai adesA au inceput<br />
a cAlca HotarAle inpArAtiiT, carii intaT asupra Bulgarilor cAzind,<br />
multe cetAV in CrAiia lor au luat, si multe rAutAti li-au fAcut,<br />
Thrgurile atocma cu pAmantul fAcandu-le. AcéstA povéste Chedrinos<br />
sAinnul 324, List 660 mai deschis a§é o spune: inn al patrule<br />
an zice, a inpArAtiii lui Nichifor Foca, viind pAnA la Suda cé mare,<br />
au dat invAtAturA lui Peta'r, carele in urma lui Simion stAtusA<br />
hedrines<br />
acolos.<br />
Domn Bulgarilor, sA nu lasA pe Turci, (pre cariT<br />
Zonora, Carte Zonaras, carte<br />
16 Cap 21, si in multe bc-un 11 nurnéste Unguri) sA triach Du-<br />
16. cap 21.<br />
nAre, si sA calce locurile inpArAtesti, de care poroncA neascul-<br />
-and Bulgarul, si multe pricini nadind, precum acestA sA facA<br />
nu poate; InpAratul incA trimiOnd pe Nechifor Calochir, fiCorul<br />
Domnului de Cram (pre carile i cu cinsté, ce sa. zic6 Patrichia,<br />
II cinstisA) la Svétoslav Domnul Rusilor, cu multe daruri si cu<br />
mai multA giuruintA 1-au inclemnat, pentru ca sculându sA cu<br />
oaste sA vie asupra Bulgarilor. Rusii acésta foarte bucurosi priimind,<br />
inn-al cincelé an a inpArAtiii lui, fArA veste au nApAdit<br />
asupra Bolgarilor, si multe cetAV BulgAresti, si cetAtui, atocma<br />
cu parnantul li-au fAcut; si incArcandu-sA de plian, cu pace s'au<br />
intors acashs. Apoi la anul 969 loan Cimischii, cu viclesugul in- Let 969.<br />
pArAtésii Theofanonii, noapte, peste zidul Palatului sArind, Foca<br />
inpAratul in asternut dormind, fu ucis, Dechemvr: 11. si au<br />
apucat inpAratiia Cimischii. In clilele acestuia inpArat Let 970, loan Cinitschil<br />
Rusii, carii in anii mai sus pomeniti, chemati find, cAzurA<br />
asupra Bolgarilor, cu HatmaniT lor Boris, si Roman, precum<br />
Zonora scrie Carte 17, Cap 1 uitandu-§ Ora lor, siliTa asé§ cu<br />
totul acolo sA sA asezA i acésta o face mai mult cu indemnaré<br />
lui Calochir, carele pre ascuns le tAgaduia, el de-1 1-or<br />
numi el inpArat Romanilor, si cu agiutoriul lor de sA va<br />
2 4<br />
Let 970.
370 CARTA VII.<br />
Chedrin" CU"' aseza in inpArAtie; Tara, el lor si toata, tara Bulgaresca le va da,<br />
Polak.<br />
§i cu dansiT pace vecinic5, va tine. RusiT si bunätaté locului pläcandu-le,<br />
si de inbunäturile lui Calochir infrandu-sA, nu cu cinste,<br />
ce s'ar fi cazut au purtat pe solil, cariT inphratul la Domnul lor<br />
Svétoslav trimisése, de care lucru 1-au cautat inpAratulul parte<br />
Bulgarilor a tine, si asupra Rusilor oaste a radica. Ce Svétoslav<br />
de acesta simtind, insotindu-sä cu Pazinachil, Sclythil, si TurciI,<br />
caril Pannonia tine, (adecä UnguriT), s'au fácut ca la trii sute<br />
mil, si intrand in Thrachia, de tot au pradat-o, a asupra cArora<br />
Cimischil au trimis numai cu 12 mil de oaste, pre Hatmanul<br />
sAu Vardas, carile asupra Rusilor ma'rgand, si in doaa rAndurT<br />
cu rrtzboiu T-au infrant, si asé biruindu-i, i-au Boos din Trachia.<br />
De pe socotéla acestor IstoricT, putem cunoaste, ca inteacestä<br />
tamplare, CraiTa Bulgarilor, foarte bine sa sa fie legat cu inpärAtila<br />
RäzsArituluT, de vréme ce pentru Bulgari nu intr'alt chip,<br />
ce ca cum ar fi fost supt stäpanire inpArAtiiT, de RusT, caril ca<br />
o gre nApaste le cazusä in spate, de tot a-T mantui nevointA<br />
Let 971. pun& La Let 971, singur inpAratul Cimischie, cu multe WI sculandu-sa",<br />
au intrat in Bulgaria asupra Rusilor, si cu multe rkboae<br />
biruindu-I, si din mani luandu le cetatile, pänä mai pre<br />
urma de tot 1-au rasipit, si din toata Bulgaria I-au scos. Cauth.<br />
la Istoricul Curopalat, la viTata acestui inparat, si vii vide acolo<br />
mare minune, care au filcut Sfanta NAscAtoare, si 1-au dat biruinta<br />
asupra Varvarilor. Pre acesté vreml, si la Letopisetele Rusesti,<br />
multe razboae a Rusilor, inpotriva inpärätiil Grecilor citim, ce la<br />
dânsil toate räzboaele cu biruinta sä pomenesc, nol cat am socotit<br />
adeverinta Istoricilor GrecestT am dat, Tar& CititorTul cum<br />
Let 975. va vre asé socotésca. DecT Joan Cimischie Let 975 margand cu<br />
oaste asupra Serachénilor, si agiungand la Damasc, acolo de Vasilie<br />
maT marile Hadambilor Dechem 4 au murit otrAvit, dup5, ce<br />
inphrAtisä anT 6, lunT 6, acesta inpArat, dupa Mudatá CrestinAtatla<br />
ce aye, el intaT au Mout banT de aur si de aram6., in caril au<br />
sapat chipul Domnulur Hs. scriind IS HS. in p a ratul in Oratilor,<br />
Tara in locul luT au stätut inpärat Vasilie fiCorul luT Roman<br />
inparat.
CA1'. V. 371<br />
CAPUL V.<br />
Aratd-th incepatura sttpániri Ruseri, card acmit Mste puternica hi-<br />
?ri1a Mosculul.<br />
De vréme ce cursul Istoriii au sosit, in vrémile, in carile vestith<br />
si puternia, i blagoci stivb. inpArätiTa Moscului, tem eliile s au<br />
aruncat, i despre rartile NovogradiT, (care in vechime si in marime,<br />
nu numai Rusilor, ci si tutor streinilor vestita i laudata<br />
Taste, pentru care si Vélichil Novograd, s'au chemat) spre pArtile<br />
Chievului, coborându-sa; acolo deciTa Domnila s-au asézat, cu cale<br />
a fi am socotit, macar cä la trupul hronicului nostru n'ar cAuta,<br />
insa pentru pomeniré a inpäiltie ca acésta, si de incepatura<br />
ei,<br />
apoi si de minunata priimiré Luminii Adeverintil Pravosla-<br />
viii, a tot némul Rusesc, cat de pre scurt s. insamnam, precum<br />
si altora lor nostri vecini, a Lesilor adea, a Bulgarilor, si a<br />
Ungurilor am arätat, si a altora, carele mai pre urrra sä vor<br />
tampla. Asijderé macar cu varvul condeiuluT, precum sä zice,<br />
a atinge, i Cititoriul notru de unele ca acéste, a sä instiinta<br />
poftitoriu, innainté priveliT a le pune, nu ne vom lenevi. CL cu<br />
acesta chip socotim, oarécum si inprumutaré (precum i altii<br />
pentru noi au pomenit), cu care vecinii ne-au inprumutat, s.<br />
plätim, i polta curiosuluT nostru cititoriu sä facem. Carte Ste_ stepena 1 Gran<br />
penna, care Taste cé mai aliasä, si mai de credinta Istorie a In-<br />
pArätiii RusPsti, pentru incepatura acestiT stapanirT, si pentru sta.panitoriT<br />
ei eel din tab, intr'acesta chip povesteste. Avgust Chesari,<br />
(supt a cäruia oblAduire nastere DomnuluT, si Mântuitorului<br />
nostru Is. Hs. s'au tarnplat), zic sä fie avut un frate, pre carele<br />
1 au chemat Prus. Acestnia, Avgust T-au oranduit sapanire pe<br />
apa VisliT, la cetaté Madboroc, supt care Tera Toruné, Hvoinita,<br />
Gdansca, i alte multe cetAtT, ce Tera pe apa Glem, care cade<br />
in mare Bahia Deci de pe numele lui Prus, i Domniia acéTa<br />
s'au numit Prusie, care nume, si pänä astazi tine; Tara mai denainte,<br />
lacuitoriT partilor acelora s'au fost chemand VariaghT,<br />
cariT au fost avand supt sine alte niamuri, ce ll-au fost zicand<br />
1, cap 2.
372 CAR'Ik VII.<br />
Stepena 1. CIudiT, Slovénii, §i CriviciT. Iara pre vrémile, &and inparacila in<br />
Gran 1. Way 3.<br />
Tarigrad Mihail, cu maTca-sa 'Theodora, adeea, Let 860 RusiT coborandu-sa<br />
cu oaste asupra Grecilor; NovogrodéniT, MeriT §i Crivicil,<br />
s'au sculat asupra Varaghilor, §i T-au gonit peste mare Baltica,<br />
§i au inceput eT singuri din capul lor a sa, stApani; ce färä<br />
nicT o oranduiala purtandu-sA, multe morp §i räutaft s facé<br />
intre dan§il, pentru care lucru la Let 862 Rush' Novogrodimi,<br />
au trimis la Ruric (carile sä tragé din némul §i seminOia luT<br />
Prus, frateluT luT Avgust), §i 1-au rugat sä vie sa le fie Domn,<br />
§i Voevod. Ruric, dupa pofta lor, s'aii<br />
sculat cu alp dol frap aT<br />
luT, cu Trovur, §i cu Sineus, §i cu toate familiile lor, §i au vinit<br />
la Novograd. DecT Ruric s'au a§ezat in Novogrod, Trovur<br />
la Izbooc, Tara Sinev us la Bé lo ozer (la Tezerul alb), insá Ruric<br />
stepella Gran 1. Tera stapanitorTu peste toat6 RusiTa. Pre acéTa§ vréme, au lost<br />
Olava 4.<br />
intre némul Varaghilor, doi oameni maT de frunte, anume: Ascoald,<br />
§i Dir. Acé§té 'Inca cuborandu-sa cu multime de aceT VaraghT,<br />
multe o§tirT au facut inpotriva Romanilor, §i pan a. mai<br />
pre urma, viind la Chiov, §i luandu-1 s'au wzat acolo. Intre acésté<br />
Ruric murind, §i ramaindu-T un floor Inca mic, anume Igor,<br />
la moarté lui 1-au läsat pre 'liana, §i paza uniT rude a sale, ce<br />
1-au fost chemand Cnéz Oghel. Acel Oghel, afland vréme au<br />
omorat pe Ascold §i pe Dir; §i au luat Chiovul din mama lor.<br />
Decie Igor Let 903: au luat pe Olga (din cetate Plescova nascuta)<br />
§iTa Doamnä (Acésta Olga au priimit intaT credinka cre-<br />
§tinesca, precum §i din IstoriciT GrecWI am aratat), din care<br />
s'au nascut Svétoslav, Parintele lui Vladimir. Svétoslav la Let<br />
967: mergand cu oaste asupra Bulgarilor peste Dunare; §i pre<br />
oasté inparatuluT Grecesc §i a Bolgarilor biruind, multe cetap<br />
au luat, i de tot 11-au pustiit. (AOasta a Rusilor in Bulgarie a<br />
lor vinire o pomené§te Chedrinos, cu un an maY pre urma, supt<br />
inparatila luT Roman, fiTul luT Constantin Porfiroghenit). ApoT a§C<br />
stäpaniré acésta, supt acesta Svétoslav s'au intarit, §i s'au IhOt;<br />
cat multe némurT supt stapanire sa din rodul Slovénilor, au su-<br />
Stepeita Gran I. pus, a carora numere sint acesté : CludiT, MériT, Munn', Cerealive<br />
7.<br />
mi§iT, MordviT, PermiT, PeceriT, Emil, LitfaniT, ZimholiT, CorsiT,<br />
NeroviT, LiubiT, CozariT, (cariT sint Bulgaril din Schythie pre langa
CAP. V. 373<br />
Don) Uhrebélii (adecA Ungurii albi), Cehii, Léhil, Lutdcii, Mozov§anii,<br />
Po Ranh', Drevlénii, Dregovicicii, Volintii Dvinénii, §i<br />
alte multe pArti §i Cethti, i némuri carile cu toatele supt un<br />
nume de ob§te, Slavéni sA chema. Iarà dup& ce au vinit Ruric<br />
§i au stAtut a stApani (1)<br />
(V1a)dimir crezind, au priimit Sfantul Botez, §i (land § au pus<br />
episcopul mana in cap, lui i-au pArut eh o man& din ceriu coborandu-sA<br />
1-au atins, i indatA i s-au de§chis ochii ; cu mare<br />
minuné tuturor, earii praviia acolo. Botezatu-s'au Vladimir Let<br />
6496, carele Taste de la Domnul FIs : 988. Duph lurninaré sfantului<br />
Botez, Vladimir cu mare bucurie pre Domnii lul, i pre<br />
top Boerii, §i tot nArodul inv Ata<br />
§i ca inpreunA cu dânsul §i<br />
Let 988.<br />
ei, la luminaré credintii sA vie ii indemna, canT intr'o inimA<br />
marturisind, precum mare Taste DumnAza,' ul Cre§tinilor, §i lui<br />
aseméné nu Taste, CU totii crezind, toti s'au botezat. Dupii acéia<br />
fAcand nuntà cu inpArAtesa Anna, s'au intors la stäpanire sa in<br />
Chiov, §i de aciia toti Idolii §i Capi§tile lor tArmand, i pre ulitA<br />
thrandu-i §i lepAdandu-i, multA milostenie au inpArtit saracilor;<br />
Apoi trimitind la Patriarhul Fotie, s'au rugat sA le trimatA Mitropolit,<br />
§i Preuti, pentru ca sA invét& nArodul la Pravoslavie.<br />
Patriarhul inch* cu mare veselie li-au trimis pre un Mihail Mi- stepella<br />
tropolit, inpreun& cu alti 6 episcopi, oameni invAtati i intregi °I" 37'<br />
la viiatA, carii viind, intai au botezat pre fiii lui Vladimir, caril<br />
iera 12 nAscuti dintealtA muiare mai denainte de botez, apoi<br />
§i tot nArodul Rusesc ; ins& multi Botezul nepriimind pre unii<br />
ca aciia au poroncit sA-I cAznescA, §i cu fricA de la inchinAciuné<br />
Idblilor, s&-i intoarcA. Atunce §i Metigan, Domnul Pecinighilor,<br />
viind la Vladimir s'au botezat, i a§d deciia Vladimir fAcand<br />
Besérici in Cram, in Chiov, §i prentr'alte ceth,ti in toata, Rusie,<br />
in curundA vreme, tot närodul Rusesc au vinit la cre§tinAtate,<br />
pre card i astäzi curat o pAzAsc. StA §i astAzi Besdrica Stantului<br />
Arhanghel, la Chiov, card zic intai sä sä fie facut, §i adevArat<br />
i lucrul ei s véde a fi me§temag grecesc ; Iaste §i alta<br />
care intai s'au zidit in cetate Moscului ; in lontrul Curtilor in-<br />
(1) Lipsese din manuscript paginele 408-413, in care incepd capul VI.<br />
Grén 1.
374 CAME VII.<br />
paratóstI, i acmu aproape de giumatate in parnant intrata, pre<br />
a carie zidiurT, si as6s in varvul SclipuluT, pentre Trule, are<br />
atâté mastacani crescuti, cat sa pare ca Taste o gradina pe un<br />
munte de piatra. Acésté, Cate noi aice, pentru incepätura acestii<br />
puternice i slavite inparatii, i pentru chipul i pricina primirii<br />
CrestinatatiT am adus, poftim pre cititoriu, alte marturii dintr'alti<br />
Istorici O. nu cdrce, came noi cat am si cercat, a afla n'am pu.<br />
tut, si ales aicé facandu-sa pomeniré lul Fotie Patriarhul, (card<br />
cu anii vrdmilor lui nici cum nu sa potrivasc), sa nu ne socotésca<br />
lenitori, in cercaré hronicilor, ce atata s tie, cá altá n'am<br />
%cut, fara numaT, cdld ce la Istoricii Rusesti insamnate am aflat,<br />
aicé pentru incredintard; pre scurt li-am pomenit. Ce acmic Tara§<br />
la triaba noastra intorcandu-ne, de uncle ni-am abatut, Taras<br />
acolo s vinim.<br />
CAPUL VII.<br />
Arata-sci subt Vasilie Bulgarocton supuneré Bulgarilor,<br />
meniré Vlahilor la istoricii Grecesti.<br />
i dntcn po-<br />
Vasilie Dupa peir6 till Joan Cirnischie (precum am pomenit Let. 975:)<br />
Bulgareeton. au statut .1a inparatie Vasilie, fidorul lui Roman inparat, Hind<br />
la varsta de 20: ani. Pre vrémile acestui inparat, Slavonii, eke<br />
va nabusituri sa, fie facut, in partite inparatiii Apusului, scriitorii<br />
pomenesc. Asijderó, precum Bulgarii prin cati-va ani stt<br />
Let 995. fie pradat prin toata Gretia, si la Mora; Ce la anul 995 : de os-<br />
tile<br />
Romanilor biruii, i dinteacele phrti goniti sh fie fost, scrie<br />
Chedrinos. Fericit au fost vécul acesta cu intoarceré paganilor<br />
la crestinatate, precum i Gheiza cralut Unguresc murind, Let<br />
Let 997. 997: au statut la craie fiCorul lui, Stefan, carele luand légd cresfinds*<br />
de cile mutt au latit orthodoxia, in oblastila sa precum<br />
cu 7 ani mai innainte, acted. Let 988: Vladimir cu toata Rusie,<br />
la Beserica lui Hs: sä alaturasa, precum la capul trecut am zis.<br />
swain Decada 2 Bonfin Decada 2 : Carte 1: uncle pomenéste, ca Rusii ChioveniT,<br />
carte L<br />
intrand si in Ardél la anul 1002: «au mars Stefan CraTul Ungu
CAP. VII. 375<br />
resc asupra lor, i scotindu-i din Dachia cé mai den läontru,<br />
(pre care o chema Transilvanie), au pus stapanitoriu acolo pe<br />
mosu sail, pre carele l'au fost chemand Zoltan. De mirat lucru<br />
de n'au fost acest Stefan Craiu din Romanii nostri cei vechi,<br />
cä eitim la acestas Bonfin, la locul pomenit, precum maica lui<br />
Stefan, Sarolta, fiind gre, sä i sa, fie aratat Stefan Protomartyrul<br />
in somn, i sa-I fie zis : Nadajdueste in Dornnul Ifs : ca in curunda<br />
vrenne, vei naste fat, canna de pe numele mieu, II<br />
vei numi Stefan. AO Stefan nascandu-sa, la anul 909: TatIt-<br />
sItu Gheiza craiul, au adus cu mare cinste pe Adalbert epis-<br />
copul de Praga, i au botezat pe fliul sau Stefan, Tara din<br />
Sfanta scaldatoare 1 au priimit, adeca 1-au fost nanas Theodat,<br />
carele mai dennainte find stapanitoriu Sanseverina-tilor in Apulie,<br />
apoi de ai sai izgonit fiind cu mare cinste langa sine il primisa,<br />
1i.1<br />
socotiia Gheiza Craiul. Pre acest Theodat Stefan Craiu, ca pre<br />
un parinte de botez, i limba graiului cu dans totdeauna ce de movie<br />
Italieniasca ii chema, Tata, adeca parinte». Acésta Bonfin pentru<br />
nastere, botezul, i limba graiului cé de movie a WY Stefan; iarti,<br />
cititoriul nostru cum va vré asa créza pe Bonfin, a caruia credinti't<br />
cineva din scriitori, sa nu o priimasca, Doi n'am vazut. La anul<br />
de la Domnul Hs: 1000 : vazind Vasilie inparat, ea Bulgarii macar<br />
ca de multe orl Vi biruitT, i sIItbii Term, insa nici cum vazind<br />
ca nu vor sa sIt aseza, cu marl osti au intrat singur in<br />
lara lor, i pana la anul tot parnantul ce tine el, au dezbatut,<br />
ei<br />
toate cetatile carile mai denainte Bulgarii in Thessalia, apu-<br />
cask din manule lor au scos, si la anul 1001 : pre Samoil Domnul<br />
lor asés de tot de pre acélé locuri, gonindu-1, toata tara<br />
lor, i cé sirbasca au stapanit, ce Bolgarii suppuneré ne suferind,<br />
Tara§ au radicat cap : Inparatul inch in anul 1013 : cu oaste<br />
asupra lor margand, mare stricaciune intrInsii au Mout, si 15 miT<br />
de Bulgari vii prinzind, au poroncit de li-au scos ochii tuturor,<br />
numaT la o suta unuia, au lasat clte un ochiu, pentru ea sa fie<br />
povata celoralalti, i ase pre toti 1-au slobozit, care vazind Samoil,<br />
Domnul Bolgarilor, de inima re, peste trei zile au murit,<br />
dupa carile stand la Craie Iovan; Tara§ mult s'au ispitit asupra<br />
inparatiii; Ce inparatul Vasilie, neparasit ()stile sale in Bulgarie<br />
Let 1000.<br />
Lk 1001.<br />
Let 1013.
376 CARTE VII.<br />
trimiOnd, §i multa prada §i stricaciune fachndu-le ; a§é§ Let<br />
Let 1016. 1016: au ie§it de au iernat singur inparatul cu toate o§tile pe<br />
Ora lor; Tara de primavara inparatul la Tarigrad intorcându-sa,<br />
Let 1017. Iovan Domnul Bolgarilor Let 1017 : fara veste, au lovit la Dirahion,<br />
(ace§teia cetati, astazi Turcii 11 zic Duragi), §i incungiurand<br />
cetaté au inceput a o bate ; Ce din cetate pre Iovan ucigAnd,<br />
§i alaith oaste inspaimântindu-sä, toata s'au inchinat, luând<br />
voe sa Iasa. din -tam Grecesca. Inparatul lucrul nici cum in slab<br />
läsind, dupa aceia isbtinda, indata au intrat cu toate o§tile in<br />
tara Bulgäriasca, §i toata -tam deplin suppuind; §i toata avutiia<br />
Crailor Bulgäre§ti aflând, toata o au impra§tiiat slujitorilor. Debet<br />
1019. cila toate lucrurile acolo cum trebue a§ezind, Let 1019 : cu mare<br />
poffala, s'au intors la Tarigrad, §i decila au trecut la Asia, §i acolo<br />
Inca razboae cu izbanda au avut. De pe vréme lui Vasilie Bulgarocton<br />
sä sä fie inceput Romanii nostril cu nurnele de la Slovéni<br />
luat Vlahi, §i Vrahi a sa, chema. Istoricii Grece§ti pomenesc, din<br />
caril mai inthi Nichita Honiatis, a cui Istorie in larg, §i in lat<br />
pentru razboaele Românilor no§tri cu inparatii Tarigradului, apoi<br />
§i cu Frâncil, earn' apucasä de la Greci Tarigradul, la locul sau innainte<br />
pre amaruntul vom istorisi. Acesta dara Istoric pomené§te<br />
eachita 11oniati Carte 1: Cap 5: «ca Vasilie Bulgarocton dupa ce au batut de gate<br />
car 1. cap. 5. orl pe Bolgari, §i atkta de groznic slutindu-i, §i farmându-Y, §i apoi,<br />
precum am zis, de tot supuindu-i inparatiii, dupa, ce s'au intors cu<br />
mare laudä §i biruinta la Tarigrad, sä fie scris intr'o tabla toata Istoria<br />
Bulgarilor, in care au fost dând inva.O.tura, inparatilor, carii<br />
cu vreme vor urma la inparatie dupa dânsul, de vor vide ea §i Vlahii<br />
sa ispiteso vre o data, inpotriva inparatiii, §i lor sa, le faca, precum<br />
au facut el Bulgarilor, §i a§é ace tablä sa o fie pus in manastire<br />
Sosthenis (acésta Mänästire au fost, unde asta, zi sä chiama<br />
Stenia), deciia pe vréme lui Isachie Anghel inparatul, despartindu-sa<br />
Vlahii de la inparatie, §i cu multe razboae pe inparatul<br />
batilnd, §i multe rautati inparatiii facand, un Leon oarecarile<br />
om dintr'ace Mänästire, citind tabla lui Vasilie Bulgarocton,<br />
sa, fie zis: Jéle 'm iaste, cum n'au bagat inparatii in sama invatatura<br />
KIT Vasilie Bulgarocton, carile pe Bulgari din temelie<br />
rasturnânclu-i, au dat invatatura, intr'acesta chip, sa faca §i
CAP. VII. 377<br />
Vlahilor, cAnd sA vor ispiti, lucruri noaA a scorni in potriva<br />
inparAtlii». DinteacestA tablA a lui Vasilie Bulgarocton, alavé<br />
putem intelége, CA Rom Anil noatrit, carit mat de nainte de pe<br />
vréme luT Carolus Mare le, pace ai legAmant cu inpArAtira apusului<br />
fAct.Ind, (precum mai innainte am aratat) cu a sa raspublicA<br />
intre varvarit, cant asupra lor de cilto va orT nabuaisA,<br />
dupA statul putintii lor trAind. vAzind cA cu vitejita, i nArocire<br />
but Vasilie Bulgarocton, Bulgarit i alti vecini, a lor inparatiii<br />
Tera plecati ai suppual, el Inca la trupul inpArAtiii rAzsAritului,<br />
Tar Aa sA sA, fie alaturat, ai nu numal cel din Dachia ce piste<br />
Dun Are, ce Inca ai eel din Misia, una Bind, ai tot supt un clomn<br />
otcarmuindu-sa, deosAbitA Dispotie s'au fAcut, precum i Leun-<br />
clavie in Pantecte Glav: 71 acéstaa mArturiseate. «Voevozil zice,<br />
Leunclavie in<br />
Pnteate<br />
a<br />
Vlahilor dui:a ce s'au dezbAtut de supt putéré Cr AM Ungure ati, cap 71.<br />
(caci intarindu-sa Craila Unguresca, o parte din Dachia, precum<br />
am ai mai arAtat, au fost-o cuprins UnguriT), dui:A obicélul<br />
inparatilor Greceati portila, mai bine nume de Despot sa audA,<br />
ca cum ar fi Domni slobozi, nici altor stApAnirT supuai. IarA<br />
precum pe vreme jut Vasilie Bulgarocton, un Bogdan Domnul<br />
Dachilor, sä fie vinit, i sA sA fie inchinat inpArAtiit, acelaa<br />
Leunclavie, pe Istoricul Chedrinos mArturie aducAnd, inteacelaa<br />
loc adevereate, caci zice : i Ora Bogdania, care acmn Moldova<br />
Taste, au luat acest nume de pe Bogdanii Domnii sAt, carit<br />
adevArat cu acest nume creatinesc sA numilsc Bogclani, adecti<br />
Theodosit, seu Theodort, sau Dorothei, ce va sà zica: Dati sau<br />
daruiti de la DumnAzAu. Pomeneate zice, de acest nurne<br />
Chedrinos, in vitata lui Vasilie Bulgarocton, zichnd: Ieaitu-T-au<br />
innainte, ai Bogdan, a celor mai din luntru tart Toparha. sau<br />
Craiaor». Acesta Tara§ sá dovedéate, c'd pre atuncé RomAnii<br />
noatri sA, sA, fie alipit la inparatie, ca de nu s'ar fi lipit, n'ar<br />
scrie Nichita Honiatis, cA, Vlahii, sau RomAnii de la inpArAtie<br />
sau dezlipit, insä unde va vini rAndul Istoriii la vreme but<br />
Isachie Anghel, acolo pre larg Istorie, pentru Romani vom<br />
aduce, unde crédem ca va puté Cititortul curat a intalége, ca<br />
macar ca aide Istoricul Honiat, cu altiT pre scurt pentru stAphnine<br />
RomAnilor insamneza, insa precum aé IA fie fost, altii pre
378 CARTE VII.<br />
Let 1025. urma scriitorl vor dovédi. Deci inparatul Vasilie Let 1025, inpäcand<br />
toga Asia, si asezind Evropa, s'au gatit sa marga sa<br />
rascumpere si Sichilie, ce in boala cazind, inteacelas an, Indictul<br />
9 in luna lui Dechemvrie au murit, si au inparatit (ce fara<br />
nicT o randuiala de lauda), dupa dansulfrate sau Constantin<br />
het 1028. anT 3, si au murit si el la anul 1028. Vasilie inparat au inparata<br />
anT 50 si au trait toat a. viiata luT 72 anT.<br />
CAPUL VIII.<br />
Dovede§te-sci traiul Romani lor in Volohia, de la Constantin fratele ha<br />
Vasilie, peind la Constantin Monomah.<br />
Let 1026. Pe vreme acestui inparat Let 1026, incep istoricii grecesti (si<br />
Constantin Ileorul<br />
lul ROMall. ales Chedrinos a vromilor acestora scriitoriu) maT ades a pomeni,<br />
pentru némul Picinighilor, chrora el' le zic Pazinazi, pentru<br />
cariT IstoriciT Lésesti, si Rusesti, cu multi ani mai innainte<br />
insamneza, precum si noi innapoi am pomenit. Nérnul acesta<br />
PazinaziT, sau Pecinighil la anul pomenit scrie Chedrinos,<br />
precum cu mull& multime trecand Dunare, au intrat in, Bulgaria,<br />
care acmu Iera supusä supt stapanire inparätiii TarigraduluT,<br />
si sa. fie pradat si Drista; Ce inparatul inpotriva lor oaste<br />
trimitind, pre lesne T-au gonit iara, innapoi. Iara dupa ce au<br />
trecut Pecinighii Dunäre, unde sä fie statut; Istoricul nu pomenéste,<br />
nici la eel Rusesti si Lésesti a afla n'am putut, fara, cat<br />
Sinopsis a hto- realm Tera lacuitorT pre la pragurile Niprului, uncle si pe Své-<br />
rid Rust*? in .<br />
t lay Domnul Rusilor, lovind il prinsése, si Domnul Cura, sau<br />
Chia, tipanta.<br />
List 75. Cures, taindu I capul, din tidva capului zic sa fie facut pahar,<br />
Cliedrinos Zona- §i sä fie band dintr'insul, care si Chedrinos marturiseste, samnul<br />
ras Let 1028. 348, si Zonoras Carte 17 Cap 4 Tara Let 1028 Noemvr: 9 Constantin<br />
de boala au murit, dup ce au inpäratit in urma frati-<br />
Roman Arghir. ne sat' lui Vasilie 3 ani; Tara in loc lasind pe Roman Arghir.<br />
Let 1032. Roman Arghir dupa ce au statut la inparatie la anul 1032 find<br />
cu oaste la Asia, T-au vinit vests, precum SerachenéniT au fost<br />
pradand in Mesopotania, si Pazinazii, iaras trecand Dunare, au
CAP. VIII. 379<br />
prAdat Misia, Thrachia, Illiria, i pAnh, la Corcira au *ins. Duph,<br />
acéTa Roman inpAratul Let 1034 in Tusure boalA czincI, sau pre- Let 1034.<br />
cum Chedrinos scrie, de inpArAtesa Zoi, otrAvit fiind, din zi in<br />
zi, viTata is trAge: Tara, in 11 a luT April pentru liacurile, la fe-<br />
Chedrinos Caropaint.<br />
redeu intrAncl, un Mihail Paflagon, den inclemnard inpArAtésiT, Mihail Pallagon<br />
avAnd Ta cu dans umblete spurcate, acolo 1-au innAdusit, duph,<br />
ce inparatish, anT 5, lunT 4, in anul, in carele s'au tamplat moarte<br />
luT Roman Arghir inpAratu Tarigradului, intr'acelas an, precurn<br />
scrie Bonfin, au murit i Stefan Cralul Unguresc, ce-1 nu<br />
mhsc Slantul, unde Bonfin Decada 2 Carte 1 pomendste, cit la Anton Bonlln.<br />
oasele acestuT Slant CraTu, si la Astrucaré luT, nu numaT din<br />
toath taxa UngurescA, ce inch, si din Dachia, yi de la alcT megi-<br />
TasT de prin pregiur, multi sh sa fie adunat. MIA precum moarte<br />
s. i sh, fie tAmplat, la anul 1034 insAmnezA Avraam Barsai in Avrallm Bar ¢al<br />
IIronologhia Crailor UngurestI. Mihail inteace noapte, in card<br />
au omorAt pre inpAratul, silind pre Patriarhul, i ingrozindu-1,<br />
1-au Mout de 1-au cununat cu Zoi inpArAtesa. 0 cAtT SapsonT,<br />
in eke poale de Dalidale culcandu sa, s'au sculat spre moarte!<br />
Incapand darA cu acest spurcat mijloc Mihail la inpArAtie, la<br />
anul 1040, scrie Chedrinos, precum BulgariT carii de Vasilie Let 1040.<br />
s sam-<br />
inpArat Tera, suppusT, TarA s'au eadicat asupra inpArAciiT. Capul nul 354. Zonapurtându-le<br />
un PetAr, care i mintiia, precum Taste ném de Cralu; ras carte 17.<br />
List 236,<br />
Ce inpotriva lui, inpAratul oaste trimitind, HatmaniT blastarnateste<br />
purtAndu-se, fu el biruitoriu; i duph, acesta inch, maT inainte<br />
biruind, au luat Dirachiul i alte locurT in Ora Grecdsch, au cuprins,<br />
co nArocul pe BulgarT buecind, capetele eT in de ei au<br />
inceput a sA gAlcevi, i unul pe altul a omorA, i asé pAnA la<br />
anul, cu totiT s'au rAzsipit, lard inparatul Mihail Paflagon, dupa<br />
cé au inpAratit aril 7 luni 8, Let 1041 Dechemvr: 10 mare po Lit 1041.<br />
chinto,' fAcand, pentru cad ucisese pe Roman inpArat, i luAnd<br />
Shima Calugaresca, au murit. Iara Zoi inpArAtesa, nestânsl, iii pofte<br />
indata au tras la pat si la inpArAlie, pre alt Michail ce I-au fost 31lhall Calafat.<br />
poreclind Calafatis, ce i acesta maT mult de 4 lunT si 5 zile n'au<br />
inpAratit, caci vrAnd el sa scoatA din puterd inparatiii pe Zoi,<br />
nArodul tot s'au rAdicat asupra lul, i prinzindu-I, T-au scos ochiT<br />
si 1-au bagat in mAnAstire. DupA trécerd acestuTa; Zoi a multT Citropalat Chedrinos,<br />
Zonaras.
380 CARTE VII<br />
SampsonT Da HA, indatA si la scaunul inpArAtesc, si la asternu-<br />
Constantin Mo- tul eT, bArbat de trTabA, pe Constantin Monomah alegAnd, a triTa<br />
nomali.<br />
zi Iunie 12, s'au cununat cu ansul, si 1-au asezat la inpAratie.<br />
Pe acéstas vréme, in Ungaria Tera Cralu Pethr, pre carele UnguriT,<br />
din scaun gonindu-1, au pus pe altul in locul luT, ce 1-au<br />
fost chemAnd Aban; ce apoT acesta, cu agiutorul luT Henric al<br />
trillé inpgrat RAmuluT, din Cr Aie gonit find, iarAs Pear s'au asezat<br />
la Cr Ale.<br />
CAPUL IX.<br />
Doati (1).<br />
CAPUL X.<br />
Arata sa tra1ul Romanilor in Volohia, de la Constantin Alonomah,<br />
pdnd la Constantin Ducas.<br />
Let 1042. In vrémé inpArAtiiT luT Constantin Monomah, Let 1042 scrie Che-<br />
Chedrinos Sam-<br />
Unarm drinos, precum SirbiT, earn Tera supt stApAniré inpAratiii rAzsAritunul<br />
348.<br />
oar. 17, cap 24. 10, an rAclicat Cap, si locurile de pe aproape ran au pradat. Inparatul<br />
macar cA multA i bunA oaste strAngAnd, i asupra lor margAnd;<br />
insA find om nestiutor de lucrurT de trébele rAzboaelor, pierzind<br />
ea la 40 miT de oamenT, el de abiTa au scapat la Tarigrad. Asijderé<br />
Zonarao acolog. scrie Zonora cA si BulgariT cu Domnul lor Pear, carele maT de<br />
nainte sA viclenisä, supt acest inparat asé-s deplin s'au rëscumparat<br />
volnicila. La anul al doilé Domnisorul Rusilor Vladimir,<br />
om indràzne i mAnios (precum ii numéste Chedrinos) pentru<br />
moarté unuT Boerenas Rusesc, s'au sculat cu multä oaste asupra<br />
TarigraduluT, I cu corniile peste mare trecAnd, au lovit supt<br />
Tarigrad. Ce intAi de furtuna mAril batuP, i golT la uscat aruncatT;<br />
apoT i oasté inpotriva lor trimisa, asuprAle sosind, ca la<br />
15 miT au omorAt, i apoT si pre eel ce scapase cu vasele, agiungAndu-T;<br />
maT rau T au stricat; Putinei, cariT au scapat s'au intors<br />
Ilronicul Rimer la easels lor, de unde vinise. Hronicul Rusesc, si Carte ce-T<br />
la anal do la<br />
zic Stepena scriu, «precum acest Vladimir, au fost fiCor luT Ta-<br />
Adam 6551.<br />
roslav, (carele atuncé Tera stApAnitoriu Rusin) i nepot luT Vla-<br />
(1) Lipsesc in manuscript pag. 424 si 426.
CAP. X. 381<br />
dimir, carele Intâi s'au botezat, i adaog la IstoriT, i acésta,<br />
precum Taros lav trimitind pe fidorul sat' Vladimir, asupra Orecilor,<br />
sa-T fie dat so0e pe un Visat Hatmanul VarTaghilor; Ce pre<br />
mare lovindu-T furtuna, mulV s sa fie innecat, iara, Visat cu<br />
6 mil' de camera golI sa fie Tesit la margine, pre cariT oaste<br />
Grecesca prinzindu-i, sh-T fie dus la Tarigrad, i sa, le fie<br />
scos tuturor ochiT; Tara Vladimir, spargAndu-i-sa vasul sa fie sänit<br />
in vasul unul loan, i intorcandu-sh inapoT, sa-I fie ajuns 14<br />
vase Orecesti; ce Vladimir intorcându-sa asupra lor, sa le fie<br />
biruit, i asé sh fie Tesit in Rusia. larä dupa 3 aril', facand pace<br />
cu inparatul, i Visat sä sh fie slobozit cu totT RusiT ceT orbitT,<br />
ei<br />
ase si el sa fie vinit innapoT. Dup. aceste PazinaziT sau Pe-<br />
cinighil Let 1048: fiind gonici de pre locurile lor de Tiraho<br />
tiranul, sculându-sa cu Domnul lor Cheghenis, i cu tot närodul,<br />
au vinit, si au trecut la Drista, uncle atunce Tera deregaorTu<br />
Mihail fieorul luT Anastasie, carele facAnd inparatuluT Constantin<br />
stire, precum poftese cu totiT sa, se crestinéza, inparatul<br />
cu mare cinste au adus pe Cheghenis la Tarigrad, i botezindu-1,<br />
1-au cinstit cu BoeriTa Patrichiii, ei T-ail dat si treT cetätT, de<br />
céle de pe malul DunariT sa-1 fie luT si oamenilor lui de lacuire,<br />
si 1-au scris in numarul soOilor inparätiii Romanilor». Dupa acéTa<br />
Tails Istoricul Chedrinos adaoge, «CA dupa ce s'au asazat<br />
PazinaziT in Thrachia, nu dupa multa vréme au intrat inparätiTa<br />
in prepus, precum vor s. sà vicleniasca, si sa sh radice cu<br />
prada in tarâle de pen prejTur, i asé trimitind oaste asupra lor,<br />
nu fará batae, i fàrä moarte i-au scos din Thrachia. (SO, cetaté<br />
ei<br />
asta-z, care s'ag fost apucat acel oamenT sä faca, ii sa numéste<br />
locul acela i acmu Rusocastron). Picinighii sculAndu-sa, de acolo,<br />
s'au dus inapol si s'au dat supt ascultaré MosculuT». ApoT<br />
Let 1050: acelas Istoric marturiseste, o sama dintr'aciTas Pazinazi,<br />
Tara s'au intors, i inthi cu pace au intrat in Thrachia; ce<br />
inparatul smentindu-le legámântul, eT Inca au rtidicat cap, si<br />
arme; si au inceput in toate partile a prada. La al doilé an Tara<br />
cu mare vrajmasie, an prädat toata Misia, inpotriva a carora inparatul<br />
caste trimitind, el' au trecut in Machedonie. Deci Let 1053:<br />
inparatul Inca maT multe oaste gatind, s'au dus sa-T sec* si de<br />
Let 1048.<br />
Zonaras carte<br />
17, cap 26.<br />
Let 1050.<br />
Let 1053.
382 CARTE VII<br />
acolo; Ce au fost Pazinazil biruitorT. Inparatul intr'acelas an culegandu-s<br />
oasté si de iznoava asupra lor margand, Picinighii a<br />
cazut la pace, care Ii s'au dat, pana in trei anT; ce 'Ana' maT<br />
pre urma, pe acesti Pazinachi, despre partile Machedoniii sa-T<br />
scoata sau sä-T starpasca n'au mai putut inparatiTa. Ce tare pre<br />
acolo intemeindu-sä au pus incepaturile Domniii Bosnegilor, carii<br />
panä asta-zi traesc, in vestita taxa Bosniii. Acésta märturiséste<br />
Leunclavie in Pantecte, precum innapoi am pomenit. Iara<br />
Let 1054. Constantin Monomah dupa cé inparatisa anT 12: Let 1054: In-<br />
Theodora. dictionul 8: de boalä au murit, si au ramas la inpäratie Theodora<br />
inpärätésa, (caci Zoi inparatésa cé dintai murise mai denainte),<br />
care au tinut singura inparatie un an, precum sarnälueste<br />
Patavie; Tara dupà socotéla lui Calviz un an si 9: luni, si<br />
Let 1055. la anul 1055: cum va Patavie, sau cum va Calviz 1056 : la sfttrsitul<br />
luT Avgust, inpa,riltCsa 'Inca de moarte tragand, au rAdicat<br />
Mihall Slra- inparat pe Mihail Stratiotic, ce i acesta cu Sinatorii rau purtune.<br />
tându-sa (ca, ce macar ceva in sama nu-T baga) el' Inca dupa ce<br />
inparätise un an, au ridicat pe Isachie Comneno la inparatie,<br />
Let 1057. carele s'au incoronat Let 1057.: Iunie 8: Tara, Mihail Stratiotic<br />
had& Come- luttnd cinul calugäresc au intrat in Manastire. Isachie Comneno,<br />
nos. Zonaras si om in toate vrednic de a purtaré inparatiia find, ce Vampltin-<br />
Micas, Manasi.<br />
Inteacesta an du-sä pe mare, aproape de dânsul fulgerul a cadé, I-au ametit,<br />
Gheorgble din care vazind, ca. nu se mai poate trezi, de viata. deznedej-<br />
drlti sfaraaate<br />
§i<br />
ei<br />
!sloth sa. duindu-sä, singur au läsat inparatiia, i s'au calugarit in mäna-<br />
Let 1059. stir6 Studitilor, dupa ce an inparatit doi ani i trii luni, si Let 1059.<br />
tri locul luT au statut Constantin Duca. Inparatind Isachie Cornneno,<br />
pomenéste Zonoras Carte 18 Cap 5, precum sä fie avut<br />
oaste si asupra Ungurilor, si asupra Tatarilor ce-T chéma PazinachT.<br />
Ce Ungurii pace poftind, i inparatul li-au dat pace, Tara<br />
oaste asupra Pazinazilor tragând, alalti toti sa fie cazut la inparatul<br />
cu rugamente de pace, MIA numaT unul Seltis, cu nàrodul<br />
sä, nici cum pace priimind, s'au apucat de batae, ce biruit<br />
fiind, si multi de ai saY perzind, au fugit, lush, incatro sh<br />
fio Iugit, Istoricul nu arata.
CAP. Xl.<br />
CAPUL XI.<br />
.Aeasta se(' trageiniaza de -la Constantin Dimas, pcind la Roman<br />
Dioghenis.<br />
In al triile an, a lul Constantin Ducas, si in al sésele a luT<br />
Ilenric inparatul Apusului, dupa Pethr, carele am pomenit, au<br />
fost Craiu in tara Unguriasca un Andrias, asupra a caruTa la<br />
Let 1061: s'au sculat Crate-sail-Bela. LuT Andrias macar ca Henric<br />
inparatul, cu multa oaste bunk agiutorTu IT didese, ce Bela mai<br />
narocit find, intai cu räzboiu, oaste luT Henric biruind, si Andrias<br />
cu caii stropsit, pe loc perind, pe Hatmanul ostilor Marhion<br />
de Turinghia, viu 1-au prins, cu carele inpreuna soil de<br />
pace, la Henric trimitind, s'au inpacat si la Cilia s'au asezat;<br />
Ce Bela inca Let 1063: murind Gheizia fleorul lul de buna voe<br />
au dat scaunul Craill varu-seu luT Solomon. Fiind CraTu in tara<br />
UngurTasca acest Solomon, pre la anul 1064 cunoastem din Bonfin,<br />
precum taxa Muntenésca sau suppusa, sau supt protectia Craiii<br />
Unguresti sa, fie fost, i viind HuniT sLt o fie cuprins. Ce cuvintele<br />
Istoricului precum sint la Decada 2: Carte 3: sa le aducem.<br />
«Solomon zice Cralul dupä ce au batut pre Bratislav CraTul Boehemilor,<br />
cu multä prada i dobanda incarcatT, s'au intors in<br />
Ungaria; Ce furtuna nepriimind sä ste lucrurile Ungures_tT in<br />
odibria, s'au atitat razboTul Hunnilor, cariT ramasese in cé maT<br />
denainte a lor paganTasca lege, si apucasa o parte de tara Dachiii,<br />
pre care acmu o chTarna Valahia, acesté cu multime de<br />
a lor paghni, deschizindu-s cale prin partile maT de sus, pre la<br />
trecatoare muntilor, care sä chTama Mezes, au navalit in Ungaria<br />
iproci»; in care vréme RomâniT din Dachia, sau pre multI sau o<br />
parte sä fie trecut de raul lor, peste Dunäre la Misia, si pre acolo<br />
sa fie cuprins locurile pänä in muntiT CérighiT, mat pre urma,<br />
scrie Istoricul Nichita Honiatis, precum innainte la rândul sau<br />
pre larg sa va arata. Iara in anul 1065: scrie Istoricul Zonaras,<br />
precum TataraT,-.ce s chema Uzii, in Thrachia trecand, peste<br />
tot au pradat; i caste care inpäratul inpotriva lor trimisése ba-<br />
383<br />
Constantin<br />
Duos.<br />
Let 1061.<br />
M e la o V I e.<br />
Let 1063.<br />
Let 1064.<br />
Anton Moulin<br />
Decad. 2 carte 3<br />
Let 1065. Zonaras<br />
catte 17.<br />
cap 9.
384 CARTE VII<br />
thud, pe Hatmani vii T-au prins, §i dui:J.6 acésta izbancla, 'Ana<br />
la Oretia, cu ciabilurile au agiuns. Inparatul pentru mare läcomiTa<br />
ce aye la liafa slujitorilor sa cheltuiasca ne indurandu-sa,<br />
§i la vréme de nevoe, ea aceia, fara shijitorT, ce sa, faca, neavand<br />
(ca acel 'Mari iera ca la 500: miT) s'au intors cu totul cu ruga<br />
catra Dumnazau; tuturor poroncincl, post sa faca, §i el singur pe<br />
kos §i cu lacrami, la litanie merge, pentru care Dumnazau, minune<br />
Maud, au trimis omor de CIuma intr'aceT Tatari, de care<br />
fara, numär mulci s'au topit; Tara eta rama§it de pagani au<br />
maT ramas, s'au inchinat cu totul inparatului. Insamnä ca Pazinii<br />
au ramas in Machedonia, cariT dui% cum scrie Leunclavius, sint<br />
narodul Bo§négilor. Acésta§ intare§te §i Zonaras Carte 17: carile<br />
zice, dinteace§ti Pazinachi dup. acegta stricaciune ce au luat<br />
s'au plecat inparatului, carora inpartindu le loc in Machedonie,<br />
s'au dat dupa obiceile Romeilor, §i s'au Mut KV inpär4iii ascultatori,<br />
din carii, uniT §i la cinste de Boerii Senatore§ti, mai<br />
pre urma au incaput. Cauta §i la Istoricul Curopalat, ea aceste§<br />
Lk 1067. vei afla; Tara Let 1067, Constantin Duca murincl, Evdochie inparatesa<br />
kurându-i-sa. cu tare kuramânt, precum pre alt barbat<br />
nu va lua, ce va pazi inparatiTa fiilor luT, lui Mihail §i Andro.<br />
nic, §i Constantin, carele mai apoi s'au zis Porfiroghenit, i-au<br />
läsat inparatiTa pre mana, dupa ce inparatise anT 7 luni 6: Evdochia<br />
maT mult de 7 luni kurAmântul neiind, au luat §i inparat<br />
§i barbat pe Roman Dioghinis. AO barbatul la muere, are mai<br />
mare trécere de cat Dumnazau.<br />
CAPUL XII.<br />
Dovedélte-sei traiul Romanilor in Volohia de la Roman Dioghenis<br />
And la Mihail filul luI Constantin Duca.<br />
Roman Wog lie- In zilele acestui inprtrat, pre la anul 1070: Dlugo§ intro Istoids.<br />
Let '1070.<br />
riciT Le§e§ti vestit, iscusit, §i vrédnic de credinta Istoric, pentru<br />
Volohii, sau Romanii, ales pre locul unde-I acmu Moldova, traitori,<br />
tare §i neclatita marturie ne aduce, precum Orate MoldoviT
CAP. X11. 385<br />
(caci Lésii scriitorT supt numele Voloschi, nurnaT pre Moldova<br />
inteleg) nu numai läcuite, si de Mosnénii sai tinute, co inca si<br />
altor vecini agiutoriu, i scutitori sa fie fost, carora adica, si<br />
&and ocaziTa le slujiia, pentru mai buna si mai cu odihnä chivernisala<br />
stapaniriT lor. Pomenitul dar Istoric scrie ase: «Viteslaus,<br />
zice, Voevodul Polovtilor, pre la anul pornenit, dupa multe<br />
gi groznice razboae, carile au avut cu Zeslav Voevodul Chiovului,<br />
pana mai pre urrna, nu numai cat pe Zeslavu de tot au biruit<br />
ce aó i citaté Chiovului, din mana T-au luat; i pe Zeslav<br />
din stapanire scotindu-I, de pre acélé locuri 1-au gonit. Dupa<br />
acésta izbanda, mai mult intarindu-srt, vrut-au aseméne sa faca<br />
gi<br />
luT Boles lav Craiului Lesesc; Co socotindu-srt, precum ca cu<br />
singure puterile sale acésta, a isprävi, nu va puté, multa alta<br />
oaste de la vecinii, de pen pregiur, de la Rue, de la Pecinighi,<br />
de la Volohi, adeca de la Moldovéni inteagiutoriu au luat». Ala lta<br />
Istorie poate cititoriul la locul carile i 1-am insamnat, s. o caute;<br />
Tara no! atata am vrut numai sa-T aratam, ca tacéré Istoricilor<br />
mai denainte, i CACI pentru Volohi sau Romanii din Volohia<br />
prin cata-va vreme, eke putini numal, i cate oare-ce au pomenit,<br />
precum i Dlugos aicé pre scurt arata, ca Zaslavu, au luat<br />
agiutoriu si de la Volohi, sau Moldoveni. Dupa regula, i canonul<br />
carile noi am dat, dovedesc, cä thrale aceste de lacuitorii<br />
saT de tot desérte, sa nu fie rarnas, si ase mega, poveste, pre<br />
care pre scurt Dlugos o aduce, dovedéste precum i adevarata<br />
Axioma zice: ct cine-va nu poate da ce nu are, asé i Volohia<br />
n'ar fi putut da Polovtilor Volohi intr'agTutoriu, de nu ar fi avut<br />
läcuitori in sine. Rusinéza-se dara macar, i cu acésta, (crt alte<br />
mai vartoase marturii, carile maT innainte ii vom aduce, mi sa<br />
pare ca nici sa sä rusinéza vréme le va da), Cara' pre Romani,<br />
adeca pre Moldovéni si pre Munténi, vor sä-i fag de ell de alaltrt<br />
ell', pre aceste locuri veniT, crt eine cat de putin socotitortu, nu<br />
va puté cunoaste, si nu va marturisi ? (ca cu greu, i ases peste<br />
putirkta Taste adeverintii cunoscute, socotela sa nu sa lipasca)<br />
ca, de vréme ce stapanitorii locurilor Vobohiii, unde acmu sa numéste<br />
Moldova, au fost (land altor ai sal de pen pregTur vécinT<br />
agiutoriu, i Istoricii anume IT chiamä VolohT, cum poate acei<br />
25<br />
31ngos carte 3<br />
in tiparlui cel<br />
veehiu, List 245
386 CARTE VI<br />
Volohi in Volohia sa nu fie fost? Ca acésta de s'ar puté tagadui,<br />
s'ar pute tagadui, i soarele find intr'amiazi zi, precum nu s'au<br />
facut zua. Ramane dara. Istoriia hronicului nostru adevarata, cä<br />
locurile Vololiiii, tot tlea una au foat lacuite, de Mosnénii sal<br />
Romani, macar ca nu tot dea una Istoricil, pentru dansele au<br />
poménit.<br />
CAPUL XIII.<br />
Adastaf sei arara tnnainte, sup acelaq Dioghenis inpirat, $ de la<br />
Mihail Duca, pcina la Alexandra Comnenos.<br />
Zonaras.<br />
Oliaas.<br />
Dioghenis -inparatul, cu multa biruintA fiind asupra Turcilor<br />
§i nedejduind ca toate locurile, eke el la Asia le apucasa va<br />
dezbate, pace, ce ruga Turcii, sa priimasca n'au vrut; Ce aCasta<br />
a savarsi, 1-au inpiedecat viclesugul lui Andronic, fratelui lui<br />
Mihail, fiCoruluT Duchi, carele vanzindu-1 nepriiatinului, 1-au lovit<br />
Mihail Micas. fàrä véste, i viu a cazut pe mana luT Sultan Hasan. Dupa ce<br />
au cazut Dioghenis la robie, Constantinopolithnii, fara nici o za-<br />
Let 1071. bava, au ales la inparAtie pe Mihail, fiCorul lui Constantin<br />
Ducas, carele s'au poréclit Parapinachie. Tamplatus'au acésté la<br />
anul 1071. Sultanul dupa ce au prins pe inparatul Dioghenis,<br />
cu sine tot de a una la masa puindu-1, in mare cinste il tine,<br />
si 'Ana mai pre urma mal cu mare cinste 1-au slobozit, siS. si<br />
marga la inparAtie. Asé varvarul, ca un Elin Wand, Elinii mai<br />
rau de cat varvarul, s'au aratat, caci cu sfatul de obstie, innaintel<br />
pre sfedenicul sat], pe Andronic cu oaste trirnitind, 1-au prins<br />
si<br />
T-all scos ochii, din care rane (nici liacuri sa-1 puia lAsind),<br />
i s'au spuzit tot capul, i inviermonosindu-sa, au murit. Inparatit-au<br />
Dioghenis ani 3 luni 8. Zonoras Carte 18, Cap 17 scrie,<br />
precum in al triilé an, a inparatiii lul Mihail Parapinachie, némul<br />
Crovatilor, pre carii unil II chiama Sirbi, au intrat in tara<br />
BulgarescA, i cate-va locurl acmu cuprinsése; Ce mult de multe<br />
ori razboae cu dansiT facandu-sa, Wind mai pre urma ne mai<br />
putand sprejini, li-au cautat a da dos, si a sa intoarcé la locu-
CAP. XIII. 38?<br />
rile sale. Deciia un Sirb, din némill acestora, anume Nestor, carile<br />
intai Bind rob la tatal inparatului, apoi si la boeriia, ce sä<br />
chiama Vestarhis agiunsése, inpäratul Mihail 1-au facut Hatman<br />
ostilor, carile paziia malurile Dunärii. Acésta viclenindu-sä,<br />
inpreunondu-s armele cu Tatu, Voevodul Pazinachilor, s'au râdicat<br />
asupra inparatiii, i viind cu multa oaste, s'au pus tabara<br />
tocma supt cetaté Tarigradului; ce ne putând ceva ispravi, s'au<br />
sculat de supt cetate, s'au prädat Thrachia, Machedonia, si a<br />
Bulgariii eke va locuri ; caréle iera mai aproape de aceste,<br />
decila cu totul au trecut la Pazinachi. Adastas märturisdste Coropalat,<br />
List 853 adecá precum acest Nestor, au fost Hatman<br />
näroadelor, de pre langa Dunäre. Pre acéstas vréme Let 1074 Lét_1074.<br />
Bo traonsine :7<br />
Gheiza fidorul Belii (pentru carele am pomenit, precum de buna<br />
voe au fost lasat scaunul Crciii Unguresti lui Solomon), sculân- EpistolialulOrl-<br />
du- sa cu oaste asupra väru-sau, 1-au scos din scaun, si au statut<br />
rt=4=<br />
el la Craie, Bind agiutorit de Papa Grigorii, pretänd5Auind, ct catri ail Oral.<br />
Craiia Unguresca Taste birnica scaunului Papii, care bir 1-au<br />
fost legat Inca §tefan Craiul, carele intai s'au botezat. Aicé trebui<br />
si invd-tam pre cititoriul nostru, ca auclind de numele Turcilor,<br />
si Sultanului Turcesc, sh nu socotiasca, cà doard sint aceste<br />
Turci, canT acmu inpäratiia TarigraduluT tin, ccT caril pre<br />
acestä vréme sa pomenesc, au fost adevarati Turd ; Yard cariT<br />
acmu in inpärapa, si el' pe sine sa chema Aliosmani, acesté,<br />
Turci, nu sint; ce sint din némul Oguzilor, carii intal ai fost<br />
lacuind aproape de Hina, si pre campii ce le zic Capeac, i dupa<br />
acéla au vinit i s'au asezat pre marginele marei Caspiii, despre<br />
razsarit, unde i acmii multime de a lor oarde lacuesc, carora<br />
Tatarhi cesti de pe Volga le zic Caracalpachi, si de acolo mult<br />
mai tarziu, iesind la Asia, au cuprins intAT inpdratiia acestora<br />
Turd, carii acma la Istorici sä pomenesc, i cu inparatila, li-au<br />
luat i numele ; Yarä ii sint drepti Oguzi ; Ce pentru acésta,<br />
uncle va vini cursul Hronicului, pentru incepatura inpärätiiI<br />
Aliosmanilor, mai pre larg vom zice. Deci intre acéste Nichifor Lit 1078.<br />
Votaniatis, Let 1078, Bind Hatmanul ostilor asupra Turcilor, s'au Ntettjotafacut<br />
viclian inparatului, i inca inteagiutoriu i oaste Tureasca Zonaras (Mess<br />
ludnd, au prins pe Mihail, si calugarindu-1, p<br />
pe ansul i pe in- m""l''<br />
si
Alexia<br />
Comnenos.<br />
388 CARTE V11<br />
paratesa,. luT, au bagat in manastire. Mihail tinusa inparatie ani<br />
6, luta 6: decT si de la el duptt treT anT, Let 1081, au trecut<br />
inpäratiia, la Alexie Comnenos, vestit Ilatman vremilor acelora;<br />
Tara, Votoniatis au luat calugarie.<br />
CAPUL XIV.<br />
Aeastq s arca, de la Alexie Comnenos, panel la Emmanuil<br />
Comnenos.<br />
Let 1096.<br />
In anul al 17-le acestuT inparat, Tara de la nastere Cuvântului<br />
ParinteluT 1096, carile Taste in al 40 si al cloild a lui Henric in-<br />
Villelm Tirénul. paratului ApusuluT, s'au satuit, i s'au invitat mai toate stapâcar<br />
1, cap 2, qt . .<br />
carte 8. cap 24. Apusului , i farä sama multa oaste strangandu-sa, supt<br />
Hatmitniia a multi, ce Godefred Balioneus, intre alçii mai cap,<br />
s'au dus asupra luT Suliiman Domnul Turcilor, si a altor VarvarT,<br />
Serachéni, carii tine inpartitiTa Asiii, pentru ca sa scoata<br />
de supt robiTa lor Sfita cetate a IerusalimuluT, earn' cu nespusä<br />
Let111099. nevoT, i primejdii, let 1099 la Ierusalim sosincl, in luna lui lulie<br />
15, dupä mult singe si moarte, au doliandit'o ; i cu sfatul de<br />
Let 1116.<br />
obste, s'au pus inparat lerusalimuluT, Godefred, si in Toe de corona<br />
inparatésca, inpletindu-s1 cununa de spin!, s'au pus in cap.<br />
La let 1116 pomenesc scriitoriT in tara Unguriasca, sa fie fost<br />
CraTu Stefan al done, alth ceva mai mult, pentru partile noastre<br />
nepomenindu-sa; Alexie Comneno dupa ce au inparatit ani 37.<br />
Let 1118. luni 4, Let 1118, Avgust 15, find la vtirsta de 70 aril' aproape,<br />
loannconnienos au murit,. si au lasat in locul sa'u pe fiCorul sau Joan Comneno;<br />
caruTa Zonora IT zice, Cal?) Ioannis. Scrie Nichita IIoniatis, pre<br />
Qum Turcii au fost apucat in Thrachia cetaté Sozopolis, ce in-<br />
Let 1122. paratul trimitind oaste, curund T-au scos de acolo; ApoT lét 1122<br />
de o parte Unguril, de alta, parte TatarAi (Aceste sint UzieniT)<br />
intrând in Thrachie, Calo Ionis li-au Tesit cu ostile innainte, si<br />
foarte räu biruindu-T, cu triumf s'au intors la scaun. Dec!<br />
Calb Ionis dupà aceste multe razboae au avut, ce tot inpotriva<br />
Varvarilor, la Asia, pentru care in ceste parti, altä ceva de in-
CAP XV. 389<br />
shmnat scriitoriii nu ne arath; Tara let 1143, fiind la vanátoare, Let 1142.<br />
dup5, ce au ucis un gligan sälbatic, cu sabiia, apoi tocmindu-s<br />
sigiata in arc sä si,?éte, s'au julit puOnel cu lance la manA, ce<br />
lance find otrAvitä, rana aceia nici o doftorie n'au mai priimit,<br />
ei<br />
asé dintr'acé putina betejiturä, rAul peste tot trupul lacindu-<br />
sä, dupa cé au inpArajit ani 24 luni 8, April 15 au murit, lasind<br />
in locul säu pe Manoil Comnenos.<br />
CAPUL XV.<br />
Acelq sei arata de la Manoil Comnenos, Find la Alexie Anghel.<br />
Stand la inpâratiia Räzsäritului Manoil Comnenos fidorul lui manila Comenos.<br />
Call) loan, la apus inpArAciia Conrad al triilé. Pe vrérné acestor<br />
inpärati Papa Evghenie iaräsi au indemnat toatä crestinataté<br />
Evropii, asupra Varvarilor, cari oa niste neguri intunecoase, in<br />
toate partile slobozindu-se, toate inphrätiile crestinesti calca, 11<br />
din zi in zi oblastiia Crucii a micsura sã siliia. Deci let 1147 Let 1147.<br />
cu totii strangandu-sA, eine incatro sä marg6, s-au ales. i ases<br />
asupra Serachenilor, carii Ispanie cuprinsése, au mars Enric<br />
Craiul Daniii cu ala1Y, asupra Vandalilor; i Episcop i Hatman<br />
au fost Magdeburghianul, cu ale sale soW; Iarä asupra Serach6nilor<br />
de la Siria (care acmu in mare stransoare Ond Ierusalimul,<br />
si pre crestinii a Sfintelor locuri pAzitori, in mare primejdie adusése)<br />
singur Conrad inpAratul ApusuluT, cu 200 mil de oaste<br />
aliash, inteacelas an au purees, si in luna lui Septemvri, au<br />
agiuns la Tarigrad, iarä in zua de flora cu toti s'au inpreunat<br />
la Ierusalim; Ce lucrurile carile acolo la Palestina s'au facut,<br />
le va vide cititoriul la istoricii acelora vr6mi, i lucruri ; Iarä<br />
noi la istoria noasträ s. vinim. Istoricil grecesti i lAtinCsti, pre<br />
acésta vréme, macar c pentru phrtile noastre Inca nu incep a pomeni,<br />
insä cei lésesti, si ales Dlugos cu multul mai tare marturisdste,<br />
pentru tralul Romanilor in Volohia, de cat märturiTa,<br />
care maT de nainte din istoria lui am pomenit. Ce pentru mai<br />
adevaratä credinta, singure cuvintele pomenitului istoric, aicé D1ugoo,Tomul1.<br />
carte 5. cap<br />
List 403.
390 CAME VI.<br />
vom aduce, carele scrie a* «Pre acésta vréme, au fost in tara<br />
Lesasca un Vlachs lav Cralu, carele cu frate-sau Boles lav aye<br />
pricing, pentru Craie, pre cariT inparatul Conrad, avand cu dansiT<br />
si rudenie vrand sa-T inpace; in oasté ce vre s faca spre VarvarY<br />
la Palistina, intr'adins au vrut s treca pen tam Lesasca.<br />
DecT intr'acesta chip, si cu aeasta socotéla, viind in Ora Le§asca,<br />
acolo cate-va zile s'au zAblvit ; pentru inpacare fratilor, ce maT<br />
mult ne tämäduite lucrarile lor lásind, (cad cu atata multime<br />
de oaste, care tot cu cheltuiala Crailor s ine maY multg greutate<br />
priTatinilor saT a face ne vrand), din Polonia au purces ;<br />
trecfind prin Ora Rusasca, si prin Ora Volosca spre mare négra<br />
(Dlugo§ nu §tim de uncle Ta, si-I zice mare Leonin) ; Vladislav<br />
CraTul Inca vrand sä plinTasca de toate, Cate de acolo ostiT trebuTa,<br />
au trimis oameniT innainte, si in Ora Rusasca si Molflovenesca<br />
(sau cum 'IT zic LésiT Volosca), si pre la alte popasuri,<br />
au gatit de tot félTul de zahara, §i singur au petrecut pe inparatul<br />
pang, la mare». Vaza acmu, TarasT zicem, §i sa ru§ineza<br />
MazaciT, si necunoscatoriT istoriilor, cum de curat ; §i aTave dovedéste<br />
Dlugos, ca inpgratul Conrad spre mare coborandusä,<br />
lacuitorii MoldoviT de toate ce 1-au trebuit la 200 miT de oaste<br />
1-au gatit, si 1 au indestulat, nicT poate sa intalega cine-va, ca<br />
doara, Vladislav CraTul din Ora Lesasca, pang, la mare negra,<br />
prin locurT pustiT, si frä oamenT atata lungime de cale, va fi<br />
trimis pre la toate popasurile, tocma din tara Le§asca atata zahara,<br />
cat sa fie destul la 200 ma de oaste, si la nenumarate dobitoace,<br />
cad acésta nu numaT cu gret, ce ase0 peste putinta ar<br />
fi fost Lésilor. Iara, cu acésta cititorTul, de va rémâne cu prepus,<br />
sä astepte Inca putintel, adeca dup. cursul istoriii cu 43<br />
anT maT pre urmg, de unde incépe istoricul Nichita Honiatis,<br />
marT si dése, si cu biruintä rasboaele Romanilor nostri, cu in-<br />
paratiT Tarigradulul a istorisi, si cu bung, voe if giuruim ca-T<br />
vom arata, precum tara VoIohiii, nu numaT läcuita de mosneniT<br />
SAY, ce ases foarte bine intemelata, si cu puternica stapanire<br />
asezata sg fie fost. i catra acésta, precum intaT insotita inpa-<br />
rAtiii<br />
RazsarituIuT ; apoT §i nepriTatena, si nu putin stricatoare
CAP. XV. 391<br />
o vom dovédi. Si a§é aicé in scurt, ii giuruim, la locul sat' indoit,<br />
§i inzecit ii vom plati.<br />
Manoil dara inparatul dupa, ce au inpara4it ani 38 : la anul<br />
de la Hs: 1180: in luna lui Septemvrie au murit, Vellelmu Tirul Ilitul,<br />
L eeitm 1 71<br />
vci al<br />
.1,<br />
II adaoge inpärätiia 40 de ant', ce Patavie precum sa fie gre§it, car. 22 cap 5.<br />
Par 1.<br />
II doved4te. Calviz sama1uia0e sa fie inparatit ani 38, §i eke- Pat.aTie carte 8. cap 21.<br />
va luni, §i sa fie murit in 6 a Jul Octomvrie; Tara, Rictioluc in<br />
scala hronicului arata, sh fie inparatit ani 37, luni 5, zile 21 :<br />
Dupa, moartea Jul Manoil au statut la inparatie flIul su Alexie Alexie Angel<br />
Comneno, Inca copil la varsta flind; caréle supt paza Unchiu-<br />
Com°"° .<br />
sau lui Andronic aproape de -Inn' ani au inparatit ; fara let 1183: Lieitt 1183<br />
tat .<br />
Andronic intai pre maica-sa, apoi §i pre cucon, (carele, abiTa Ainediroa<br />
intrasa pe 14 ani), zugrumandu-i noapté, i-au aruncat in mare,<br />
§i au statut el la inparatie. Pre acésté vrémi scrie Zonoras Carte<br />
18: cap 23: precurn némul Pazinachilor, parasindu-§ locurile lor,<br />
au intrat cu totul spre tära.le Inpäràiii, i toata Thrachia §i<br />
Machedonia au pradat, inpotriva a carora inparatul cu oaste<br />
margand, foarte grozav fu biruit, care pacoste i s'au tamplat<br />
pentru mandria §i nebagare in sama a slujitorilor ; Ce mai pre<br />
urrna slujitorii facandu-sa mai ascultatori, atata de vrajma§ au<br />
intrat in nepriiatini, cat §i nici cé din tai navala li-au putut<br />
Varvarii sprejini, carii vazindu-§ prapadenia, au inceput<br />
a-§i<br />
lepada armele de a mana, §i a cere mita, de la Romei; care au<br />
§i aflat-o. Multa multime de Schithi, atuncé an perit, Tara alalV<br />
vii la mana cazind, supt suIiä i-au vândut ; dintr'ace§th inparatul<br />
alegancl multa sama mai varto§1, §i mai tineri, i-au wzat<br />
in Ora ce sa chiama Moglina, cu mueri, cu copii cu tot, §i marl<br />
slobozii au facut cu dan§iY, carii §i pana asta-zi acolo traesc,<br />
8i de pe numele locului, s'au poréclit Pazinachii Mogloniti. In<br />
vrémé acestuia, la let 1185 : sä pornené0e la istoricT, Bela<br />
Craiu in tara Unguresca. Deciia Andronic céia cc ce i s'au cazut<br />
§'au luat plata : caci din vraja In1egând, precum intr'acela an,<br />
mai innainte de 14 a lui Saptemvrie, va sa piara, i cela ce<br />
va sa ia inparatiia ii incépe numele din Is (carile apoi au fost<br />
Isachie Anghel); Deci in 11 a lui Septemvrie vrând Andronic<br />
sä prinzA pe Isachie Anghel, i sa-1 omoare, el vitejé§te aparan-<br />
neuo<br />
Let 1185.
l'atavic Parte 1 -<br />
car 8 cap 21.<br />
392 CARTE VII.<br />
du sa, au scapat in Besérica; uncle narodul indata l'au radicat<br />
inparat, si de aciTa tot närodul pornindu-sä, ati prins pe An-<br />
(ironic, §i cu multe cazne muncindu-1, pe urma taindu-T mana<br />
co i scoOndu-T ochiT, 1-at omorat; dup a. ce inparMisä<br />
maT mult de doT anT ; i intr'acesta inparat s'au stins samentia<br />
Komnénilor ; precum marturiséste Patavie. Ce istoriciT mal pre<br />
urma pomenesc, si pre alti ComnénT, macar cä acest nume färä<br />
cale sa-1 fie luat, i Honiatis marturiséste. Zis-am maT de nainte,<br />
o Axioma a filosofilor pomenind, c râclicandu-sa pricina, sa ra-<br />
diet §i fapta, care ce va sa intaloga acolos am explicuit-o;<br />
Tara acmu alta, axioma aducand, zicem, ca, de pe fapte, a lucrurilor<br />
fiini sä cunoaste, adeca, child vre-un lucru Taste Mout in-<br />
-e16gem, ca lucrul acela, pricina innainte margatoare, au avut,<br />
cad nici un lucru fara pricina sä sa faca nu sä poate. Inteacesta<br />
chip, si pentru nerupt i totdTauna traiul Romanilor in Volohia,<br />
trebue a intelCge, c intelegandu-le din Istoricl adevaraft, faptele,<br />
putem fara nice un prepus a cunoaste, i traTul lor, i fiinta<br />
lor. Asé darrt istoriciT Grecesti, cariT pana acmu, pentru lucrurile<br />
Romanilor in Volohia somnul celor 7 EfesénT, sa \Tad sa<br />
fie clormit, i prin atata vréme, can', la mijloc au trecut, atata<br />
au tacut, cat ca cum pre locurile Volohii nicT suflet de om n'ar<br />
hi fost, a crtrora tacére, precat noi putem gIudeca, au dat pricina,<br />
unora, precum de multe ori am zis, sa eriaza, cà carafe<br />
noastre, cu sute tle anT, sä fie statut pustil, i fara lacuitorT, §i<br />
apoT alciT urechile in basne slobozindu-sT, Inca mai marl de cat<br />
au auzit, au si scris; cat cu condéile lor, pre tot némul Romanese,<br />
nu intr'alt chip, ce tocma, ca legumile intr'un an ii sadesc,<br />
räsar, iT cresc, i T i zmulg; Ce basnile basnuitorilor lasind, sa<br />
videm acmu, cei ce dormiTa GrecestT istoricT, cum sä destépta,<br />
si cum striga cand IT doare, caci una i acésta Taste, pricina tacenT<br />
lor ceT adancI; adeca, ca dupa inpartir6 inparaciiT Romanilor<br />
; in Volohia,ca intr'un un unghTu de amandoatt prtrtile ramaincl<br />
departaV, i despartiV ; ori ce intr'acéstä parte, ca cum de<br />
trupul inpärätitT for nu s'ar atinge, nicT grije purta, nicT de lucrurile<br />
lor insamna ; (si adevarat ca de n'ar fi pomenit eke ceva<br />
istoriciT eel streini, maT perita 1T-a,r Ii ramas stiirqa, i traiul, §i
C.AP. XV. 393<br />
mosténirii lor pre locurile sale), iara acmu de la Romanii din<br />
Volohia, oare ce durére i patimh simtind, precum inphratii asupra<br />
lor sabiia, asé scriitoril condeiul I.i ascut. Iaste dara. de<br />
chte-va orb poménitul Nichita Iloniatis, Grec, si de toath credinta<br />
vrednic Istoric, carile pentru Romani:1i din Volohia, i pentru<br />
razboaele, carile pe vrémile, cand el istorie sa thse, cu inphracia<br />
Razsäritului au avut, pre larg i indestul scrie, precum in carte<br />
care urmazh, cu nemutate cuvintele lui Nichita Honiatis, toath<br />
istoria lui, care au scris pentru razboaele Romhnilor cu inph<br />
räila Razsaritulul, din cuvint in cuvint, o vom aduce ; cu a<br />
chruia adeverinVi, cu buna indrhznela putem zice: vin-o acmubunule<br />
Simioane, i frumosule Misaile, i videV pe Romanii din<br />
Volohia, pre caril pre aceste vrémi zicei, ca n'au lost nicMuri,<br />
sau de au fost Inca, st fie fost la Warn, sau precum voi basnuici,<br />
in temnitile Rhmulub, ch: Laslaul vostru, pre carele din crierib<br />
vostri II nasteV, duph vreme ce vol inshmnaV, au avut räzboiu<br />
cu I3atie Hanul Tatarasc , 'fart Batie au trecut cu prada sa in<br />
taxa Ungurésch la let 1242 : i ase baste cu 56 de ani mai pre<br />
urma. 0 scarnava minciuna, i insutit mai scarnav minciunosul,<br />
carile o scornéste ! Ca de vreme ce pre vréme lui Batie<br />
c'au fost acel Laslau Craiu in iara Unguriasca, si el intaT au<br />
adus pre acei oameni rM, de la Ram, i apoi dupa biruinta i-au<br />
asezat pre la Maramoras, acesti Romani, carii duph cum am<br />
zis, numele mai pre urmh in Volohi sau Vlahi, cu 56 de aril<br />
mai innainte, de unde s'au luat? pentru carii istoricul grecese,<br />
nu fart oare ce stidirc, ce adeverinciT slujind, zice, cit caste care<br />
inthi au trimis asupra lor Isachie Anghel inphratul, de tot au<br />
pradat-o. Adevarat dart, cit au fost adus Laslaul vostru talharr,<br />
si<br />
ziceti,<br />
oameni rai de la Ram, si desertand temn4ile Italiii, au inplut<br />
Maramorasul; Aciia talhari numai aT vostril ParinV au lost, si<br />
de la c1âniT poate fi v'aV invticat, a fura adevarul Istoriii. larh<br />
Romanii, carii sint parincii Moklovenilor, si a Muntenilor, precum<br />
cu rnulte i tarT dovéde am arhtat, tot deauna pre locurilo<br />
sale au, lacuit, precum i acrnu aceias lacuesc. Ce atata mustrare<br />
agiunga-vh, mai uitativh innainte, pentru Volohii nostri la acelas<br />
istoric.
CARTE A OPTA.<br />
Car6 arata tralul Romano-Vlahilor, in Vlahia, apol §i in Misia,<br />
Thrachia, Machedonia, §i pang hi Gretia, de la Isachie Anghel,<br />
pana la Ionnis Duca; dud §i Dania Tataralor in Cram, i inparatila<br />
Aliotmanilor la Asia, s'an Inceput. A§ijderé arata cand, §i<br />
cum s'au despartit Romano-VIaliii de la inparatia Tarigradului.<br />
Razboaele, carile an avut Romanii en inparatii Grecilor, apoi<br />
dupa ce an luat Latinii de la Creel Tarigradub §i cli Latinii.<br />
A§ijder6 arata incepatnra Donmiii Monarchice§ti a lui loan Domnul<br />
a tuturor Romanilor, §i de Doninfia lui Ilris, Domnul Cutovlahilor<br />
in Gretia, §i a§ezar6 inparatilor Grece§ti<br />
la Nichea, §i pe aiurd.<br />
PRIDOSLOVIE.<br />
CAPUL I.<br />
Iubite cititorlule, macar c cat in putinta noastrà Taste, ca de<br />
voroava lungh sh fugim, in tot chipul silim, si in lucru asé de<br />
mic, (cAci duph acest de acmu nenhrocit statul stäpanilor acestor,<br />
a noastre OrT, istoriia lor, lucru mic a-I numi socotim) groash,<br />
si mare carte a scrie, cat nu ne suffere inima, singur poti cunoaste<br />
; insä precum nici un trandafiri fa'rà ghimpi, i nici un
396 CARTE VIII<br />
lucru !Ara greutate so, si fArä vre-o inpiedicare sa. fie nu poate,<br />
ase i istoria noastra, pentru vechimó a nemului Românesc nu<br />
putine, nici Tusoare inpiedechri, i inpotriviri, pana, acmu s'au<br />
aratat; ase si de aicé inn ainte, ne Tes : carile de nu sä vor da<br />
din cursul istoriii intr'o parte, si de nu sa vor curati de spinii,<br />
si de zizaniile, carile in tarina adevaratei Istorii s'au ijdärat, nu<br />
numai caci purcesul innainte ne zaticnesc ; ce Inc a. i poveste<br />
intunecand, locurilor, vremilor, numerilor, chipurilor, i altor<br />
tircumstantii (lucruri impregiur statatoare) Istoricesti, ca aceste,<br />
mare tulburare, i confuzie aduc, i macar cà istoria din sine,<br />
chiara i curata iaste, insä cu talcuirile, i stramutarile scriitorilor<br />
mai de pre urma, mai mult innecându-sa, i invalatucindu-sa,<br />
de nu sa vor intoarce la ft-Intana, i izvorul stu cel din taT, si de<br />
unde au purees cititoriul, !Ara Indoin i farA prepus in cunostinta<br />
adevärulul slobod sa inble (precum noi socotim) nu va puté. Spre a<br />
carora cercare, si indreptare, Tata acmu cu Dumnazilescul agiutoriu<br />
incépem.<br />
Numele Romanilor, din toata Dachia, precurn de pe vréme<br />
lui Anastasie inparat ; adeca de cand intal némul Slovénesc<br />
au nabusit spre Evropa, sa sä fie schimbat, i deciia Volohi, sau<br />
Vlahi sä sä fie chemat, innapoT la locul sau curat (precum nedejduim)<br />
si pre larg am aratat. Asijderé precum supt acelas nume, pre<br />
vréme lui Vasilie Bulgarocton, 13ogdan staptinitoriul lor, pe acdia<br />
vrerne find el, supt protectiia lui Carolus marile inparatul Apusului,<br />
Datii iaräsi la trupul inparatiii Razsaritului sa sa fie alaturat,<br />
din cap' va istorici de credinVa am aratat, i proci. Iara<br />
acmu sosind aceia vreme , in care incep istoricii, precum cei<br />
Grecesti, asé alalti de pen pregiur, mai pre larg, de lucrurile<br />
Românilor nostri a scrie ; unii din thlcuitorii cesti mai noi (prin<br />
necunostinta au prin nevointa, nu putem giudecal, ()are ce tulburare<br />
i amestecare numenui Volohilor a aduce s. va' d, din<br />
carii intAT innainte ne iasa Patavie iscusit, amentrele a vrémilor,<br />
si a istoriilor samaluitoriu, carile in hronicul sau sosind pe la<br />
vrernile lui Isachie Anghel inpäratul Tarigradului (carile multe<br />
si<br />
nenarocite razboae cu Românil nostri sa fie avut, istoria in-<br />
nainte va arata), undo istoricul Nichita Honiatis, a vremilor acelora<br />
istoric, ii secretariu aceluias inparat zice: Vlahii aiave de<br />
b
CAP. I. 397<br />
la inparatie s'au dezlupit. El mai' mult lucrul zbatAnd, voroava<br />
adaogilnd, i prepus aduce istoria, i numele Vlahilor, zictind<br />
pre la anul 1186. Vlahii, sau BulgariT, de la inpäratie s'au viclenit. Litt 1180.<br />
Ce pareni-sä, cä n'au fost nicT in prepus s sté, nici numele<br />
Bolgarilor cu a Vlahilor s fie amestecat, cad Nichita Honiiatis,<br />
foarte bine au stiut cine's Bulgarif, cine's MisiT, i cine-s VlahiT,<br />
si mai vArtos ea BulgariT, i Sirbil, acmu cu craii intemeTate,<br />
do atka vréme in Thrachia, si in Misia, i acmu de supt putere<br />
inparatiii dezbattindu-sa, cu numele de dispoti, si de Oral<br />
stapaniTa ; Tara pentru Vlahii nostri, zice, ca atunce de la inparatio<br />
s'au dezlupit, precum i vrémé, chipul, i porsoanele, carile<br />
au fost incepatura, i pricina acestiT clezlipiri, innainte sa va vide;<br />
de uncle curat ar fi putut cunoaste, cli altiT sint Bulgarii, i altii<br />
sint Valahii. Narodul acesta a Valahilor, precum in Misia mai<br />
mult intAT ravarsindu sa, apoT i pana la Thessalia sit sa fie latit,<br />
marturT viT sint eel co atunce i pa'na astazI in tara Grecesca<br />
lacuesc, pentru cariT Iacov Predser in thlcuire istoriii luT loan Itarv.Pre;19terin<br />
Cantacuzino, carte 1 cap 1 dupa marturia luT Leunclavie, pre- int Taal Cantacum<br />
acesti RomtinT, sa fie din nemul Romanilor de la Italia, euzinog ear. 1,<br />
Cap 1.<br />
apoT zice, ca o parte a ThessalieT (pre care si pre vreme luT<br />
Ioann Cantacuzano inparatul, Vlahii o staptiniTa) sa sa fie chemat<br />
Vlahia mare, co in numele Vlahiii foarte nemeréste, cad i<br />
aciTa<br />
VlahT tot din Vlahii nostri au fost; Tara cItci o numéste Vlahie<br />
mare, foarte greseste, cicT Vlahia Mare, din socotéla tuturor<br />
gheografilor, si a istoricilor, Taste Moldova noastri, precum de<br />
multe ori in cate-va locuri am dovédit. Ce pentru VlahiT, cariT<br />
au lost supt stapithire inparatiii Tarigradului, pe vrémé liff Joan<br />
Cantacuzino, cilnd va vini rindul sa zicem de lucrurile pe aceia<br />
vréme tarnplate, atunce pre larg, din istoria aceluTas Ioan Cantacuzino<br />
vom arata. Insii Tara§ precum aciT VlahT, ce au staptinit<br />
in Thessalia, sIt fie fost tot dinteaciste aT nostril' RomânT,<br />
cariT supt Isachie Anghel, de la inpirittie s'au despartit, chiar<br />
marturiseste, Laonic Halcocondilas, carele carte 1 VlahiT zice,<br />
sint carii pana si la Thessalia s'au intins ; Tara Bulgarl, aYg xavo<br />
Muoixv xxXobotv pre eel din Misia de gios numitsc. Asijdere Nichita<br />
IIoniatis tiind, ca Vlahil acesté ravarsindu sa de peste Dunare,
398 CARTA VIII<br />
si Misia, pAna la muntiT Emiii adeca Acenghii apucase, si chta<br />
va vréme de pe numele loculuT, i Misiii s. chemasa, zice carte<br />
1, mil maT de nainte MisiT, acmu Vlahi sä chéma; Tara precum<br />
VlahiT, dupa ce s'au intors, uniT la locurile sale, peste Dunare,<br />
unde sint tarâle noastre acmu, rnulta vréme Misi sä sa fie chemat,<br />
martur ne Taste Laonic Halcocondilas, carele la acelas pornenit bezice:<br />
Mucky ei's tb ripav zoo Isrpob ioxv.ivrv zthpav «Misia, care Ora<br />
Taste de Ma parte de Dunäre». Asijderé, pre Vlahii de peste D unare,<br />
alta data acelas istoric ii numéste cu cel véchiu a Dachilor nume,<br />
adeca DachT ; Tara acii Dachi precum tot una cu VlahiT de la Thessalia<br />
sà fie, la carte 6 cu curate cuvinte arata, unde zice : Tb<br />
Ii<br />
Htv8ov Opog BXdrzor 'Evormeacv, ce)toi vird An.xaiv 601Xorrot. «Iara<br />
in muntele Pindul Vlahil lacuesc, carii cu Dachil, (adeca cu RomâniT<br />
de peste Dunare) tot o limba. au». Apoi mai adaoge, care<br />
VlahT nicT cum in ceva sä deosebäsc de la Vlahii, cariT la Dunare<br />
läcuesc. Acesté Vlahi de la muntele PinduluT (carele nu departe<br />
stä de la Solon) sint carora astä-zi. noi le zicem CutovlahT, Tara el ne<br />
zic noae, Românii din Vlahie mare. Dintr'acestó a luT Honiatis, si<br />
si a luT Halcocondilas cuvinte, chiar sa cunoaste, c. VlahiT, cariT<br />
in Ora Grecésca au rilmas, sa fie tot un ném cu RomâniT nostri,<br />
si precum pre vréme luT Isachie Anghel, de la cisté1a41 despartindu-sa,<br />
au ramas pe acCld locurT, unde i acmu mulcime<br />
de dânsiT, prin satele IoanniniT, in Epir, läcuesc. Cara acCsté<br />
mare lumina. adeväruluT aduce Anton Bonfin, carele decada 2,<br />
carte 7, de razboaele intre GrecT, si intre Frânci, cariT apucasa<br />
de la GrecT Tarigradul, (precum istorisind, zice: (Henric tratele<br />
lul Balduin, carele in urma fraVne-sau intrasa la inparatie, inpreuna,<br />
cu Bonifatie Montis Ferartianul, cetaté Udraul, a bate<br />
nu contenila. Ce GreciT cazind cu rugamente la Vlahi, IT indemna<br />
ca sä nu Ias, ca cetate ca acCia vestita, sa incapa pe m'anule<br />
Latinilor, pentru care lucru, au cautat luT Henric, a läsa a bate<br />
cetaté si au grabit a sa intoarce la Tarigrad, Tara ce VlahT au<br />
fost aceT Vlahi, pre carii T-au rugat Grecii intr'agiutorTu, iaras<br />
acolé cu deschise cuvinte arata: Vlachi enim e Romanis oriundi,<br />
quod eorum lingua etiam num testatur, cum inter tam varias<br />
Barbarorum gentes sita, adhuc extirpari nonpotuerit ; adeca; VlahiT
CAP. II. 399<br />
acésté Tera din Romani nascuti, care lucru graTul voroavei lor<br />
si astazi marturiséste, cariT inteatata féliu de féliu de niamuri<br />
de Varvari asezindu-sä, pana i acmu cine-va a-i desradacina<br />
n'au putut»; i mai gios Tarasi I3onfin zice : «*i asé VlahiT, cu rugamintele<br />
Grecilor indemnandu-sa au izbavit Udriful din stramta<br />
incungiuraré Latinilor». Caträ acesté putem, si a inpotrivnicului<br />
némului nostru, a lui Sarnitie cuvinte, pentru marturie aduce,<br />
caci a nepriTatinuluT, cu multul mai de crezut Taste marturiia,<br />
de cat a priiatinului, sau acelue ce n'are nici o tréba; ca si el<br />
marturiséste, ca numele Romanilor nostri, la istoricii Grecesti<br />
incépe a sh pornéni, de pre vrémé lui Isachie Anghel, i cu<br />
acéste Prelegomene, pentru adeverinta numelui, i némului Romanilor<br />
nostri, pre acésta vreme indestulindu-ne, acmu mergem<br />
innainte, sa ne mieram la Istoricii Grecesti, si ales la Nichita Honiatis,<br />
i la Latini, si ales la Antisaodorénul, ce au mai facut,<br />
si<br />
ce au mai lucrat Românii nostri, supt numole Vlahilor.<br />
CAPUL II.<br />
Aratd-th pricina, pentru cc Vlaho-Romanii, s'au d(sparcit de la<br />
pãia Tarigradului.<br />
Dupä cumplita peiré lui Andronic inparat, la anul 1185: (precum<br />
in cé mai pre urma carte am pomenit), radicand narodul<br />
pe Isachie Anghel la scaunul inparatiii razsaritului; scornitu-s'au<br />
intai vrajba, deciia galcéva, apoi i groznice razboae intre inparatie,<br />
i intre närodul Vlaho-Romanilor, a carora tamplari Istorie<br />
Nichita Honiatis, a vrémilor acelora iscusit Istoric, in carte<br />
dintai asé o incepe: Isachie Anghel, dui:4 ce, dupa statul vrémilor<br />
acelora pre naroadele despre partile razsarituluT, pre unile<br />
Cu daruri, Tara pre altele cu all pre an, cum putusä intr'un<br />
chip, le inpacase : i dintr'acolo lucrurile in liniste, sä viclé, ca-si<br />
intorsése, (caci pre vrOrn6 noastra zice, asé sa poarta inparatii<br />
nostri, cu_varvarii, ca fCtele cele ce acasä sezin(I, numal triaba<br />
furciT si a torsului cauta), iata s'au tamplat, de i s'au savarsit<br />
Carte 7, cap 15.<br />
Nichita !Ioniatic,<br />
carte 1.<br />
List 236.
400 CARIE Viii<br />
0, inpArAtésa, dupA care T-au abAtut sa la inparatesa, de ném<br />
strein. Si asé au trimis soli, la Bela Craiul Unguresc, i I-au<br />
cersut fata; care Inca lera copila de 10 ant Deci pentru scumpete<br />
sa cheltuTasca banii visteriii, la nunta ce vré sa facA, ne<br />
indurAndu-sa; au pus dajde pe toate carale si cet4i1e Inparttiil,<br />
si mai cu dédins pre céle ce bora mai aproape de Anhialo. Asijdere<br />
aéasta pre läcuitorii pre Ihnga muntil Emu IA aruncAnd;<br />
marl neprietini i-facut inpar4iiT, caci carii mai denainte Misii,<br />
acmu VlahT sA chemA, cuprinzind locurile céle mai strAmpte, si<br />
bizuindu-sA cetatilor de prin munti, cu platra zidite, (lett cum<br />
1i mal denainte de inpar4ie, putin briga in sama ; Tara atuncé,<br />
cu pricina caci le lua dobitoacele, cu sila, si-i asupriia peste masurA,<br />
asés alave s'au radicat, asupra Inpir4iiT. Capetele acestii<br />
rAdicArT fost-au doi frati PetAr i Asan, (dintr'acesti AsanT sint<br />
Asanii carii i asta-zi sint la nob in tara, macar crt cu multa<br />
vreme, mai pre urrna au vinit in Moldova). Acesti dart' doi frati,<br />
pentru ca sA nu sa vaza, ca Para pricina stau sa scorniasca lucruri<br />
noak s'au sculat singuri, si au mers la Chipsala, unde<br />
atunce sA afla inpAratul, rugAndu-sa ca srt-T priimasca in slujba,<br />
si in polcurile inpAratesti; i sä le do vre un loc de lAcas in<br />
Murano EmuluT; ce no fAcAndu le inparatul dupa pofta, (cacT putéré<br />
becisniciii ce era sh vie, birula incelepciune omenescrt), ei<br />
cArtind, i ca cum ar U fost in sama no bagati jeluindu-sà, i alte<br />
cuvinte mai cu indraznéla, au slobozit, cu carele mai mai arAta,<br />
ce vor sA faca, daca sA vor intoarce acasa. Si mai cu dedins Asan,<br />
find om pré indraznet, i vrajmas, pentru cuvintele, ce (Ara nici<br />
o siiala grAiia maniindu-sa loan Sevastocratorul, au poroncit de<br />
I-au dat, i eke va palme. Intr'acesta chip oamenil acistO, nu numai<br />
cAci ce va n'au isprAvit, dupa pofta lor; ce Inca i cu ocAri,<br />
si<br />
batkocuri intArtati find, pe urma, cu ce vrAjmAsie, au intrat<br />
in Rome'', ce cuvinte poate sA povOstesch? i ce gurA poate, sA cuprinzA<br />
luciul a atAta mare de rAutati, carele au fAcut?
Amtcl-sci,<br />
CAP. M. 401<br />
CAPUL III.<br />
cu ce mijloc, au filcut el, de s'au dizlipit Romano-Vlahi1,<br />
de la inpeireifie.<br />
Petar i Asan dupri ce a§e infrunt4, §i ru§inati, la al sai s'au Hon taus cartel,<br />
intors, cocând in inima, cu mai asupra salt rascumpere, au in- "9 5'<br />
ceput a-I smomi, ca sä I intoarca sa, fie cu dtm§iI intr'o minte;<br />
Ce Vlahil d'intAT socotind greuirné lucrulta, spre céla ce-T trag6<br />
Petrtr ii<br />
Asan s sä plece, s temé; ce el pentru ca sä radice<br />
ace frieä din inimile naroduluT, au pus de au zid4 o besérick<br />
a preminunat Marturului SfântuluT Dimitrie, (aicé Honiatis<br />
cam cu mfinie aprins, cate va peste hotarale Istoriculul, cu<br />
hula asupra Vlahilor scrie; Ce noi precum d'inceput am giuruit,<br />
orl placut, orl nepläcut ar fi, carele Istoricil pentru némul Homanilor<br />
scris au lasat, pre toate cu o iBimä, §i cu un condeiu<br />
le vom arata). Dupa ce au savAr§it besérica, precum zisem, sa<br />
fie adunat intrinsa mulcT oamenT, §i din parte barbatesca, §i din<br />
partea femeiasca, caril indemonitT find, cu ochii ro§iT, cu génile<br />
intoarsk i cu pairul inpra§tiTat, §i alto toate, eke acel féliu de<br />
oamera tac, deplin le facé, pre aci§té T-au invatat in toropiré<br />
lor sä zica, precum a§é va Dumnázau, ca de acmu innainte némul<br />
Bulgarilor, §i a Vlahilor, lepadand giugul, cel ce de demult<br />
ii purta, A:0 dobândIasca volnicia lor, §i pentru acésta pricink<br />
§i SMntul al luT Hs: Macenic Dimitrie, parasind heserica, care<br />
Taste MitropoliTa Solonulul, §i lepadându-sä a maT petréce cu<br />
Hornell, sa sa fie mutat la dan§ii; pentru ca sä le fie aglutorIti.<br />
Spre acesta lucru (Ta sama cititoriule, cum §tie Honiatis a dezprtrci<br />
intre némul Bulgarilor, §i a Vlahilor). AO dark slabi la<br />
inima oamenil ace§té, putin zabavitT (adeca in §tiinta) tot de o<br />
data, inplându-sa de suflet, §i iara§ luati de minte, sa toropila,<br />
gi<br />
ca cum ar fi din duh inflacT, in gura mare striga: Nu maT<br />
Taste de acmu vréme unil cu altiT a nu BA invoi, ce de arme<br />
apuchndu-sk cu tocil in Romei sa navällasca; §i caril in razbolu<br />
sa vor prinde, nici a-T cruça, nici a-T vinde sä cade; ce far& nici<br />
26
402 CARTE Vitt.<br />
o mila trebue, totT, pana la unul, ucisT. i nici cu rugaminte,<br />
nici cu darurile sä sa maT piece; ce aceste toate lepädand s.<br />
ste totT, ca diamantul, de vartosT. AO tot närodul de la ProrocT,<br />
ca acesté indemnandu-sä, s'au apucat de arme, cu totii crezind,<br />
precum incepatura acestiT radicarT, sa fie narocitä; de vréme ce<br />
§i<br />
Dumnazau, pentru volnicila lor le tine departe; nici indestu-<br />
lindu sa, cu cate locuri cuprinsése, pre langa, muntiT CenghiT,<br />
ce intr'alte sate si orase, carele Tera i mai departe s'au slobozit,<br />
§i<br />
printrInsele s'au ravarsat; Tara Petär, unul din fratT, puindu-s<br />
in cap corona de aur, i incaltind cTubote rosiT (carile iera port<br />
inparatesc), au incungiurat cetaté Pristhlava, (Taste cetaté aceTa<br />
oghighTasca, toata de caramizT facuta, i mult loc din muntiT<br />
CenghiT cuprinde). Ce socotind bataTa acei CetätT ca nu le va fi<br />
färä primejdie, trecand pe langa dansa, au trecut muntele CenghiT<br />
in easta parte, de unde in prada slobozindu-sa, i fara véste in<br />
orasele Romeilor nkvala (land, multi omenT de isprava, multT<br />
boY, i alte dobitoace, peste numar de multe, au apucat.<br />
CAPUL IV.<br />
Arata s razfiolul din tot, carile au avut Roindnii, cu Isachie Anyhel<br />
inparatul.<br />
Lk 1187. Isachie inparatul, auzind ca VlahiT gave s'au facut hainT, list<br />
1187: strângand oaste, s'au dus asupra lor, caril din locuri innalte,<br />
i strampte multä vréme; T-au statut inpotriva, ce Dumnazau,<br />
a caruTa ascunderé intunéricul Taste, peste nedejde tuturor,<br />
o negura ca acéTa au slobozit, cat totT muntiT, i locurile céle<br />
strampte, carile Varvarii paziTa, au cuprins, cu care el' invalatucindu-sä,<br />
precum Tera fárA oranduTala, RomeiT, au dat inteansiT navalä,<br />
si tare gramädindu-T, atata, spaima 1T-au dat, cat de tot<br />
uluindu-sä, cine incatro au putut, s'au rassipit; Jara scornitoriT,<br />
§i<br />
purtatoriT rautatilor acestora, cu o Cata de aT sai, tocma ca<br />
turma porcilor, cé din evanghelie, in mare, ase i eT in Dunare<br />
Wind, la megiTasil sal la 'Schithi, au trecut. (Aicé Inca socotésca
CAP. V. 408<br />
Cititoriul, si din cuvintele IstoriculuT sh cunoasca, ch Vlahii de<br />
au si fost apucat multe locuri in Misia, incg asezamantul lor mai<br />
de temeTu, tot peste Dungre au fost, unde i Petär cu Asan, acestä<br />
data prost margandu-le, s'au tras).<br />
Iarä inparatului, trebuindu-T, sa fie lost intgrit toate cetgtile Mi-<br />
sill, mai ales ale ce Tera prin muntiT Cenghii, si cum nu lera<br />
si<br />
eine sh ste inpotrivg, sa fie pgtruns prin toata Misia, i sg. fie asezat<br />
toate locurile cum sä cade, ce nici una dintiacélé nefacand,<br />
numai au sta.-tut de au aprins Stogurile, céle de pane, i cu rugaminté<br />
Vlahilor, ce amägitoare, lucrul de tot crud, läsind, au grabit<br />
a sh intoarce innapol, care mai apoi au statut pricing, de Inca si<br />
maY vrajmas, i maT cu indráznéla, s'au intors VlahiT innapoi. Aé<br />
inpgratul innapoi intorcandu-sh, precum au ispravit lucrul cum sa<br />
cade, sg, faliia; Tara ore-carele din randul gIudecatorilor, Leon Manästrenul<br />
foarte copt zice, precum ii Taste jale de sufletul, si de<br />
barbatila inpäratulul, luT Vasilie Bulgarocton, carele duph ce, din<br />
temelie pe BulgarT prapadisa, sä fie zis: ca do sh vor ispiti vré-odata<br />
si Vlahii lucruri noaa ca aceste a scorni, precum au facut el<br />
Bulgarilor, asé i a41 inpgrap, lui uitându-sa, sa taxa Vlahilor ;<br />
adeca, stand cu ostile in Ora lor, sä nu le las& nici un loc ne calcat,<br />
care invathtura, stand astazi spanzuratg in manästire Sosthenis,<br />
nime in sama n'au bagat-o, i ce zisésh acel inparat, Cu<br />
multi anT mai de nainte, nemarui in minte ne viind, ase in scurta<br />
vréme Ii s'au parut lucrul isprävit, a fi.<br />
CAPUL V.<br />
Aratd-sd intoareeri Romano-Vlahilor de peste Dundre, iard n Misin<br />
Dupa aceste Asan, inthlegand precum inpäratul, cu toate os- Haniatis carte 2,<br />
tile au iesit din Misia, catra aT sal strangand i mulcime de th- cap 1.<br />
tarT, inteagiutoriu, au trecut Tara innapoi in Misia, i de cat din<br />
taT, Inca mai vrajmas facandu-sä, i cu multul inch maT trufindu-sa,<br />
nici cu stapanire ce din taT, nici cu tag, Misia s'au<br />
indestulat ; ce pentru ca mai marl' rgutaci asupra Romeilor sh
404 CAFtTk VIII.<br />
aduca, cu tot chipul 6-au putut, s'au nevoit, pentru ca sa. inpreune<br />
si stapaniré Bulgarilor, sa fie tot intr'o inima cu a Misiii,<br />
precum au fost si mai de nainte, asupra acaruia de'r fi<br />
fest iesit indatä, iaras singur inpäratul cu ostile, candail6 s'ar<br />
fi purtat lucrul mai bine ; ce dupa ce millt i-au parut rail, caci<br />
in oasté, care intai facusä, nu asezasa. lucrurile Misiii cum sa<br />
caded6; nici cetatile cu oaste intarisa, nici fi6orii Varvarilor zalog<br />
cu sine luasä, ce ca cum i-ar fi satut nepriiatinul cu sulita in<br />
coaste, asé pazise sa Tasä mai curund, dintrInsa; Tara-s i-au cau-.<br />
Let 1188. tat de iznoava, oaste asupra lor a radica. Deci la anul 1188, de<br />
odaa cu putina oaste, cata pre MITA sine gata aye, din Tarigrad<br />
au iesit; ce apoi intelegancl, ca, neprilatinii nu sa mai opresc<br />
la munti, ce adabgandu-sa si cu agTutorul Maras; sa fie Yesit in<br />
Campul Agathopolitan, si acolo tabara puindu-s, spre locu locurile<br />
de pen pregiur ravarsindu-sa, grozav sä fie pradat, si pustiit, si<br />
macar ca in tot chipul 0, siliia, sä-si adune ostile, si mai curand<br />
si el cu capul Om, pentru ca si slujitorii sa fie mai asculatoll,<br />
si inpotriva nepriTatinului, caréle asé in graba napädisa,<br />
mai curand si mai groznic, calare innaint6 ostii sale sa 0,<br />
aréte, siliia; insa dupa ce au sosit la Tavrocom, (iera acesta un<br />
sat ci-T si cole inprastiiat, nu departe de Adrianopolis), i-au maT<br />
asteptat, pan a sa strange si alaltä oaste, si au poroncit, si lui<br />
Conrad, Chesariului, curand, cu ostile sale sa Tasä.<br />
CAPUL VI.<br />
Razboiul al cloile, carile au avut Romano-Vlahii, cu Isachie Anghel<br />
inpciratul.<br />
De acolo inparatul alegand din toatä oast6, ca la 200 de oameni<br />
mai de triabä, carera dandu-le arme si cal barbatT, cum<br />
mai in graba inpotriva nepriiatinilor au purces: alalth greuime<br />
si tabara spre UdriTu pornind. Ce inteacéia data au vinit de la<br />
straji véste, precu Vlahii prada pre MO Larda, unde si pre<br />
multi omorand, si pre mai multi vii prinzind, cu mare del:panda.
CAP. W. 405<br />
inchreati, sh sa fie gathnd s sa intoarca innapoi, de care intolegAnd<br />
inparatuI, asés de cu noapte au dat poronca, sä zich trânbia<br />
de purces, i indath inchlecând au purees spre Vasterne,<br />
unde duph, ce au agiuns, vazind, ca nici un neprietin nu sh ivéste,<br />
au statut sa s. odihnescá oasté, dupa tril zile si de acolo sculhndu-sh,<br />
au purees spre Verroe, ce inch patru Parasanghe (mile<br />
marl) nu mersése, i lath un orn de abiia, de obosit razsuflandu-sh.,<br />
§i sufletul tragandu-s, cu re véste lase innainte; carile spune,<br />
precum nepriiatinii de acolé nu departe, plini de praa, si de<br />
dobandä yin incetisor, caci nici cine va Taste sh le ate inpotrivä,<br />
nici el find ingreuiati, mai tare pot merge. Inparatul acéste auzind;<br />
inpartind oasté pe la Hatmani, i icuindu-sa, au luat drept<br />
pe ace cale, in care spuné omul eh yin nepriTatinii, pre calif<br />
clach i-am vazut, asijderé i ii pre noi ni-au vazut; (caci si eu,<br />
zice Istoricul Honiat, find Logofht, mergém dupa inparatul). TAtarhi<br />
i Vlahii lasind plianul pe baza a o sama de BA sM; si<br />
andu-le invatatura, pentru ca pre altä cale mai scurth sa pazasch<br />
sh de la munti, Tara alalti bulucindu sa fara nicT o frich,<br />
au iesit innainté chlarimel Romeilor; dupa obiceiul mosiii sale<br />
tare razboiu and; adeca and tare navala, si din arcuri sigeta,<br />
pi cu sulitile intr'ai nostri intra, si nu mult; Tara§ din naval&<br />
intorcandu-sa da dos a fugi, si pre acesté a-i goni indemna, i ja amtute<br />
dial Romani lor<br />
indata Taräs tocma ca pasha-He, in loc intorchndu-sh, din fata cu noptri in rizmultul<br />
mai vrjmas sa bate. Acesta de cate va ori facand, i acmu bone, pre cantle<br />
vh'zind, eh ei sint mai désupra, au parasit aceste invalatucituri, gi pita astizl,<br />
neschimbat ii<br />
§i tot de odata sabiile zmuleand, cu mare cliot s'au slobozit in tin.<br />
Romei; i asé si pre cei ce sà bate, si pre eel ce fugiia, tot intr'un<br />
chip ii rasturna, pi-t pravalila. Intr'ace zi ases de tot sie<br />
slava-s-ar fi agonisit, i noaa mare ocara ni-ar fi adus, nebaght<br />
in samh narodul acela, de n'ar fi sosit i inparatul mai curând,<br />
a chruia PolcurT Inca Tera intregi, carile indata trânbitile de razbolu<br />
sunand, i rAcnetele zmeilor, calif iera de sulite spAnzurap',<br />
fiind de vânt clhtite, mai mare huet facând, de cat cum iera<br />
multimé ostii, parandu-sa nepriiatinilor, ch. Taste pré multa oaste,<br />
s'au insphmantal. Inparatul dupa acésta putini robi, ca din fah<br />
cite jiganiilor scntind, de calé acéla a mai goni, s'au parasit; pi
406 CARTA VIII.<br />
intorcandu-sh au intrat in UdriTu. Ce pentru chcl VarvariT macar<br />
cum razsuflu nu da, T-au cautat Tails sh purciadh intr'acolo;<br />
i asé la Verrola mergand, une ori singur, alte off prin HatmaniT<br />
shY nhpädirile Tharalor, si a Vlahilor ostampuTa. Ce nepriTatiniT;<br />
macar eh tot aye frica Romeilor, si de PrezentiTa inparatuluT sh<br />
sphmanta, insa pre furis, pre alocuré, suppuindu-sa, apoT tot de<br />
odath aratandu-sa, as6 napildiTa, cat sh phré eh singuri poftesc<br />
batae, decila locurile adCse muta, nici lipsila, de unde trebuinta<br />
lucruluT IT chema; Inparatul cand spre Agathopolis, pentru ca<br />
sh le opriasca nhvMirile, cum maT in graba alerga; el atuna<br />
loviTa satele céle de pen pregTurul cetätiT Filippopolis: Cand<br />
gräbiTa sh de agiutorTu phrtiT in care sh auziTa c'au pradat, el<br />
atuncé loviTa de unde inpäratul sh sculash. Acesté toate le fäcé<br />
Asan om ascutit la minte, si in lucrurile gréle foarte istet.<br />
Asé decila inpäratul, vrand sa ispitésch, ca doarä ar puté pe<br />
MisiT (de loc) sh-T traga in parté sa, si sh apuce Zagora, (acistiTa<br />
IT zic Turcil acmu Zagara) de la Filippopolis Tesind, au purees<br />
spre Triadita (aCasta-T Sofia), eh de acolo gandila, ch maT pre<br />
lesne va tréce muntiT Cénghil, act' pre une locurT are drumurT<br />
si maY deschise, si ape maT multe, si pentru hrana ostiT, socotiTa<br />
eh va ghsi destul; insh acésta ar fi fost, &and ar fi grijit cine-va<br />
mai de cu vréme; Ce pentru cAcT acmu sosish Tarna, si ales in<br />
parte ca acéla Crivhtanh, apele incepush a ingheta, si omep nu<br />
numaT campiT acoperiTa, si väile umplé, ce inch si usile cashlor<br />
cu TrojaniT astupa. Cu a vremil greutate inpiedecat fiind inparatul,<br />
de a maT merge innainte s'au parasit; si oranduind oasté<br />
pre acolo la Ternatic el cu catI oamenT Tera maT TusuriT s'au<br />
intors la Tarigrad, unde in gocurile, si privélele TheatruluT is<br />
da inimii räzsuflare, si odihnä.<br />
Let 1189. Iarh indata ce s'au dezvärat anul 1189: inparatul, Tara§ au purees<br />
inpotriva Misiilor, si triT luni incheTate, batand cetaté LovitiT in deesert,<br />
duph multh ostenelh, si cheltuTalh IAA, nicT o isprava facuth,<br />
s'au intors acasa; bra pricina intórceriT luT Tera, chcl frumsété locurilor,<br />
carile sint pe langh mar6 Propontis, SeraTurile si grádinele<br />
ale mangaToasa; asijder6 vanätorile, si prinblärile, carile pre inparatiT<br />
vremilor noastre, ca cu niste lantuje legandu-T, si pre Isachie
CAP. VII. 407<br />
päratul, acéstés, mai mult arsita Soarelui sä rabde nu-1 lasa ;<br />
ce ca cum s'ar fi lepadat scutul din mama, cum mai curund<br />
fuga II grabila, i macar c i pe mueré lui Asan apucasa,<br />
pe frate-sau Ioan z1og, cu sine luase, insa, lucrurile tot din rau<br />
mai in rau, sä poharniia.<br />
Isachie inparatul, dupa ce s'au intors dintr'acésta cale la Tarigrad,<br />
i ortmduind hatman asupra Vlahilor, pre Aspiitie, el au<br />
raspuns inparatului, precum slujitorii nu pot cu doi nepriiatini<br />
pré grei, cu Vlahii adeca i cu foarrió, tot o data a O. bate, de<br />
care lucru trebue intai sa le dé liafa anulul. i apol sa-I trimata<br />
asupra nepriiatinului. Inparatul intrand in prepus, cä cu acel<br />
mijloc va sa radice oasté asupra sa, i ne putandu-'si conteni<br />
manila, indata l'au lipsit din cinste, i apoi au poroncit de I-au<br />
scos i ochii.<br />
CAPUL VII.<br />
Aratil-s4 a triia rcizboht a Romano-Vlahilor, asapra lal Isaachie Anghel,<br />
ca biruintet.<br />
La anul 1190: scrie acelas istoric Honiatis, carte 3 : precum<br />
lucrurile inparatiii despre apus, de ce merge de acéia mai ra'u<br />
sà intorcé, caci Vlahii inpreuna cu Komanil (acestó sint un ném<br />
de Tatari, carii pre atuncé lacuia prin Podolia si Pocutia Rusasca)<br />
toate tarale InprAiii, supt foc, i supt sabie puné. Pentru<br />
care lucru inparatul, macar cA doaa luni cu ostile intr'acolo s'au<br />
zbuciumat; insa cevas macar de chipul sAu vrednic, sa ispravasca<br />
n'au putut, ea nici mai mult in caste a sa, zabavi 1-au<br />
putut tine vrémé ; de vréme ce auzind precum vin i Tataral;<br />
inspaimantandu-se, I-au cautat cum mai in graba innapoT a sa<br />
intoarce. Asijderé nu pre calé ce marsCse, ce pe alta mai aproape,<br />
silind sA apuce a tréce muntii. Ce nici acésta n'au putut, cad<br />
cuprinzind nepriiatinii stramtorile, i strungile muntilor, ca cum<br />
ar II fost intr'o cusca inchis, din toate partite, i nici cum putandu-sa<br />
apara, ca pre nist6 dobitoace IT ucidC oamenii ; undo<br />
51<br />
et<br />
Lót 1100.
408 CARTE VIII.<br />
maT mult de giumatate de oaste pierzind, unil in mana nepri-<br />
Tatinului vii au cazut, altiT rat' raniti, de §i scapasa, nu Tera<br />
nici de o triaba. Singur inparatul cazindu-i §i Coiful din cap,<br />
(carile grece§te Casis sa chiama), cu mare peire débiTa au scapat<br />
inainte la Verroia, uncle putinéle zile odihnindu-sa, s'au intors<br />
Let 1191. la Tarigrad. La al doile an Vlahii adese de biruinta ca aceste<br />
Ilan !ails Carte 3.<br />
ear 4. buecindu-sä, §i cu armele §i avutiile Romeilor, mai mult §i mai<br />
tare intarindu-sä, deciTa cine-va sii-T mai sprejinesca, n'au mai<br />
putut ; i apol nu numal satele, §i ora§ele pracla, ce inca §i cetatile,<br />
carile §i tarT Tera, §i bine O. paziia apuca. Varna, cetate<br />
pre atuncé vestita, au suppus; a TriaditiT, (care maT de nainte<br />
Sardica s chema) maT mult de giumatate de zidiu au razsipit;<br />
Stumpiul de ora§éni au pustiit, §i de la Ni§, nu patina' oameni,<br />
§i dobitoace in robie au luat. Inparatul Inca (land oasté, pre<br />
sama Hatmanilor, in curand Varna Tara§ au rascumparat, Cetaté<br />
Anhialul cu turnuri, §i cu oaste proaspata au intarit; ce §i a§e<br />
nepriiatinii tot de-a-una desupra, §i fie-te &and biruitorl Tera,<br />
de care lucru §i el pe la Septemvrie, ie§ind din Tarigrad, au<br />
mars la Filippopolis, §i cat puté in toate partile nabu§irile Vlahilor,<br />
§i a Tataralor apara, §i sprijinila. Dupa, aceste, Provintia<br />
filippopolitana, au dat-o in paza §i supt stapaniré luT Constantin,<br />
carile iera var premare inparatului ; §i trimitindu-1 Hatman o§tilor<br />
intr'acolo, Vlahii, au inceput deciia mai mult grije de dansul<br />
a purta, de cat de inparatul ; cacT orl de eke ori sa ispitila<br />
Assan, §i Petitr sa prade, intr'acéle provintiT, nici o data nu afla<br />
pe Constantin dormind; ce tot di a una tare intetindu-T, I lua<br />
de goana, §i nu putina stricaciune in cétele lor face. Ce nu rnult<br />
§i<br />
Constantin intr'o pricina cu prepus la inparatul cazind, au<br />
poroncit, de i-au scos §i luT ochii. De acesta beci§nicie a luT Constantin<br />
intalegand VlahiT, foarte s'au bucurat, §i sit ruga lui<br />
Dumnazau, pentru ca hit Isachie Anghel, §i a toata familie luT<br />
indelunga vréme inparatiia sa le tie intrega. Ace§tiT rugaminte<br />
pricina adaoge, uracio§ii ace§te Varvari, §i in chip de prorocie<br />
zicé, cit stand acesta familie la inparatie, stapanire Vlahilor mult<br />
va cre§te, §i cu multe tarT §i ora§e adaogandu-sa, lat sa va lati,<br />
nici vor lipsi dintre dan§ii Domni §i din coapsele lor hatmani
CAP. VII. 409<br />
a ie§i. Nu §tiu zice Honiatis, de unde, §i când cuvinte invatate;<br />
ca acésté invatase ei, §i a§é deciia insotindu-sa, la cetaté Filippopolis,<br />
alta data §i Sardica, fara véste loviia, §i nu rar, pänä<br />
supt Udriiu navaliia ; cu carii Romeii slaM batae, facand, orT<br />
cand sta cu dan§iii la tolu, putin ceva§ procopsiia. Isachie An- Hontatis<br />
carte B. cap 7.<br />
ghel inparatul, acésta a Vlahilor vrajma§ie, §i infruntare niel bet 1193.<br />
cum a mistui putând, caci in anul trecut Alexii Gvidon, hatmanul<br />
o§tilor Razsaritului, §i Vasilie Vatacis, acelor despre apus,<br />
aproape de Arcadiopolis, dandu-'§ razboiu cu Vlahii ; nu numai<br />
caci foarte prost le märsése lucrul, ce inca mai multa oaste a<br />
lui Gviclo perind, el cu fuga scapasa, Tara, cela lalt IIatman, a§é§<br />
pe loc cu top' ai sai sa prapadisa; de care nevoe cuprins inparatul,<br />
au socotit iara§ singur cu capul salt sa marga inpotriva<br />
nepriTatinilor. Ce sculandu-sa cu oasté, §i trecand prin Sirbime,<br />
acolo alt razboiu i s'au scornit, cu Sirbii, ce pre ace§té bi- .lit aminte pi<br />
ruindu-i intr'acé cale, de Volohi s'au parasit, §i abatundu-§<br />
calé, au trecut in Ora Ungurésca, la socru-sau Bela Craiul Un- pe Sirtit. die<br />
guresc ; unde chta-va vréme zabavindu-sa, Tara s'au intors Wahl'<br />
la Tarigrad. Lucrurile Vlahilor, ca un ghimp sta in inima inparatului,<br />
carile zua §i noapté naparasit, §i cu marl dureri ii<br />
pedepsiia, care lucru viind la cé mai de pre urma cumpänä, la<br />
anul 1195, de a cincé cad., au ie§it cu oaste asupra Vlahilor,<br />
ce in cale margand ii spusärä, ca acolo sa afla un sahastru<br />
prooratec, adeca carile cuno§té lucrurile viitoare, la carile sin-<br />
Let 1195.<br />
gur inparatul margand, §i de célé ce vor sa fie, i ales pentru<br />
stare inparatiii lui intrebandu-1; Tart sahastrul alta ceva nu i-au<br />
raspuns, farh numaT vazind icoana inparatului, (care nu O. §tie<br />
cu ce mijloc s'au fost prilejit langt inparatul), au luat-o, §i i-au<br />
scos ochii. Inparatul acésta fapta de la stbastru vazind, cu mare<br />
intristare lovit, indatt s'au intors innapoi, socotind poate fi, ot<br />
nu cu ntroc ii va merge ace o§tenire. Deci viind la Tarigraci<br />
inteacela§ an, April 10, frate-stu Alexii Anghel, sculandu-sa cu<br />
vicle§ug asupra luT, i prinzindu-I i-au mos ochii, §i a§é s'au<br />
plinit Prorociia sthastrului, care ii facusa. Isachie Anghel Inparatit-au<br />
ani 9, luni 8, §'au statut la inprtratie frate-sau<br />
An ghel.<br />
Alexii<br />
are CHM deosabe0eHoniatis,si
Alexie Ang 1101.<br />
410 CARTE VII.<br />
CAPUL VIII.<br />
Aratel-M lucrurile Romano-Vlahilor supt inpiirapa lul Alexic Anghel,<br />
carile singur s'au poreclit Comnenos.<br />
Acest Alexie inpArat (dup. mArturiia ml Honiatis) au fost<br />
drept frate lul Isachie Anghel; ce dupA ce fArA atata nefrich<br />
de DumnAzAu, 1-au poharnit din scaunul inpär4iii, i T-au scos<br />
si<br />
ochiT, poate fi pentru ca sA-si mai iusuréze ocara, i sA-si mai<br />
spéle spurcata fapta, ce fAcusA, s'au lepädat de dAnsul, cA nu<br />
Taste frate, i singur luandu-si nume de Comnenos, zicé, cA Taste<br />
nAscut din Emmanoil Comnenos ; stiind-ch ace familie intr'acel<br />
Emmanuil inpAratul sA stansése. Acest darl prefacut Alexie<br />
Oomnenos, in zua care s'au incoronat, DumnAzAu prin unc<br />
sOmne, aiavO s-au arAtat urgiia, care lera sA sA incingA asupra<br />
inpAratilor, carii iera urmAtori, mai innainte vAzind faptele,<br />
rAutAtile lor, carile lera, i vor sA fie, cu multul mai cumplit,<br />
de cat la Varvarii eel vrAjmasi. Cad el puind corona cé de inpArAtie<br />
in cap, si vrand sA incalece pe cal, dupa obicéiu, dobitocul<br />
de la DumnAzAu poate fi nästavit find, nici cum n'au prii-<br />
mit sA incalece; IarA Alexii vrand sA aréte bArbAtie, si cu do<br />
sila in spatele calului sarincl, calul de sArituri, si de asvarlituri<br />
nu s'au ogoit, &IA nu l'au aruncat de pre sine gos, si tare in<br />
pAmant trantindu-1, nu numai cAci i-au cAzut corona din cap,<br />
ce 'Inca grozav s'au prabusit, i s'au sfArmat, cu care avidoma<br />
sArnn au arAtat, cA de va si mai sta catA-va vreme corona inpArAtOscA<br />
in cap de inpArat Grec ; Insà stricata, i destrAmatA<br />
inparatie sint sä aibA ; i pAna mai pre urmA asés de tot dintr'acO<br />
cinste, si slava sint sA lipsasca. Pre ace vréme inparat<br />
apusului icra IIenric al séselé, carele atuncé in Sichilie tamplandu<br />
sA, i intAlegand de zarvele i rautAtile ce sA fAcé in Tarigrad,<br />
si cum fratii inpAratA, unul altuia is scot ochii, socotind<br />
vrémé ce depandiia, i-au vinit la mama indata au trimis<br />
ca :<br />
soli la Alexie poroncindu-T, sau bir sA-T dé pre an, sau de caste,<br />
si de bAtae sa fie gata: pricinA puind, precum va sA-s rAsp1A-<br />
si
CAP. VIII. 411<br />
tesch Mutate si dosada, care o data facusg inparatii Tarigraduluy,<br />
10' Conrad mosu-sau, si lui Frideric tatâne-sau, când au lost<br />
trecand ei pe la Tarigrad la Palistina, pentru rascumparare Ie<br />
rusalimului, de la Seracheni. Ce acesta ate de odata. numai cu<br />
lauda s'au trecut; Choi la al doilé an, adeca Let 1197 in 8a lui<br />
septemvrie, murind, au statut la inparaliia apusului frate-sau<br />
Filip, carile aye inparatesa pe Irini, fata lui Isachie Anghel cel<br />
orbit de Alexie, carile mai apoi au fost pricing, de au luat Latina'<br />
si Tarigradul, si inparatiia, precum innainte la locul Om<br />
va vini povesté.<br />
Alexie Anghel (caci istoricul Honiatis nu va sa-i de titul<br />
de Comneno) intr'acesas an ce au statut inparat, trimitand la Ai:icillaitas<br />
Petal., si la Asan soli, mult au silit A, faca cu dansii pace, carte I. cap 4.<br />
ce in zadar; cad condicii, si punturi foarte cu ocara inpäratiii,<br />
si nesufferite pun& Inpäratul dara Alexie, find el O.<br />
triaca spre Anadol, ca sä aseza, lucrurile dinteacéla parte, au<br />
trimis Hatman cu ostile asupra Vlahilor pe Alexie Aspiatis. Ce<br />
Vlabil (land navala in partile Bulgarilor, nu numai cat mare Socot4te. tii<br />
airé cum Sonia-<br />
.<br />
pradä lacuitorilor au fäcut, ce inca grozav pe Romel batand, st Us deosahékitepe<br />
pe hatmanul Aspiatis viu 1-au prins. Dupa acéia cate-va caste- Irish' 0 din<br />
Bulgart.<br />
luri izbandind, si cu oamenil sal intärindu-le, cu nenumaratg, si<br />
nemasuratä dobanda s'au intors acasas. Inteacelas an Isachie Sevastoctatorul<br />
voinic tanar, carile si el iera oranduit cu o sama<br />
de oaste inpotriva Vlahilor, in cate-va randuri avand biruimcg<br />
asupra Varvarilor, cu care mandrindu-sä, deciia ase merge asupra<br />
lor, ca cat i sä pare la vanatoare, si el intai intra intrInsii. Iara<br />
o data* Vlahii facandu-sa cg fug, el cat ce-i pute caii, ca la 30<br />
de stadii i-au gonit, unde Asan avend oaste suppusg, tot de o<br />
data din tote paqile sarind, ase i-au incungiurat, ca cum 1-ar<br />
fi cuprins intr'o mréje, si dupa multi ce i s'au prapädit, si el<br />
viu au cazut pe mana Tätaralor. Tätarai dad, au prins pe Sevastocratorul,<br />
si stiind ca mare summa de bani pot sa ia pentru<br />
rascumparare lui, cata-va vréme l'au tinut ascuns. Ce Asan<br />
vartos si cu osirdie cercandu-I, l'au aflat, si l'au luat la sine, ce<br />
nu multä vréme trecand, Asan intorcanclu-sä, de la un Ivanco<br />
Roman (zice Misii lui Ioann) carile si rudä, si foarte credit-16os if<br />
iera, fu ucis.
412 CARTE VII.<br />
CAPUL IX,<br />
Aratti-sci, cum au vinit acest loan la inpitratul, cum mai pre<br />
urma au stettut Domn tuturor Romani lor.<br />
Joan acesta, chruTa Misiii ii zice Ivanco, duph ce au omorât pe<br />
Asan fugand, indata au tras pe Vlahi aka sine, §i. cu uniT din<br />
capeteniile lor, cariT Tera sotiT la ucidere luT Asan, chrora le spusésh,<br />
cum s'au tamplat moarté lift' Asan, ch uniT zicé, sh sh fie<br />
ispitit a ru§ina pe soru-sa; alleiT zicé, ch fiinclu-I guruit Isachie<br />
Sevastocrator, multe darurT, inpreuna §i pe fiica-sa Theodora sal o<br />
de femée, sh fie %cut acésta. Ce phnh a ispravi Ioan acesta lucru,<br />
Isachie cazind in urgiTa inparatuluT, acmu in leghturl Teeish din<br />
viaa. AO dart Ioan duph ce au ucis pe Asan, multh sama de<br />
vezi 0i alee ei aT sa,T VlahT strângând, indata s'au desphrtit de la alalli Bulgari<br />
Ioann eu Vlahil<br />
i Misil, caril intAT Tera sotii cu Asan, §i cu Pear. §i de odatt<br />
sal sit deoshbéste,<br />
si din dându sh in laturi, apol au apucat 6Arnovul, care cetate Taste<br />
MAI, Proem .<br />
,..<br />
era deosablt, si (le mai tare din cethtile EmuluT, §i acolo oprindu sh, au inceput<br />
dinBirbt, sl din a sh aphra de Pear, carele pentru ca sa-I prinzh, il goniia. Ce<br />
Bulgarl. cunoscând c5, nici Pear poate pe loan st-1 dobhnthasch, nicT<br />
Joan multa vréme poate sh ste inpotriva lui Pear, (cacT Pear<br />
alesese, ca incungTurAndu-1, cu indelungaré vrémii, numal cu<br />
toame, sh-1 domolIasch), de care lucru. Joan, Inca avand ne.dejde<br />
precum va lua §i pe Theodora, fiica luT Isachie SevastocratoruluT,<br />
au socotit sh fugh la inparatul; §i de la ansul agiutoriu luand,<br />
sh poatt sta inpotriva nepriTatinulut Ce intAT Joan trirnitind la<br />
inparatul, §i (land §tire de statul lucrurilor, il indemna, ca trimitind<br />
la dânsul o samh de oaste, §i Tarnovul sa-T de pre mant,<br />
§i cu agTutorul luT, toath Misia sa-I aduct supt ascultar6 inphratuluT.<br />
De acésta iMelegând Alexie inparatul, indatt au orânduit<br />
pre Manuil Camize, Protostratorul, cu cLitt va oaste sh<br />
margh la Joan. Ce ne ascultatorT slujitoril, duph ce au vinit la<br />
Filippopolis, Itsind pe hatmanul, singur s'au intors toV acash.<br />
Joan vtzind cit i sit zhbevé§te agiutorTul, de la inparatul trimis,<br />
apoT §i maT adevtrat IrWdinOndu-sil, ch nici un folos de la ceT<br />
0
CAP. X. 413<br />
ce fugish innapoi, sh aibh nu va puté; i-au chutat pre tainh a<br />
fugi din Tarnov, §i a§é pre ascuns au vinit la inpäratul. Dui:A<br />
fuga lui Joan de la Tarnov, Pethr deciia au rämas singur stäpanitoriu,<br />
(macar eh §i el nu duph multh vréme, de al' shi, cu<br />
multe rane potricalit, au perit); insh intr'acé dath au luat sotie<br />
la stapanire pe Ioan, carele le iera al treile frate, pentru ca sh-T<br />
fie intr'akutoriu la céle ce sh vor tampla. (Acest loan mai mic<br />
frate a lui Asan, §i a lui Pear, cath-va vréme fusése eilog la<br />
Isachie Anghel inparatul, precum innapoi la locul shu s'au pomenit.<br />
Ce apoi de la Tarigrad schpand, duph ce sä intorsése<br />
acasa in dezbracaré, §i prhdaré Romeilor, numal bland Tera,<br />
de cat frate-shu Asanu); Si a§é macar ch acesté tulburAri lui Pe-<br />
ar<br />
venish, Irish o§tii lui cineva inpotrivh sh ste, nu puté, ce<br />
pururé hiruitoriu find, ataté räutati scornila inpärätiii, cat vre<br />
odatä, macarä prin phrére, vre un lucru dupa pläcére, nu sh<br />
mai aräta.<br />
CAPUL X.<br />
Aratt7-sii, cum au primit inparatul pre loan, fi cum Bris. Domnul<br />
Cutovlahilor au reimas cu o samci in Grefta.<br />
La anul 1196: viind Joan de la Tarnov la inparatul, foarte cu<br />
bine, §i cu cinste priimindu-1, in multe lucruri deciia au lost<br />
de mare folos inparacii; §i socotind inparatul eh nu Taste nevrednic<br />
de casatoriia, care ii giuruisa Isachie Sevastocratorul ;<br />
au giuruit sh-i dé pe fata lui Theodora duph datisul; ce inch ea<br />
find copilh ne agiunsa la varsth, au mutat vréme mai innainte,<br />
zic eh Joan, väzind pe Soacra-sa, pe vhduva lui Isachie, fiind<br />
femée inch tanhrh, qi frumoash, sh fie zis, ce mi-i bunä mie mielu§aoa<br />
cé tanara, find oaia ce grash §i frumoash gata? Deci<br />
dupa ce au fácut inphratul logodna, pe Ioan 1-au pus in num6<br />
rul oamenilor sal eel mal putérnici, §i mare putére dandui, cu<br />
multe boghtii 1-au daruit. Omul acesta in slujba inparatulni fiind,<br />
in partile Filippopolii, multe trude §i ostenéle au arhtat, §i ca<br />
Lit 1196.<br />
Nichita<br />
}fantails<br />
carte 1. cap 6.
Let 1197.<br />
Let 1198.<br />
Honlatia<br />
carte 2. cap<br />
414 CARTE VIII<br />
un zidiu sta inpotriva Vlahilor narodului sau, §i a Tataralor ;<br />
carit tot ce le Te§ila innainte, Tera obiciuiti a prada, §i a jecui.<br />
Alta data i cu inparatul inpreuna la oaste margand, de cat<br />
altii cu multul mai de tréba, lucrurT, §i mai marl vitejii facC,<br />
ca eine poate numara jacurile, i grozave faptele Vlahilor, §i a<br />
TAtaralor, ca pustiirile Emului, §i in giurul de prin pregiur a<br />
Thrachiii, §i a Machedoniii, carile au facut? de cat toate staturile<br />
(adeca chipurile céle innalte de marmuri) ei de cat toate tablele<br />
si de cat toate istoriile, mai tiute sint ; Tara la anul 1197, mars-au<br />
inparatul la Chypsala, pentru ca sa de agiutoriu cetatilor din<br />
Thrachia, pre carile VIahii ti<br />
Mara tot de a una le präda,<br />
ei<br />
doara va puté prinde, §i pe Hris, san macar doara va puté<br />
sä-1 opriascä jacurile, carile ei el in tinutul Serras face. Era §i<br />
acest Hris de némul sau Vlah, om mic la stat ; §i intai cand<br />
s'au viclenit Petal. i Asan, n'au priimit sa, fie cu dan§ii, Inca<br />
Wand a§ezamant cu inparatul, cu 600 de oameni ce aye at sai,<br />
de multe off sa haté cu daneir; ce apoi nu duph multa vréme,<br />
intrand la prepus, precum §i el va sa s dé in parte némului<br />
sat', §i tot dé una la dan§ii inbland, precum si14te sa le fie<br />
Domn, au poroncit inparatul de l'au pus la inchisóre; apoi lucrul<br />
amintrelé socotind, iaraei l'au slobozit, trimitindu'l O. fie<br />
pentru paza Strumitil; ce nedéjde ce aye inparatul l'au amagit;<br />
caci IIris dupa ce au mars la Strumita, §i apucancl in sama sa ace<br />
cetate, au inceput multe i gréle nevoi asupra Romeilor, a aduce.<br />
In potriva acestuia dara, precum zisem, singur inparatul vrand<br />
s. marga, oaste cum sa cade de multa stransése la Chipsala.<br />
Ce indata i s'au facut dor, sä sa intoarca acasa, §i oasté, fara<br />
nici o socotéla adunand, i nici la oaste margand, in statul ce<br />
Tera au lasat lucrurile despre apus. i nici doaa luni afara fachild,<br />
au grabit cu intorsul spre Tarigrad. (Insaninéza aicé cititoriul,<br />
pentru acel Hris, ce-I zicé istoricul c'au fost om mic<br />
la stat, §i precum §i el au fost tot din nemul Vlahilor, ca nu<br />
putin ne arata sa intelegem din Kov86f3Xcxxos, adeca Vlah mic,<br />
cu vréme, närodului lui sa '1 fie zis, Cutovlahos, emit §i pana<br />
asta-zi, precum am ei mat zis, nu putini sa Oa in tare. Gre-<br />
5. cesca))). Iara la anul 1198: Alexie inparatul cu buna. oaste<br />
gAtin
CAP. X. 415<br />
du O., au purees la Chipsala (acestil cetati 11 zic Turcii Ipsala);<br />
Ce din dos Vlahii luand si oarda Tatarasca, au trecut Dunäré<br />
in Thrachia, si in zua de Simgorzi, lovind orasele de pen pregIurul<br />
Misenii si a Corbii, si de naprasna rail pradându-le, asés<br />
de tot li-au prapadit, si jaaii lor, si pana la Rodostos (acestuia<br />
II zic Turcii Tecchirdaga) care Taste la mare alba, au agiuns.<br />
Asijderé o parte dintrInsii, s'au slobozit spre Cuperion, (acesta<br />
Taste un loc nu departe de la Oorlu), si agIungand, pre cap<br />
trecusa pre langa Besérica Sfântului Gheorghie, si merge intins<br />
la aorlu ; pre toV i-au robit. Asé Tatarai plini de prada intorcandu-sä,<br />
11-au iesit innainte oasté, care iera pentru paza in partile<br />
Viziii, carora dandu-le razboiu vitejéste, indatä i-au apart,<br />
si mai multa prada li-au scos din mana, ce si pe acésta nu mult<br />
au inut-o ; cad luandu sa, dui-A Mari in goana, si silind sa<br />
scoata tot plénul ce luasa TatarAT, eel ce intai fugiia intorcandu<br />
WA, innapoi, au statut biruitori asupra biruitorilor, si gonitori<br />
celora ce'i goniia. La anul 1199 : inparatul sculandu-sä de la<br />
Chipsala, au purees spre Thessalonic, si de acolo au intins cu<br />
oasté asupra lui Hris, carile dobandind Prosacul, si bine grijindu'l,<br />
si intarindul, ceva§ grije nu aye ; ce gata astepta sä ste<br />
inpotriva inparatului. Inparatul cate-va cetatui, carile iera in calé<br />
Prosacului sfarmand, cati-va Vlahi au cazut in mama Turcilor,<br />
(pre carii ii trimisése intr'agiutoriu inparatului Sultanul de la<br />
Anghira). Atuncé unii, carii lege Orthodocsiii cinstiia, sä ruga<br />
inparatului sä riu lasa pe mana rurcilor oamenii, cuff sint tot<br />
de o lége cu noi, ca nu cum-va in greutaté robiii, sa's piarza,<br />
lege, si sä mânie pre Dumnazau asupra acelora, carii 1-au lasat<br />
sa path' acésta; ce mai bine sa, Ta pe Viahi in Robie la inparatul;<br />
Tara pre Turci in locul lor cu alte daruri sag otesasca. Ce inpäratul<br />
adasta nici cum sa priimasca, n'au vrut. Dup. acésta in<br />
paratul au incungurat Prosacul, ce numaT in desert s'au pierdut<br />
oastenéla, si vreme; cacT ne având cevas gatire de célé ce trebuesc<br />
la bätutul cetatii, cu caldura si arsita:Soarelui obositl, si<br />
cu navaliturile nepriTatinului adése stropsit1 find, nu cu buna<br />
voé lor 11-au cautat a fugi, de supt cetate mai in laturi. Asé<br />
oasté inparatului inteacé zi tragandu-sa innapoi, au dat pricinä<br />
Let 1199.<br />
lloniatis<br />
carte 3. cap 1.
416 CARTA VIII.<br />
ca a doa zi Vlahil Ina mai vräjrna§, §i mai cu indräzne15. rg,<br />
ravAliascä, unde nu putini de a inpAratului au cAzut, zdrobiti<br />
ind de pietrile din varvul dialurilor, cu me§ter§ugul Istrumenturilor<br />
prAvalite : cae me§terul carile iera asupra Mahinilor<br />
(Ciniilor) de oaste, intAT slujiTa cu liafä la inpäratul, apoi nepla-<br />
tindu-i-sa<br />
liafa, fugisa la Hris, carile nu numai CU glonturile<br />
Mahinilor, ce Inca §i pietri marl, din vârvul muntelui rästurramd,<br />
mare stricare fáce o§tii: 'Inca noapté Ie§ind din cetatP, Mahinele<br />
carile a§ezasa inpäratul in varvul unui dial, li-au faxmat, §i stràjile,<br />
carile acolo päziia spamantându-sa, au lasat tot §au plecat<br />
fuga, la cortul lui Ioan Protostratorul (acésta iera la inparacii<br />
GreceF,di, cum Taste JaniCar Agasi la Turci); ce §i Protostratorul,<br />
in spaimä cazind, de alta nu s'au apucat, fàrä numai de fugä,<br />
läsind tot ce ave pre mana nepriiatinilor; Ina §i ciobotele céle<br />
verzi (carile Tera sämnul boeriii lui) in graba' uitandu-§i, au c5,zut<br />
in prada lor. Deciia peste toatä noapte acéia; i§ batgocuriia<br />
de Rome, §i'§ tide de dan§ii, cad rasturnand din varvul muntelui<br />
buti de§erte, §i prin intunerec neputându-sA §ti ce poate<br />
fi acélé hurduituri, §i sunete, ce Mee buiIe pravalindu-sa, le da<br />
o spaimA, de care cum, §i de unde sä sh pazasca nu sä puté<br />
dezmetici. De care lucru väzind inparatul, ct nu-i merge lucrul<br />
dupä voia lui, au stätut a face cu Hris pace, läsind supt stäpilnire<br />
lui toate Onuturile de pren pregiurul Strumitii, §i a ProsaculuT.<br />
A§ijdére, macar ca Hris aye muiare, insä inpLtratul i-au<br />
guruit, sà-i de o rudä de ale sale, §i a§é intorcandu-sa la Tari-grad,<br />
despartind, pe fata Protostratorului de la barbatul säu, cu<br />
Constantin Sevasto Radénul au trimis-o la Hris. (insamnéza §i<br />
aicé Cititoriul, precum ace§té sint adevarät Condo Vlahi, pentru<br />
canT zice Laonic Halcocondila, precum s'au intins pana la Thessalia,<br />
§i sint §i cu Viahil ce§tI de peste Dunäre 61.LOy),ovrot, tot<br />
de o
CAP. V. 411<br />
CAPUL XI.<br />
Arata-sei incepatura Domnii 10 loan, de la earile s'au coborat<br />
familia Domnilor Romanep, de pre carile ton, i And askizi loan<br />
si scriu.<br />
Inteacesta§ an, Joan (cAruia it mutash numele in Alexie) lo-<br />
Ion col trintlin<br />
Dom a RomA-<br />
go din du-s5, precum am zis, cu nepoata inpAratului Theodora, fata nilor.<br />
lui Isachie Sevastocratului; §i mai multh cinste de cat i s'ar fin Nichlta<br />
cAzut dobandind, a0jderé luand §i HAtmäniia otiIor, carile in- car. 3. rap 2.<br />
potriva Vlahilor lera trimise, spre Filippopolis: §i a§é§i volnic<br />
Domnu acelor locurt fAcandu-sA, toate dup5, pofta, §i voia sa<br />
fAcé, §i desfAcé: i pAnA mai pre urmA au stAtut viclian inpAratului.<br />
CAci find om foarte vitéz, §i ascutit la mente, orr la ce<br />
II puné gandul, foarte pre lesne, §i isprAvita, §i pre oamenii de<br />
rodul shu, cu multe daruri däruindu-T, I cu arme bune intearmandu-i,<br />
§i cu. alte ce trebuTa inpodobindu-T, la slujba o§tenéscA<br />
ii deprindé, §i locurile de pren pregiurul EmuluT, atata le intl.<br />
rise cu ceth4l, i cu castelurt; cat nu puté nepritatinul macar sA<br />
sä apropie la dansele. Luand darA inpAratul véste cum s'au viclenit,<br />
ne§tiind de ce sA va mai apuca, pentru cAcT §i oaste a<br />
mai strange cu mare nevoe it Tera ; pentru acéia indatA au trimis<br />
la dansul pre un Hadar* pre carele ii tiia, cA, are bun priete§ug<br />
cu dansul, ca doarA cu cuvantul ii va intoarce sA sA part:<br />
sasch de ce s'a apucas5,. Ce Hadanbul, mArgand la dansul, mat<br />
tare l'au indemnat de lucrul inceput sa. nu sA lasA, acleverindu.T<br />
precum inpAratul au trimis oaste, odata" §i fArA véste sA-1 nApAdéscA,<br />
care minciuna,' nu iera, cAct din poronca inpAratului, Manoil<br />
Camizis Protostratorul, §i ginerele inpAratulut, unul altuta raynind,<br />
atata au inblat gonindu-1, cat Tera de mierat de nevointa<br />
lor ce puné. Ce Joan mai de cu vréme in munV, cu at sAT sprejinindu-sh,<br />
la manA nu li-au putut cAdé, de care lucru au socotit<br />
pomenip Hatmani, procum trebue intat sA apuce cetAcile, pre<br />
care el unele deresése, altele §i fAcusA. Si a§é au incungiurat<br />
cetaté Crizimul, care iera de Joan fAcutA, s'au inceput a o bate;<br />
27
Let 1200.<br />
Honiatls<br />
car 3. rap 5.<br />
418 CARTE VIII<br />
uncle multi Romei perind, intre caril au fost i Gheorghie Paleologul,<br />
ins& panä mai pre urma au dobandit-o, dupa care si<br />
allele cate va s'au inchinat. Iara loan Alexie find om mult stiutoriu,<br />
i sprinten la vitejie, dupa fel de féliuri de mestersuguri<br />
de a invetaturil ostenesti, II-au aratat, pana, mai pre urma, cu<br />
amagalä pré mare, inpreuna cu multi, i pe Protostratorul prinzind,<br />
l'au adus la mana; iara amagiala au facut-o asé: au poroncit<br />
oamenilor sal sa cuboara cate va dobitoace din munte la camp,<br />
inpreuna cu cati va robi Rome, ca cum I-ar fi trimis dar la<br />
loan Domnul Zagorii, (acesta loan atunce iera Domn Sarbäsc),<br />
cu carele facusa legatura in potriva inparatului Tara pre alta<br />
parte, au suppus oameni, ca de vor Yei Roma' s. apuce acéle<br />
dobitoace, sa sae asupra lor. Protostratorul, luand vCste, precum<br />
s'au cuborat atâté dobitoace, cu putinl oameni la camp; s'au cuborat<br />
de la Vatrahocastron la Vactunion; Tara. Alexie grind cu<br />
al sal, din locurile unda sta suppusi, i napadindu-1 in locul pomenit,<br />
indata i foarte pre lesne (cu totii ce aye pre langti, dansul)<br />
Ii prinsara. Dupä ce au prins pe Protostratorul, Joan Alexie cate<br />
orase, i casteluri lera in tinutul Ernului, dupa vola sa suppuin-<br />
du-le,<br />
decila i pe altele, carile sint spre parté cetatii Misono-<br />
polis, pana in muntele Pangheon, i pana la Avdira, toate in<br />
parte sa 11 au tras. i tan Smolénilor toata, supt stapanire sa<br />
au dus. Asijderé, i alto locur i. megiiase, cu acesté, ca cum ar<br />
fi fost o troahna lipióoasa intrat intrInsele, pre unele li-au cuprins,<br />
pre altele ases de tot li-au radicat; Tara pre unele in pret<br />
ll-au slobozit, Tará cati au fost asezatu sä pre acélé locuri, li-au<br />
dat voe, i slobozenie sal tie eines locurile, carile au fost apucat.<br />
as6 din zi in zi crescand si intarindu-sa, s'au facut mai vrajmas<br />
de cat totl neprilatinil, carii aye inparatiia mai denainte.<br />
La anul al doilé, Vlahii inpreunä cu Comanii, (aceste-s Tatarai,<br />
pentru earn' am pomenit c'au fost lacuind prin Podolia, si Ocraina<br />
Lésasca) de iznoava la Thrachie lovind, i pradand; i olaturile,<br />
carile ramasése mai intregi, cu pace s'au dus innapol, Candailé<br />
el<br />
pana supt Tarigrad ar fi agiuns, de nu s'ar lb sculat din dos<br />
Rusil, ném pré Crestin, i sä fie intrat in tam lor; caci Roman<br />
Domnul Haliciulul, i dintr'a sa bung voe, §i de Papa Romel
CAP. XI. 419<br />
fiind indemnat, i cu multa si tare oaste sculându-sa, i lovind Dismal la aka.<br />
crm Romanil an<br />
precum zisem in tam lor, lucru de minune, cu ce nevointa au fost stapanind,<br />
statut a sä bate cu clânii, i a sa pune pentru Roma Intr'a- precant in /lista,<br />
aae-peste Dacesta<br />
an Comanii, i TatarAl CrâmuluT mare zarve au avut intro nare, undo si<br />
&Ansa. Asijderé si Roman acesta Domnul Haliciulul, i Ruric arum traesc.<br />
Domnul Chiovului razboae el in de el având; Roman biruitorlu,<br />
mult,ime de Tatari au prapädit, carii vinisä intr'agiutoriu luT Ruric<br />
Chiovanului. Pre acéstas vréme, i loan, cu multime de al<br />
sal, i cu tot Wail de arme gatit, intrând in Misia, au lovit la<br />
Constantia, (acestiia ii zic Turcil Chiostenge) care Taste cetate<br />
a olatului Rodopil, i nime inpotrivh puindu-sa, fara nice o nevoe<br />
au dobAndit.o. Asijderé- incungiurAnd si Varna, numal tnT zile<br />
au batut-o, si mare stricaclune facând, in cola ce o apara, i-au<br />
vinit si ace cetate la mânä. Aceste dara sint razboaele, carile<br />
au avut Românil nostri, cu inparaP Tarigradului maT denainte<br />
pana a nu cade Tarigradul pe mâna Latinilor, i intr'acesta chip<br />
au fost despartire lor de la inparapa Razsaritului, i incepatura<br />
Domniii lui Joan Alexie Domnul Vlahilor, pentru a carula mi-<br />
nunate lucruri, i cu biruinta razboae, carile mai pre urma<br />
yi<br />
cu Latina' au avut, randul Istoriii innainte va arata. Insa pentru<br />
caci, cum si maI innainte am aratat, CL unii sama Istoriii si Is .<br />
toricilor neluand precum sa cade, amesteca numele Românilor<br />
cu a Bulgarilor; vine lucrul sa aratam dintr'acestas pomenit<br />
Honiatis Istoricul, precum inteacestas vreme cu curate cuvinte<br />
insananeza, trel stapaniri cu deosabiV stapanitorI inteaceste<br />
OAT, adeca a Bulgarilor, a Sirbilor, a Românilor. Decl pentru<br />
a Bulgarilor zice, Alexie inpäratul avut-au i a trila fall,<br />
anume Evdochia; pre care dupa ce au tugit (barbatul el) Andronic<br />
(Inca inpär4ind Isachie) la Ismailtenl, si de acolo inbla<br />
ratácind pe la Ierusalim, unchiu-sau Isachie au tocrnit sa o de<br />
dupa Stefan fiCorul lul Neeman, Domnul Triballilor, adeca a<br />
I3ulgarilor; de unde chiar sa cunoaste, ca altul au lost pe aCasta<br />
vréme Domnul Bolgarilor, i altul Domnul Vlahilor. Asijderé<br />
anume arata, precum alt Joan au fost Domnul Zagora a Sirbilor,<br />
la carele s'au lost facând loan Alexil a trimite niste dobitoace,<br />
si piste robi, (precum in celé trecute am aratat), pentru carile<br />
Ilimiatis<br />
car. 3. cap 7.
Let 1203.<br />
Indio Orbit],<br />
Alexie.<br />
420<br />
bAIITi VIII.<br />
ca sO, le apuce, au lost Tesit Protostratorul, apoT el au &hut prins<br />
in mana luT Joan Alexie, carile deciTa au stAtut singur tiitoriu<br />
tuturor Romanilor, i precum de aCasta de Dunare, asé de céTa<br />
parte, in Misia, au stäpanit päntl, la nApada lul Batie cu TátaraT;<br />
pentru care innainte, la vrém6, si la locul sàu, pentru toate pre<br />
largä vom arAta.<br />
CAPUL XII.<br />
Aratel-sei, jé1nici caderé inpdrayiil Tarigradulu'i, pe mána Latinilor.<br />
Dup'a' ce au murit FIenric al sesele inpiiratul ApusuluT (precum<br />
innapoT la locul säu s'au pomenit) s-au statut la inpärAtie<br />
frate-sOu Filip, caréle ave inpärätésä pe Irini, rata luT Isachie inptiratul,<br />
cäruTa iT scosése 9chiT trate-sOu Alexie; Tar% Isachie<br />
orbul intelegand eh s'au asezat gineri-säu Filip la inpArhtie, la<br />
anul 1200: au trirnis la dânsul pe fiul säu Alexie Anghel, rugandu-1<br />
sä-T trimatä agiutorTu, pentru ca s5,-s räscumpere de la<br />
Alexie, carile s'au numit Comnenos, i ochii i inphrAtiTa, de carele<br />
tiranul 11 lipsisä. Filip, macar ea, in multe prçi, IV aye oasté<br />
inprästiTatä, insä i pe cumnatu sat], fará agiutorTu nu I-au trimis,<br />
recommendaluindu'l cu carti la VenetiTanT, si la Balduin<br />
Graful de Flandria; Deer precum VenetiTaniT, asé Balduin, dupO<br />
pofta inpäratuluT Filip la anul 1203, cu bunA oaste si cu multe<br />
CoräbiT de rázboTu gätandu-sä, au luat cu sine pe Alexie Anghel,<br />
i purcegand de la VenetiTa, fart véste au näpädit pe Alexie<br />
Comnenos, tocma in Tarigrad; Ce Alexie Comnenos asé in graba,<br />
nicl o gatire, nicl o facere putand sä aiM, pre ascuns, lAsind<br />
inpärätiTa, au fugit la Develtu. Decl Isachie orbul, i cu fiTul ski<br />
Alexie, in anul pomenit in luna lui Iulie intrand cu agiutorTul<br />
Latinilor in Tarigrad, TarZis au apucat arnandoT inprtrAtiTa, sau precum<br />
zice Petavie, numaT unbra InprAiii, luand, cate va luni au<br />
tinut-o; Iara Alexie, ce s'au fäcut Comnenos, au inparAtit anT 8<br />
si<br />
lunT 3, si zile 10.<br />
Isachie dais& orbul, i cu fiTul shu Alexie Anghel, langedl,<br />
si slaba inpäratiTa ce apucasA, maT mult de cat sapte luni sä
CAP. XII. 421<br />
o tie n'au putut; cAci VinetiTaniT, cu Hatmanul lor Dandul, gi<br />
cu 13alduin Graful de FlandriTa, carii &lea, pentru agTutorul<br />
vinisA, cunoscand ca fiirA nicT o greutate, cu chip de prietesug,<br />
vor cuprinde i Tarigradul, i apoT ii<br />
toatA inpArAtiTa, au<br />
scornit asupra inpAratilor pricinA, cersind lIafa slujitorilor, pi<br />
giuruita lor, care multA, si mare 1T-au fost giuruit, Alexie; cand<br />
s'au radicat de la VenetiTa. Inparatii in tulburare, i zarvA ca<br />
aceTa, nicif in cAmarà ban!, nici de unde, asé in grabit sa Ta neavand,<br />
iT ruga ca sh sloboaz5. oti1e, TarA eT strangand de pe la<br />
tarA ban!, i darurile lor i !dole slujitorilor, cu mare multAmitA<br />
le vor trimite dup5, dansiT. Latina' sA face, cä vor fi ingAduitorT,<br />
pAnA sh vor strange banii, Tara ostile nu vor slobozi, nicT din<br />
Tarigrad vor iesi. In scurt, OaTa au tulburat apa lupuluT din<br />
gosul apei band, si ase intr'o zi slujitoriT intre sine galcevA scornind,<br />
(cu poronca maT marilor sAT 0, fie flicut, au fArA poroncA,<br />
acesta nu A' stie), luta! au prAdat Manilla Turcilor, care aye in<br />
Tarigrad; apol intr'aceTa (land foc orasului din ciite va part!, au<br />
ars inteace noapte toata noapté, si a doua zi pan& in sara. Dupa<br />
acésta Latina', sau pentru rusine lumii, sau pentru alta pricinA,<br />
asé cu mare tirranie tot de odatA sA-s Pula manule in capul,<br />
pentru carele sA-1 scutesch vinise, ne indraznind; au innoit galeava,<br />
pentru 1Tafa slujitorilor; bine stiind, cA in camara macar<br />
un ban de unde--va nu vinisd. i ase afland pe un Alexie Ducas,<br />
ce sA poreclila Murciflis, carile adecA sä fie guruit, cA de-1 vor<br />
pune pe dânsul inparat, el le va puté plati ace summA mare de<br />
banT, si de darurT. Anul 1204: Ghenarie 25: LatiniT, pe amandoT<br />
inpAratiT prinzind, T-au bAgat in temnita, s'au radicat inpArat<br />
pe acel Murciflis. Murciflis inch' ce nu aye, sa de neputand,<br />
Latinil intal au Tesit din Tarigrad afarA, zicand; cA vor sA se<br />
ducii; apoT afarA tocmindusA, si de arme cu tot dedinsul apucandu-sA,<br />
au dat navala sA intre in cetate cu mama intrarmatA.<br />
Murciflis 1i<br />
cu ala1tT cetAtenT ce maT ramasese, vAzind viclesugul<br />
Latinilor, i Mutate ce le vine asuprA, cum au putut au apucat<br />
de au inchis portile Cet Atii. Latinil, luand pricinA, care de demult<br />
cerca, au inceput a bate cetaté nepriTateneste. RAINlat-au<br />
GreciT ace vrAjmasA a Latinilor inchidéré i nepriTatenesca nAval5<br />
Let 1204.<br />
Marcitlis,
422 CARTE VW.<br />
68 de zile; precum puté vitejéste aphrandu-sh; Ce nici o ghtire de<br />
oaste, i de altele, carile trebuesc pentru aphraré a cetate largh, si<br />
lath ca acéTa avand, inteacelas an in 9 a lui April Latinii mare nh<br />
valb,' and, de odath au rhzbit in cetate. Grecil, ca un om child trap<br />
de moarte, tand lesinând, tand laths mai rAzsufland; i ca cum thrna<br />
mormântului si-ar fi scuturat de pre umere, toti odath insufletindu-sh,<br />
Math, au nhvhlit in Latini, cat ne putandu-le mai sta inpotrivh,<br />
li-au chutat a da dos, si a Iesi din cetate. Ce unde nu mai rhmane<br />
undelemn in candilh, pucina, i proasth Taste viéta luminii. CAA<br />
Latinii, oameni de óste grijii find, ales despre parte luT Balduim<br />
in 21. aceias luni, tare si nerabdath Grecilor navala (land, au<br />
rhzbit in cetate. Intre ace glogozala, Murciflis hainile schimhandu-si,<br />
au schpat din cetate, si la GreVa fugand, acolo cath va<br />
vréme au inblat ascunzindu-sh; Ce mai apoi duph ce au ales<br />
Latinii cu sfatul de obste pe Balduin sh, fie inparat Tarigradului,<br />
au trimis s'au adus pe Murciflis, si in publica giudecandul,<br />
adech pentru chci el omorash pe Isachie i pe Alexie, (care zic<br />
uniT, precum nu Wa stird i indemnaré Latinilor sh o fie fAcut),<br />
1-au dat vinovat mortii, i asé an poroncit de 1-au spanzurat de<br />
un stalpu. Acesté le painjinila Latinii la ivala lumil; iara adevArul<br />
iera; cad ii siliia, om cu nume de inparat, intre Greci, i intre<br />
vii, sh, nu rhmae; care lucru aiave Taste, chci cand au vinit Latina<br />
cu Alexie fiCorul lui Isachie, s'au cuprins Tarigradul (precum<br />
am pomenit), Tara Alexie, ce sh zice Comnenos, scapash,<br />
din Tarigrad, i s'au fost tupilat la Grelia, Tara duph ce au luat<br />
Latinii Tarigradul, el de una ca acésta ne ternandu-sk unde iera<br />
s'au ivit ; de care auzind Balduin, indath au trimis, i prinzindu-I<br />
'1-au trimis tocma in Ghermanie. A16 dard, Let 1204 : April<br />
21: (iarh, a1iY zic April 12) in al sase sapthmanh, a postului<br />
celui mare, inparatesa cetatilor, au chzut pe maim Latinilor. Iarä<br />
Balduin in anul pomenit Mai 16; sau incoronat inpArat Tarigradula<br />
Murciflis inch au purtat nume de inparat Luni 2 :-zile 16 ;
CAP. XIII 423<br />
CAPUL XIII.<br />
Aratei-sd, närocite reizboaele 10 Ioan Alexie Dwnnul Romano-Yluhilor,<br />
cu Latina<br />
DupA ce LatiniT, cu vicle§ugul, carile am zis, au apucat Tarigradul,<br />
§i Balduin s'au a§ezat, cu nume de inpArat in scaunul<br />
inpArAtdsil cetAtilor, decila socotind ca toatA primejdia de aiurd<br />
nu póte sal vie, farA numai din ramma§ita famileilor inparatd§ti,<br />
§i a altor Arhondi, §i Boeri, cariT mai ramasdse, pentru acdia<br />
pus-au in gândul sau, a§é§ de tot sa-i dezrAdAcindz cat eine sä<br />
mai poatA clati vre-un lucru nou, sa, nu sa mai poata, afla. Ce boerimé<br />
GrecéscA de una ca acdsta, de pre patima inpAratilor sAT, card<br />
trasdse de la Latini, invAtindu-sa; §i pomenind cuvintul Poeticului,<br />
carile zice: Felix, quern aliena faciunt pericula cautum; (Fericitu-T<br />
acela carele primejdiile altora il fac sa. sa pAzascA), sculandu-sA<br />
cu casa,§ cu tot, cum au putut, unisi au trecut la Asia, carii acolo,<br />
au §i a§ezat nou scaun de inparatie in Nichia, pentru carii innainte<br />
sh va zice; Tara, altii la Pelopponis, Tara, uniT din Domnii<br />
Grece§ti, carii fugisA cu inparatul Alexie Comnenos, §i apoi lara.§I<br />
cu dansul fusése adu§i la Tarigrad, pan& la luard Tarigradului<br />
de Latini ; oamenii de Tidal bun nAscuti, §i la toate rAzboaele<br />
vestiti, in cetatile Thrachiii nascuti, ace§té au vrut intal BA<br />
ramtle pre langA Marhionul, §i sal slujascA cu dreptate ; ce el<br />
rAspunzindu-le, cä nu'i trebue slujitori Greci, li-au dat voe sA-§i<br />
margA pre acasa§. Apoi au dat supplicA la Balduin inpAratul iarA§i,<br />
ca sA-I primasca la slujbA; ce §i el cu infruntare gonindu-1,<br />
atuncé ei cu totii au fugit la Joan Domnul Romanilor, pentru<br />
cariT Români, Anton Bonfin zice : Ad Valachos, e Romanis oriundos<br />
; AdecA, la Vlahii, cariT Tem nascuti din Romani, rugandu-sa,<br />
sa. le ste scutitoriu, §i agiutoriu, ea doarA cu mijlocul luT,<br />
§-ar putd rhscumpAra mo§iile, f$i inpArAtila; card Latinil ca pri-<br />
Tatenii viind, ca vrajma§ii cob mai rai au fAcut, §i intr'agiutoriu<br />
chemati find, Tara ei au statut rhzsipa, §i dezradAcinare a Sterne<br />
slavitä, i vdche ca acdia; sau acdsta de nu sa va pute, inoaild<br />
Balduht.<br />
Nichita<br />
lIoniatis car.<br />
de pre Arica,<br />
cap 4. Nichifor<br />
Origoras,<br />
car. 1. cap. 2.<br />
Anton Boutin Decada<br />
2 cap 7.
424 CARTE VIII<br />
(precum Bonfin mArturisóste) doarA nu va cAdé si Udriul pre<br />
mtma neprilatinilor, precum au cAzut Tarigradul. loan Alexie<br />
Domnul Romilnilor, putere Latinilor, incA ne ispitith fiindul, au<br />
r6,spuns acelor Domni Grecesti, sh sA odihnéscA pre rang& amsul,<br />
pAntt va ispiti maY cu dédins, de lucrurile, si ghndul Latinilor.<br />
Si asé au trimis soil la Balduin, pentru ca sA facA cu<br />
dânsul legAturA de pace, si de priiatesug. Ce Latinii T-au dat cu<br />
foarte cu mare mândrie rAspuns, zicandul, cA WY nu i s'au CAzut<br />
sA scrie ca urr Craiu, la nisté prietinT ; ce ca un suppus la<br />
stApaniI sal, care de nu o va cunoaste, sä stiia cA cu put6r6<br />
Insanthéza nice, armelor il vor face, si din Misia WA Yasil, si sA cunoasca, precurn<br />
est Latinii cu- el neavAnd nicT o tréba, au intrat in Misia, s'au apucat'o cu vinom<br />
ise Ioan<br />
DURUM Romfini- clesug din mAna Romeilor, si inch' il vor aduce YarAsi la furtuna<br />
lor strain in , ,<br />
misia, pre care ce din Acestd infruntAtuff auzind loan Alexie, de la Latini,<br />
uu sdla armelor decila nu cu greu clupa rugaminte acelor Domni Grecesti s'au<br />
o Wend, de la plecat. Ce toatA nevointa, si truda fart arnAgela guruindu-le, ininpiratiaOreellor.<br />
data a lor sal au poroncit, sA fie intr'arme gata ; Tail Grecilor<br />
11-au zis sa margA eines pre la locurile sale, si sh sillascA fiete<br />
carile, cu mijloc ca acela, ce vor pute afla,. sit intoarca si pre<br />
alta a sAY sA fie intr'un cuvânt, si inteo inimA cu (Musa, si sti<br />
H onIatis astCpte asé gata, panA va afla el liac furtunii lor.<br />
aeolou.<br />
AO dart Grecii, dupA invtitAtura Domnului RomAnesc, dacA s'au<br />
intors eines la mosiia, si la locul sail, prin Thrachia, si prin Machedonie,<br />
(land alor sai bunA nedejde de agiutoriu, ce va sA le vie; incA<br />
1%na a nu sh rAdica Joan cu ostile sale, cine uncle put6 afla pe La-<br />
Mt 1205. tini ii ucic16, si-I omortqa. IarA la anul 1205, intrand si Joan Domnul<br />
Românilor cu oaste in Thrachia, toti lAcuitorii Thrachiii si<br />
a Machecloniii râclicandu-sä asupra Latinilor, s'au Mout una cu<br />
RomâniI, si deciia in toate partite slobozindu sA, si ca un phrjol<br />
intrând in Latini, si de pre lAngA UdriTu I-au gonit, si eel' ce<br />
tiné Didimotihul, de spaimA lAsind cetatC, au fugit la Tarigrad.<br />
Si ase intr'o cale, Joan Domnul Românilor, si cetAtile dintr'acésté<br />
pArti, din mânule Latinilor au izbavit, si de rAzboYul, carile<br />
sA gAta Balduin sä facA asupra Grecilor ((aril asezasA scaunul<br />
inparatiil la Asia), 'I-au oprit ; si pe eel' ce Peloponisul, si cate-va
CAP. XIII. 425<br />
alte locurT, de a tArai Grecesti apucasA, cAlcandu-le trufie, Yau<br />
lAcut s. inble mai bland, si mai plecat.<br />
Deci Grecii, earn' tinó Udriiul, si Didirnotihul, luând i catti-va<br />
oaste de a Romanilor, fArA grijA sta prin cetAti. loan, carile cu sine<br />
si multime de 'Mari inteagiutoriu aclusése, in tot chipul siliia sh<br />
nu prinzA, Latinii de véste, pentru viniré lui. Ce Balduin, intelegAnd<br />
de clAtire Grecilor, inpreund cu aIali IIatmani sfatuindu-s5,<br />
indatA trimasara caste asupra cetatilor, carile rAdicasA cap asupra<br />
lor; deci Viza, si Ciorlul, indatä s'au inchinat; Tara Arcadiopolis, cu<br />
mare prApAdeniia lAcuitorilor, i cu multh vArsare de singe, au<br />
cAzut pe mana Latinilor. Iara, de acolo, nu indrAzniia Latinii<br />
sA mai ptisascA innainte, cad Grecii cu Romanii, i cu Tatarai,<br />
inbla numai ocolind prin pregiur, Tara alalti lAcuitori au intrat<br />
totT in Udriiu. Ce inpäratul Balduin, cu ceia la1i treT Hatmani,<br />
cu Doloic comisul de Plie, i dupA (MusD'. Eric Dandal Hatrnanul<br />
Venetienilor. eines cu polcurile sale, in luna lui Matt, apropiindu-sA<br />
de Udrilu, s'au tAbArat atata de departe, cat sA nu'I<br />
poata agiunge sikata ; IarA dupa doaâ zile au dus oasté tocma<br />
supt cetate, i fAcand santurT prin prekur, au radicat Machinele<br />
sa batA cetató ; cetaténii vitejéste aparandu-sa, cate-va zile, dinteambe<br />
pArtile, fArA nici un sporiu alth nu fAcé, fArA cat din<br />
sigeti, unii intealtil<br />
tragé. Intre acéste Latinii, cu multimé oa-<br />
menilor nedejduindu-sa, pre tainA au inceput a sapa pAmântul<br />
pe dedesupt, i puind lémne uscate subt temeliile zidiului, socotiia,<br />
cA pAnA a nu lua véste cel din lontru, or poharni zidiul.<br />
IarA nu dupa, multe zile, Ioan Domnul Romanilor, au dat poroncA,<br />
ca o parte din oasté Tatarasch, sa dé nAvalá supt tabAra<br />
Latinósch, i sA apuce caii, i alte dobitoace, carele pAsté pre<br />
langa tabara; vrand ca cu acel chip sa ispitésca sfatul nepriiatinilor,<br />
i invatatura otii lor. Latinil indatà ce vAzurA cA, yin<br />
TAtarai asupra taberii, ca cum ar fi fost cu urgie infocati, au<br />
intrat in Tatari; Ce TAtaril and dos, sigieta innapoi, pre cel ce<br />
'I goniia. Latina vartos if goniia, macar cA, ceva stricaciune nu<br />
le puté face ; caci TAtaraT sA, ducé innainte lor ca niste pasArT<br />
zburatoare, i cu atata ispita au trecut ace zL Dup. acésta Ioan,<br />
sculandu-sa cu Romônii s'au dus, i s'au ascuns in nist6 locuri
426 CARTE '1111<br />
vAioasa, i holmuroash, toath nevointa puind, sA nu simta Lati-<br />
nit, ca el Taste singur cu capul lui in oaste ; i Tara§ au oranduit<br />
o sama de TAtarT, cu marzacul Coza, sa margA asupra taberii,<br />
dandu-I inatAturA, sa facA precum au facut si eel mai d'intai ; si<br />
pre acéias cale fugand, sa sA intoarcA, nici sa mai sigéte in eel<br />
ce II vor goni; ce numal sA fuga intins spre dansul. Latinii, väzind<br />
farAs, ca le yin Tatarai asuprA, indata apucandu-s armele, mai cu<br />
mare indrAznéla de cat din taT, Idu Tesit innainte, buArandu's<br />
sulitAle asupra lor. Ce TAtarai sprinteni, la arme, si Tuti la cal, in loc<br />
sà intoars6ra, i macar o sigiatä neslobozind, plecarA fuga. LatiniT,<br />
cu nebuniTa lor, mai mult de cat s'ar fi chzut gonindu-T, au<br />
sosit la locul, undo le Tera laturile i siltile intinse ; Aó acmu<br />
si caiiT fiindu-le obositY, tot o data s'au desteptat din toate partile<br />
de nepriTatini ocoliti, uncle incotro lua ne mai avand, unul<br />
de multi inpresurat find, numaT ce's intorcé cerbicele cele vartoasa,<br />
la sabie, i manule la legaturi. Cazut-au indata calArime<br />
Latinilor, ce mai de frunte ; cazut au si Doloicos Comesul de<br />
Pelee ; Tara Balduin inpAratul, viu au cazut in robie la Joan, pre<br />
carile incArcandu-1 de la pidoare, pAna in grumazi de lantuje, si<br />
obezi, si de catus, '1-au trimis la TArnov, si acolo l'au pus in tern-<br />
Calvlz la aeelal np-g. Tamplatu s'au acesta minunata victorie a lui Joan Alexie,<br />
an. Petavie .<br />
l'arte 1. Carte 8. §1 cadere lui Balduin la robie Let 1205, April 15.<br />
Cap 3.<br />
CAPUL XIV.<br />
Aratd-sa, Rezaré fnplrl4iib Grecefli la Nichea, i moarté lui<br />
Balduin in robie.<br />
Intr'acesta chip darA, Joan Alexie, Domnul Românesc, cu cata<br />
Crestinesca ravnA, cu atata vitejesc, i neinfrant suflet, celor inteatata<br />
de gre furtunA Domni Grecesti, precum zisAm, manA de<br />
agiutoriu intinzind, si bine, carele peste nedejdé, i asteptaré lor<br />
Tera, facandu-le, &ate va cetati dezbAtute, TarAs pre manule li-au<br />
dat; t<br />
i cate-va, asijderé, pentru ca 0, nu in manule Latinilor,<br />
caza, cu armele sale li-au apArat, i li-au sprejinit. Intr'acésta
CAP. XIV. 427<br />
vréme LatiniT din Tarigrad, cata va vréme, macar cum nu puté<br />
ati, ce ii s'au facut inparatul ? i caste care iera cu dânsul? Ca<br />
dintr'acel nenarocit razboiu a lui Balduin, macar unul viu, n'au<br />
fost scapat, carile sa de stire pentru potopiré ce luasa de la Romani,<br />
(cad cu corona ca adasta inpodoboste mandriia, pre mai<br />
intai cu bueciTa sa IT cuprinde), de care lucru Latinii fara cap,<br />
ai purtatoriu rämaind; ca o corabie Mra carmh, incatro sä sa clatéscit<br />
nici putand, nici stiind; Inteace data alth oaste inpotriva<br />
nepriiatinilor sä mai scoata n'au mai indraznit ; ce ca un roiu<br />
fart match, sta uluici: intre paretii Tarigradului inchizindu-sa. De<br />
acesté intelegand a1a1i Domni grecesti, caril schpasa la Anadol,<br />
inima i inbarbatare luand, inteacestas an 1205, la Cetaté Nichea,<br />
scaunul inpAratiii asezind, cu sfatul de obste, dintre sine, au<br />
radicat inphrat pe Theodor Lascaris, om pe acelé tulburate vrémi, Theodor<br />
§i de manä, si de crieri vestit, i läudat. Asijderé David, ce sä<br />
Lascar is.<br />
chema din familia Comnenonéstilor, cu alta parte de BoTari, apucand<br />
Trapezontul, i toga' Ora Frighiii, deosabita inpara,cie s'au<br />
facut; care decila 1i<br />
aceia au statut, pana cand au luat Sultan<br />
Mehmet Tarigradul, cu a caruia Tiranie, i numele i inparAtiia ii<br />
s'au sfarsit. Intre acesté Joan Alexie Domnul Romanilor, cu multa<br />
dobanda, si bogatie de a Latinilor inchrcat, i cu mare a numelui<br />
Crestinesc, i vitejasca slava si cinste, innapoi intorcandu-sh, au<br />
-tinut pe Balduin la inchisoare 16 luni, carele macar ca cu multa<br />
fagaduinta de mare suma de bani, siliia sa sä rascumpere, insä<br />
loan räscumparare mortii a inparaOlor grecesti, carii cu räutaté<br />
ei<br />
viclesugul Latinilor, cu grozave i cumplite morti perise, cu<br />
multul mai cinstith si mai scumpa, de cat aurul, si de cat argintul<br />
socotind, i cu moarté, moarte sh rasplatesch mai cu dreptul<br />
a fi giudecand, au poroncit de i-au -Mat intai mânule i piCoarele<br />
lui Balduin, apoi despoindul de piele, 1-au aruncat intr'o<br />
rapa, unde trei zile in chin, si pediapsa ca aceia sufletul trägandu-s,<br />
in misalos chip Y-au iesit sufletul din cash, murind.
Honiatis, carte<br />
de pe drmi,<br />
cap 5.<br />
428 CARTE VIII.<br />
CAPUL XV.<br />
Aratd-sa yi alte en biruinpi a Domnului loan, yi dobandird<br />
Solonului, cu mulie alte eetqi.<br />
Dupa acestó lIoniatis, margand pe cursul Istoriii sale, Joan,<br />
zice, clupa biruinta asupra Latinilor (de care am pomenit) a Grecilor<br />
aparatoriu, apol accla i nepriiatin, caci dedése slobozenie<br />
Tataralor sa pracle cum le va fi voe, in olaturile, carile sa tine,<br />
supt ascultaré Latinilor, apoi prin cetatile Thrachiii cevas<br />
sh-<br />
'Java mai multa nefachnd, au grabit spre Thessalonic, pentru ca<br />
si ace tara s. o aseza dupa voia, i socotéla sa, i cetatile, carele<br />
pre acolo le apucase Latina, sä si le razscumpere vie. Asé<br />
dad. in cale fiinclu-i cetaté Serras, (acestiia IT zic Turcii Siros),<br />
intai pe acdia, au dobandit-o; Irish' nu fara mare varsare de singe,<br />
caci targul cu sabiia; 'Tara cetate din laontru cu tocmala au luat-o;<br />
(land voe Latinilor, caril lera intr'insa fárt arme, i numai cu<br />
sufletele, sa triaca in Pannonia. lara dupa ce au dobLiclit cetate,<br />
au pus-o de au facuto atocma cu pamantul. Pre acesta<br />
vr6me Marhionul sa afla in Peloponis (adeca Mora), uncle el<br />
lucrurile tarai asezincl, Tata II vine véste de la MarhionCsa lui,<br />
precum Solonénii inbla sä scornésca lucruri noah, si ia gonita<br />
fiind din oras, s'au inchis in cetate, i precum orasul 1-au stä-<br />
'Anil acmu un Roman, pre carile ii chéma Esizmen. Marhionul,<br />
de acésta intalegand, indata au purees ca cum mai curund sä<br />
agunga, cu agiutoriu cetatii ; Cc in cale find, 'Tata II vini i alta<br />
véste mai véselä, precum nepriiatinil batuti, s'au sculat de supt<br />
cetate, i precum cetaté n'are nici o grip,. De acesta invoesindu-sa<br />
Marhionul, s'au intors calea spre Scopia ; ce Inca bine nu<br />
sa apucasa de cCle ce pusése in gancl, ii agiunsa véste de peir6<br />
Comisului de Pelee, si de robie lul Balduin, cu care véste inspäimantandu-sa,<br />
lasind i Scopia, cum mai de sirgu s'au intors<br />
la Thessalonic, si au intrat in cetate, de unde auzind, precum<br />
Joan Alexie Domnul Romanilor au dobandit cetatd Serras,<br />
altor cetati carile inca nu incapusa pe mama lui, indata 11-au
CAP. 111/. 429<br />
trimis oaste intr'agiutoriu, ce in zadar ! caci incungluranclu-1<br />
multime Tataralor din toate partile, indata s'au intors in rasipa.<br />
Marhionul perzind aeasta oaste, de frica s'au intors in cetaté<br />
Thessalonicului, i s'au inchis intr'insa. Iara loan Alexie indata,<br />
$i pe malcomi$ au cuprins toate ceUt4ile, carile iera supt staphfire<br />
Marhionului. Dupa aceste Domnul loan vazind, ca narocul<br />
in toate partilé IT derhide calé biruintii, mai mult zabava<br />
nefacand, au intins drept la Thessalonic ; uncle agiungand, de<br />
toate partite incungiurand-o, au inceput a o bate vartos, ce cetate<br />
cu multa oaste intarita, $i de toate cate qténilor trebuitoare,<br />
i cetatii folositoare sint, grijita i indestulita find, tare<br />
sa apara, de care luoru pa'na a o dobandi, multe groznice nävalituri,<br />
s'au facut; i mult singe dinteambe partile s'au varsat;<br />
ins& 'Ana in cé de apoi, Latinii, ne mai putand sprejini dése,<br />
$i necurmate navaliturile Romanilor, ispititu-s'au intai ca päräsind<br />
cetate, sa intre in vasa, i cu fuga pre mare sa scape, qi<br />
a$6 cu pareti de lernn, precum odantioara Athinénii, sa sa izbavesca;<br />
Ce acésta socotela nu li-au mars, cad i despre mare, tare<br />
strajuip, i päziti find, n'au putut sa de la vase, ce numai 11 au<br />
Mutat Tara$ in cetate a sa intoarce; i acolo pan& la moarte sa<br />
sä apere. Si a$6 macar c. Latinil nu lipsiia tot felTul de nevoinca<br />
sä pue, i numai in moarte scapare socotindu'$, cu tot chipul<br />
i cele mai de pe urma puteri, inpreuna cu viiaa i§i cheltuta,<br />
$i nu fall lauda vitejiii, vartos sa apara ; ce i acésta in<br />
zadar! caci mai pre urma a$e$ de tot slabind, biruinta biruitorilor<br />
li-au fost a da; caci gi<br />
Românii sau cetate sa Ta, sau viata<br />
sa:$1 de, aprinzindu-sa, atata de vrajma$ navala li-au dat, cat pre<br />
la porti, $i pre ziduri ne mai putand Latinii a sä stävi, Romttnii<br />
cu armile a mana au razbit in cetate, din care Marhionul, cu<br />
putini la corabii scapand, alaIT cati in cetate vréme stramta ca<br />
aceia, 1-au apucat, toi pana la unul au perit; Iara loan Alexie,<br />
dupa ce au dobandit $i Solonul, li-au dat pre mana lui Theodor<br />
Angliel, carele iera om de familie inparatesca, i decila s'au intors<br />
la ale sale.
430 CARTA VIII<br />
CAPUL XVI.<br />
Aratd-sd, alte rdzboae lu _Man Alexie, qi multe prdzi, cari le-au<br />
fdcut eu Tàtar a Thrachia.<br />
UuiatI itrolov. LatiniT din Tarigrad, din zi in zi nedejduind, ca vor puté cum<br />
Hectic. va rascumpAra din robie pe Balduin, cata va vréme in chip<br />
de raspublica i§ chivernisiTa lucrurile; Tara apoT vazind, ca nici<br />
cum sA-1 rascumpere din legaturile luT loan Alexie nu-I nedéjde,<br />
au radicat la inparatie pe frate sau Henric, carile barbatéste apucându-sa<br />
sa carpasca destramate lucrurile Latinilor, inteacelas<br />
an cu huna oaste gatindu-sa, si Tesind din Tarigrad, au incungurat<br />
Udriiul cu mult maT strans de cat Balduin, si trimitind<br />
la cel din lontru, IT infricosé, zicand, sa nu gandesca, ca sa va<br />
maT scula de supt cetate, de nu o va dobandi sau cu armele,<br />
sau cu inchinacTune; Ce ciT din cetate numaT cacT auziTa a sa<br />
pomeni pentru inchinAcTuné cetatiT, maT tare atitindu-sh, raspunsara,<br />
precum de acmu innainte, nicT un legamant, si nici o credint&<br />
mai poate fi intre Greed' si intre LatinT, caci si credinta<br />
le Taste lunecoasa, si nestatatoare, §i cacT se poarta catra ceT ce s'au<br />
dat supt maim lor, cu a vrajrnasiTa mai cumplita, de cat de jiganie<br />
salbatica. Dupa acesté fara nicI o isprava So liT, Henric cu<br />
tot dédinsul s'au apucat a bate cetate. Asijderé ceT din lontru,<br />
nu cu maT mica barbatie, le sta inpotriva; i sa apara. Intre<br />
acesté, loan Alexie de iznoava, de la ArhondiT Grecilor rugat,<br />
cu romaniT saY si cu multime de 'Mari inteagiutorTu cetatiT viind,<br />
din toate partile, au incungiurat tabara luT Henric, cesté baté<br />
cetaté, Tara RomaniT tabara Latinilor, din toate partile botiia, si<br />
nicT cum de unde va sà aduca in tabara lor zahara nu rasa. Henric<br />
toate sfaturile pierzind, au poroncit sa.-T mai trimata de la<br />
Tarigrad si alta oaste inteaglutorT. Ce LatiniT pomenind inca pa-<br />
!fantails carte<br />
de pe (Irma)<br />
cap 6.<br />
tima a de an a luT Balduin, nicT cum din Tarigrad sa Tag nicT<br />
vró, nici indrtizniTa. Ce apoI Thoma Patriarhul de Tarigrad, (acesta<br />
Tera Patriarh pus de la LatinT, Tara nu orthodox), carile de curand<br />
Tesisa de la VinetiTa, blastamandu-T, si afurisindu-T, de nu
CAP. XVII. 431<br />
vor merge inteagiutoriu, de nevoia blastamulul, 11-au cautat vrand<br />
nevrând, a ie§i din Tarigrad, ce Inca pana a sosi acest agiutoriu,<br />
Henric vazind cit §i cetaté nu Taste de dobandit, §i acmu §i troahna<br />
de boala if intrasa in oameni, 1-au cautat noapté a sa scula de<br />
supt cetate, §i au luat spre Didimotih, pe drum ori cati indrazniia,<br />
§i ie§ia la hart cu Romani'. §i cu Tatarai, toti sau periia, sau<br />
in manule nepriiatinului cadé; Ce Tarna apropiindu-sa, loan s'au<br />
intors innapoi, Tart Henric margând supt cetaté Didimotihon, au<br />
incungiurat-o, §i cu tocrnala de pace, au §i luat-o.<br />
CAPUL XVII.<br />
Aratd-sd, pentru ce loan Alexie au stricat pace, i cu<br />
cdte va a ha rdzboac cu ndroc.<br />
Greed, 0<br />
Anul 1,206: Joan Alexie, viind cu o§tile supt Filippopolis, Let 1206.<br />
unde Alexie Aspiatis, carile iera maY mare cetatii, puindu sa<br />
inpotriva, §i facandu-st, neascultatoriu poroncti, i-au dat pricint<br />
a-§ clati manila asupra cetaténilor, §i a§e prinzind pe Aspiatis,<br />
indatit au poroncit de 1-au spanzurat de o barna, §i rtsipind,<br />
§i cetaté, pre multi' eel maT de trunte lacuitorT, au omorat, Tart<br />
Inca §i multi mai de vréme, cu tuga, scapancl, unii au trecut<br />
la razstrit, la Theodor Lascar, altii au intrat in Udriiu, larä<br />
unii margand in Didimotih, §-au facut cu Latinii pace, §i §-au<br />
luat sit le fie cap Theodor Vrama. Dupti fuga acestora, Inca mai<br />
cu urgie; maniindu-sa loan, indatt §-au a§ezat lucrueile in Misia,<br />
§i deciia precum asupra Latinilor, a§é asupra Grecilor,<br />
cu mare vrajma§ie au purees. AO loan de mania pornit, Met<br />
aT sti osta§ nenumarati inch §i din Mari aducând, cu mare rautate<br />
au intrat in Thrachia, §i inpartindu-§ otiIe, o sama au trimis<br />
asupra Udrilului, Tart altele la cetaté Rusilor, (acésta §i astazi<br />
sit chéma Rusocastron); Oasté Ittinésca, care cu Hatmanul lor<br />
Tero Tera pentru paza acelor parti, cu indraznelt de batae apucandu<br />
sa, in clipalt cu top in loe perirt. Dupt acésta izbandt,<br />
Tatarii au dobandit §i cetaté Aprul, §'au §i farmat-o. Inteacéia§
liontatts<br />
carte de pe<br />
arm& rap 8.<br />
432 CARTk 11111<br />
fierbintéla, tooma pAnA la Rodosto slobozindu-sa, I-au Tesit innainte<br />
cu oaste, Theodor Vrama, carele iera Hatman ostilor 1Atinest1,<br />
céle ce sta pre langa Udriiu. Ce inpotriva nepriiatinului<br />
nici cum putand sta, indatA au dat dos; Tara Tatarai in silA dobandind<br />
cetaté, a facut-o atocma cu pamântul; Tara, pe lacuitori<br />
pe totT, T.au luat in robie. Dupà acésta a Rodosténilor praptidenie,<br />
Tatarai tot cu un ciambul, i Perinthul (acestiia ii zic acmu Turcii<br />
Iregle), i Daoniul apucand, pAnA in temelie 1-au rAsturnat. Ultra<br />
acésté, nu numai cetAtile, carile iera pe marginé manY, ce Inca<br />
cele mai de la uscat de focul rautatiT acestiia neparjolite,<br />
nearse n'au scapat; cad Romanii, i cu oardele Tataralor, carile<br />
inbla dupa dâniT, cevas macar pre acolo necalcat, i nestropsit<br />
n'au lisat, precum i Arcadiopolis (acestie ii zic Turcii Burgaz),<br />
6orlu, i Misina (acésta-1 Cana,c1A) cu toate satele si orasele de<br />
prin pregiur, nevoile céle mai grele au patit. Dupa acésta, i pänA<br />
supt zidiul Tarigradului prAdând, orasul Athira (acésta-i Chiuciuccecmegé)<br />
'Ana in pajiste 1-au prApadit, asé cat niei pruncii din<br />
fase n'au crutat. In scurt, din toate cetaiile cate sint inpregiurul<br />
Udrilulul, si a Tarigradului numai Viza, i Silivriia au scApat<br />
de &Ansa nedobândite, si nepraclate. La Tesitul acestui an Ioan<br />
Alexie Domnul Romanilor, de iznoava au intrat cu ostile sale,<br />
si<br />
cu oardele TAtaresti in Thrachia, s-au mai apucat i alte cetati<br />
cate ramtisése nesuppusA, deosAhl de Didimotihon, si Adrianopolis,<br />
la carile, macar ca sa ispitisa; insä neputand ceva ispravi,<br />
li-au parasit, i asé s'au intors innapoi. Dup. inturnaré lui Joan,<br />
Didimotihénii, i UdriianiT, inchinandu-sa lul IIenric, el cu mare<br />
bucurie trimitind din Tarigrad oaste, au cuprins i acele cetati.<br />
IarA ce rautati (zice Istoricul IIoniatis) au fAcut Vlahii cu TAtarai,<br />
cu aceste a lor prazi, i jacuri, intr'acesta chip iera, ca carile<br />
nici s'au mai vAzut vre odanAoarA, nici pot sa le incapA cine-va<br />
cu mint& Acésté darà sint, carile din Nichita Honiatis Istoricul,<br />
anume, si mai pre larg pentru némul Românilor, si de rAzboaele<br />
lor cu Grecii, apol i cu Latina avum a zice.<br />
c<br />
si
CAP. 107111. 43g<br />
CAPUL XVIII.<br />
Aratei-sig rcizboiul lui Lascaris cu Sultanul Alaiddin.<br />
Inparatiia Grecilor, dupa, ce nou scaun precum putusa la Nichea<br />
(precum mai sus s'au pomenit) i§ a§ezasa, §i Theodor Lascaris,<br />
acmu färimate, §i strunciunate lucrurile inpar4iii nu putin<br />
le intemeiasa, §i le carpise ; a1alT Domni grece§ti, cariT in parté<br />
Evropiii pe la Mora, §i pe alte locuri inpr4tiindu-se, nu cauta<br />
unul pe altul sa s agiutoriasca, §i inpra§tiiate madularile inparatiii,<br />
la un loc, §i la un trup sa, le culega, §i sa le unésca ;<br />
ce fie-te carele The taripara, §i cetacue apucase, acolq singur<br />
§ie nume, §i titlul de inpärat puindu'§, Monarhiia a sa sa fie,<br />
ai<br />
precum el nu mai Taste de &Ansa vrednic socotila. (0 cat de<br />
orb lucru Taste närocul! 0 cat de drag& Taste omulul fara, socotéla,<br />
cinsté la care nu sa poate sui! 0 cum ia Dumnazau intai<br />
minté aceluia ce va de tot sal poharniasca, apol ii ia §i putéré!)<br />
Insa numal Theodor Lascaris, -om fiind in toate lucrurile vrednic,<br />
§i ales de carpiré a sfarmata, §i rupta haina §i Corona a<br />
inpar4ie ca acésta ; and loan Alexie, cu Tatarai facé ciudésele<br />
sale asupra Latinilor, Theodor Lascaris, Inca vréme de razsuflare<br />
apucand, el Inca cu cata oaste putusä strange, au cuprins<br />
Efesul, §i alte eetäti cate-va, la Anadol, supt stapaniré sa au<br />
adus, cu acésté, manioasa furtuna Grecilor, Inca neindestulindu-sh,<br />
scornit-au, §i pe Alexie (carile odata fusése inparat, de<br />
carile precum Balduin prinzindul, sal fie trimis in Ghermania<br />
am pomenit), de uncle scapand, precum zice Grigoras nu multemiia<br />
lui Dumnazau, c. vidé inparaliia Grecilor a sd intrama, §i NIchifor Grigoscaunul<br />
a'§ intari; ce lui Theodor zavistuind, au trecut Mare ras ear: I' Ca".<br />
egheul, §i s'au dus la Sultanul Iconii Athatin, (acesta la istoricii<br />
Turce§ti, sä chema Alaiddin), carile cu 20 mil de Turci, singur<br />
Intr'agiutoriu lui Alexie viind, caruia inparatul numai cu 2: mil'<br />
de calärime §i 800 : de pedestrime (caci mai multa oaste niel<br />
§i aye), Cu buna inima an ieit innainte. Deci vrafma§e batae<br />
dandu, Turcii intat de tot biruisa pe Romei, §i singur Sulta-<br />
28
434 CARTE VIII<br />
nul asupra lul Theodor nävälind atata de tare I-au lovit cu buzduganul<br />
in cap, cat capul invartindu-i-sk s'au pornit ca mortul<br />
de pe cal; dup5, ce au cAzut inpäratul vs, §i indatä desmetecindu-sk<br />
cu sabia intaI de tot amandoaa piéoarele calulul SultasuluI<br />
au curmat ; apoT sultanul de pre cal prhvälit find, cu<br />
o lovitura capul zburandu-1, indata 1-au rädicat in sulita , care<br />
vrtzind alalg turd, au dat dosul cu toV1 a fugi. Acolé au prins<br />
§i pe Alexie inpäratul (carile §i socru Iera lul Lascaris), ce altA<br />
ceva räu al face Lascaris n'au vrut, färä numal in port cAlugAresc<br />
inbrAcandu'l, in cinste '1-au tinut, §i de toate ale trebul'a<br />
deplin ii da. IarA Henric dupa, ce au satut inpArat Latinilor in<br />
Tarigrad, cu netocmala Domnilor Grece§ti, care aye intre sine,<br />
dezmetecindu-sk (precum scrie istoriTa AntisiodorénuluI), sculandu-sA<br />
cu oaste, i márgand, in vrémé a trei ani, Ong, la anul<br />
Lk 1210. 1210, Iar4 au luat de la Greci, toate cetgtile Thrachiii, pre carile<br />
Vlahii in anii trecuti, de la Latini le rAscumpgrase. fail Theo-<br />
Let 1222. dor in anul 1222, dupA, ce au inpäralit anl 18 in Nichia, au<br />
murit, läsind la inpärAtie pre gineri-.san Ioanis Duca.
CARTE A NOAA<br />
Care arati tralul Romanilor, de la Ineepätura Hanilor<br />
Tätärkti, §1 a inpäratilor Turee§tI, pänä la näpada lui Batie,<br />
and s'an tras Romanil lark spre Ardel.<br />
CAPUL I.<br />
Aratd-sd inceptitura Hanilor Teltdrtisti, de la Ginghiz Han, din<br />
carile sd trag HanR Crdmulul, supt porecla Ghieral.<br />
De vréme ce cursul Hronicului nostru, au agiuns pre acélé<br />
vremi, in carile doaa marl, i puté(r)nice sthpnirY, adedi a Hanilor<br />
Tän,r6,§ti in Cram, §i a inpara4ilor Osma,ne§ti s'au inceput,<br />
(cariT cat de lat, §i de lung sapanesc, eine iaste, carile sä nu-T §tie),<br />
socotit-am, precum §i pentru a altor cràii de pren pregiurul nostru,<br />
cat mai pre scurt, cate ceva ne zis, §i nearätat n'am läsat, a§é<br />
§i pentru acésté, pentru in§tiintaré cititorTului nostru, cat vom<br />
puté mai pre scurt, ne arätat sa. nu trécem; §i maT cu dédins,<br />
cä acésté sthpaniri, nu numai vecine, ce Inca §i stapâne fiiindune,<br />
(a§é DumnAza.0 cu ascunsäle sale, qi drepte eluded* invoind),<br />
pentru acéia noaa Românilor pentru dansele, §i mai curat, §i mai<br />
bine a §ti §i a cerca ne trebue de cat altora. NoT dara cat au<br />
scris Laonic Halcocondila, Ellené§te, Leonclavie §i Buzbecvie<br />
Latiné§te, §i alp multi, urmand luT Zacut Arapul, inteo parte<br />
läsind, célé ce din Istoricil Turce§ti §i din traitil nostru prin 22
436 CARTE IX<br />
de anT la Poarta Sultandsch, (unde cé de mo§iia lor vestire, §i<br />
copiii de cat eel strhini mai curat o §tiu) am inteles; §i am invatat,<br />
pre scurt vom pomeni. Si intai pentru Ginghiz marele Han<br />
Tatäräse. Anul Te§iriT acestui Han foarte gre§it Taste la top Istoricii<br />
Cre§tiné§ti, (cuvantul acesta poftesc pre cititoriul, sh nu'l<br />
scrie asupra mandriii noastre, cad adica' pre -WV( pre altil II socotim<br />
gre§iti, §i ca cum noT numai am fi negre§iti, Ce sä caute<br />
cu dédinsul, §i atuncd dupà placdrea adeverintii sh giudece). Gre§it<br />
sa fie anul zicem, c ce scriitoril Cre§tine§ti, il pun la anul de<br />
la Minciunos Prorocul Muhamed, ani 617, carele Taste de la Mantuitoriul<br />
lumii 1220, card de ar fi adevarat, ar trebui Te§ird luT<br />
Genghiz Han, sa fie mai pre urrna, de cat Te§ird lui Suleiman<br />
Sabi tatal lui Erdogul, §i mo§ul luT Osman (carile intai au stiltut<br />
Hog6 sadl, in<br />
inparat Turcilor) cu 6 anI ; caul Suliman Sah au ie§it la anul<br />
Predoslovila Is-<br />
Oriel sale ee-I de la Muhamed (chruia Ardpd§te ii zic higret) 611 carile Taste de la<br />
zlee Tagitte- Hs. 1214, ce dupa adeverinta tuturor istoricilor Turce§ti, Pervarie,<br />
adeed Coroma<br />
Istorillor. sietT, §i Arape§ti (cauta §i la Istorie de noi facuth in Prefatie<br />
(Pridoslovie). Suleiman Sah, mo§ul lui Sultan Osman, cu cati va<br />
ani au ie§it mai pre urma, de cat Genghiz, §i a§d far% prepus<br />
sa dovedé§te, eh anul, carele, insamneza Istoricii Cre§tine§ti, Taste<br />
gre§it; pentru acdsta de va vrd Cititoriul mai curat s. sa in§tiintéza,<br />
cérce Prefatie Istoriii noastre, pentru cré§tird, §i descrd§tire<br />
Curtii Aliosmane§tei, eh acolo pre larg, §i mai cu dovada<br />
am aratat, precum Te§iré luT Genghiz Han, s'au tamplat la anul<br />
Higret 608, carile Taste de la Hs. 1212; carile cade in nal optule<br />
Petavie, an a lui Theodor Lascar; §i a§d §i Patavie amentreld ascutit, a<br />
Parte 1,<br />
ear. 11. eap. 3. vrémilor samaluitoriu, sit arata gre§it, carile pune Te§ird lui Genghiz<br />
Han cu zéce ani mai innainte, adeca la anul de la Hs. 1202;<br />
ce Genghiz Han dupa. socotdla Istoricilor Turce§ti, la anul 1212<br />
au Te§it din Tataramd cé mare, card Taste vecina cu Hina, §i mai<br />
denainte find Tatarai acila supt oblastiia inparatiii Indiii, Genghiz<br />
acesta scuturând gugul de pre grumazi, cu multime de 'Mari,<br />
aiJ ie§it in partile inparatiii Persilor; §i intrand in tara ce-i zic Horasan,<br />
acolo intai au izbandit vestita cetate, ce-i zic Belh. Dupa<br />
ce au pradat §i au starmat toata tara acdia, au craft cu otiJe<br />
Inca maT in laontrul Persiii, §i in 12 ani atata au destramat in
CAP. I. 437<br />
pkAiia Persilor, cat la marirné, si put6r6 care au fost, nici pänb.<br />
astazi n'au mai putut s s5, mai intoarch; Cki dup& scular6 TAtaralor<br />
de acolo, Domnil Persilor, carii s'au putut strange pe la<br />
locurile lor, in multe stApaniri s'au inparech6t, i cine 6-au pu<br />
tut apuca au tinut, pana la vrémile lui Sofi, carile iara's pre unii<br />
din Domni suppuind, au tocmit inpArAtiia. Insä la statul sAu cel<br />
din tai s. o aduca n'au mai putut. Deci Genghiz Hanul, dupa<br />
ce au st5panit toath, Persia 12 ani au murit, läsand in urma lul<br />
pe fi6orul sAu, Octal. Acesta s'au numit i Ghieral (de pre calif<br />
IIanii Cramulul i astazi sa intitulesc cu acest nume); Ghieral<br />
acesta, ca cum lumil, unul ar fi fost Monarh, toate a lumil inparatii,<br />
ca pre o mosie au inpärtit-o altor frati ai sài, unora<br />
Asia, altora, Evropa; oranduind, i poroncindu-le, eines oarda sa<br />
luand (caul Pará numk iera de multi) sa margä, sa-s suppue Itrale<br />
ce l6u citzut in part& lor. Unuia darä din frati, i s'au vinit<br />
Moscul, Litfa, Po Ionia, i Ghermanie; carile la anul pomenit cu<br />
oardele pktil sale sculandu-sa, au intrat in tara Moscului, si de<br />
tot au suppus-o, apoi au trecut in Litfanie, i in Ora L6sascä,<br />
au slohozit "oardele, s'au prklat spre tgra Nemcasca, cat si cum<br />
li-au fost vola; innapol intorcandns5. 8'au asezat cu sed6r6 in<br />
Cram. unde sed i astäzi, insä marginele despre mare, si cetätile<br />
in Cram, despre Tarigrad, iera pe mana Crestinéseä, si as6<br />
de la acest floor a lul Genghiz, sau precum alp vor a lul Octal,<br />
au ramas semintila familiii Hanilor Cramesti car& si pana acmu cu<br />
multa prasila sa; Tara ce zice BAsnuitoriul Simion, c6, Tatarai,<br />
carir au schpat din razboiu, cu LaslAu cel minciunos sa fie descillecat<br />
Cramul, hirise minciuni, si povesti, fara nici un temela<br />
sint, precum innainte vom arAta, ca Batie au fost dintealV TAtart,<br />
Tara nu dintr'acest6; ce acmu vine randul sä zicem ceva<br />
pentru Zmaul cu septe capete, inpkaciia Turcului.
438 CARTg IR.<br />
CAPUL II.<br />
Aral li-sel incepiitura nénzului Turcesc, 0 a familia Ali-Osmanilor,<br />
cara astd4 fin inparafia TarigradulA cu multe alte inpeircifii in Asia,<br />
Africa, i Europa.<br />
Numele acesta, Turc; cu nApaste Taste, ei A. da, inpAratilor Ali-<br />
Osmanilor, ca. numele acesta, neluand sama scriitorii eel mai denainte,<br />
a cui au fost, ei cul s'au cAzut, atata s'au intArit obiciuiré,<br />
cat cu greu Taste a scete din minté lumiT, numele acesta de pre inpAratii<br />
Osmanilor. Ce adevArul Taste, cA aceeté carora acmu cu OW,<br />
Turd, ale zice, ne-am deprins, nu sint Turci, ce stApanitoril Turcilor;<br />
earn' cu multe sute de ani (de pe vrémé lui Iraclie inpArat) mai<br />
denainte de aceeté, rumpand poarta de fier, [pre care la anul 1722<br />
cu inchinAciune, inpAratul Peter Alexievici cu cate-va alte cetAti<br />
pe marginé maxii Caspii pAnA la Ora Ghilianului supt stäpanire sa<br />
o au adus,] (1) la muntil Cafcasului (care Taste in tre mare négrA, ei<br />
intre mare Caspiii, ei astadi sA chémA Derbend, ei cetate Taste cu<br />
acesta nume, care hothre§te inparatiia RusascA, cu cé Persasch),<br />
au beeit in pArtile Asiii, earn' acmu sa.' el-16mA Turcmeni. Pre acesté,<br />
mai pre urmA, suppuindu-Y Sultan Osman, cel din tab, carile s'au<br />
numit inpArat turcesc, de pre numele acelora, scriitori obiciuiti fiind,<br />
IT-au zis ei acestora Turd, precum mai gos, cat sA va puté mai<br />
pre scurt, ei mai deschis, vom sili sA arAthm. Cu multe vremi mai<br />
de nainte, in TAtArame ce mare, fost-au un loc pre den afara Hinii<br />
(cAruia istoricil ArApeeti IT zic Cin, ei Cinimacin) cArula loc II zic<br />
istoricil Turceeti DeeticapCac, adecA Câmpii Cap6acului. [Tragu-sA<br />
campii aceeté din apa Donului panA la Hina, trecand peste VolgAT<br />
alAture cu Uzbecul, pre care campii dusu-ni-au vremé ei pe noi a'i<br />
vide.] (2) Pe câmpii acCste lAcuia un ném de Tatari, carii A, chema<br />
Oguzii. Dinteaceeté o samA sculandu-sA, au vinit §'au cuprins locurile,<br />
atuncé pustii, pre marginile mAril Caspii, céle clespre rAzsArit,<br />
carile sint intre Limanul, ce'l clic astA-zi Cara Bogaz, ei intre<br />
(1) Cuvintele puse In parentes sunt serise de Cantemir pe margine.<br />
(9) Idem.
CAP. H. 439<br />
mare I3alta, ce o numasc Hiva, care balta despre razsarit, are inparatiTa<br />
OzbeculuT, si a HavanuluT, i inteansa dä o apa mare, care<br />
acmu II zic Dara, Tara, la istoricii TurcestI s chéma Nahra, de pre<br />
a carie nume i partd loculuT acdluTa, sa chémä Nahra. Oguzil dara<br />
acdstd, dupa ce au vinit pe locurile pomenite, pe vrdmd, in card cu-<br />
Tarihul lul<br />
Hoge Sadi, in<br />
Pridogovie.<br />
prinsése Genghiz Han Persia, aniT de la Muhamed 611, carile Taste Let 1214.<br />
de la Hs 1214. In cetate Nahra, Tera stapanitorTu Suleiman Sabi fi<br />
;Pita gclauptu IT apreinh.,<br />
6orul luT Chialeb, nepotul luT Cazil Boga, stranepotul luT Bantemur, tm familita<br />
ei<br />
stranepot de stränepot, dupa cate-va ndmuri lui Oguz Han, ne- Ali-OsmanHor<br />
potuluT lui Cai Han, earn' sint ceT din taT parinti, i stapanitorT Oguzilor.<br />
Din nemul dara acestora, Suleiman Sall. precum am zis, auzind<br />
procopsala, card Mous& Genghiz Han, dupa ce au intrat in<br />
Persia, si &ate tarl au suppus supt stapanird sa, anul pomenit s'au<br />
sculat si el cu 50 miT de Tatari Ogue, s'au purees spre Asia, 0,<br />
Ii gasasca si el niscare-va locuri de stapanire; i asd au Tesit in<br />
partile Midiii (card Turcdste sa chdmä Azerbaigan) care Ora pre<br />
atunce Tera supt oblastie Persilor. Ce PersiT, find inteacd uluire<br />
si rasipa, card le Meuse Genghiz Han, Suleiman Sah, pre lesne<br />
au suppus toata tara Midiii; dupa acdia, purcegand cu oasté sa intre<br />
asupra luT Alaindin, Domnul Turcilor (a carula scaun pre atuncd<br />
Tera la Iconie), vrând sa triaca apa EvfratuluT cu calul in not, acolo<br />
s'au innecat. Thal cd maT de obstie istorie Turdasca, scrie, precum<br />
aproape de IIalep, supt cetatd ce sä chéma Baber sal fie ingeopat.<br />
In urma lui au ramas trii fiCorT Erdogral, Giundogdi,<br />
ei<br />
Dumdar; Acesté tustreT, s'au inpartit dupa moarté luT Sulei-<br />
man si #1,rale ce suppusdse, i otiIe. Deci Giundogdi, i Dundar<br />
au purees cu ()stile sale, spre partile razsarituluT, pentru a carora<br />
sfarsit istoricil Turcesti cevas nu pomenesc, Tara Erdogril<br />
s'au slobozit spre partile EvropiT, i s'au apropiet pana aproape<br />
de Halep, arzind i pradand ; de carele \Testa luand Alaiddin,<br />
Sultanul IconiiI, au socotit, ca pre ndm ca acesta vitdz, i vrajmas,<br />
maT bine cu prietenie de cat cu neprietenie, in tara sa sä<br />
ii priimasca ; i mal vartos, acésta a face l'au. indemnat, mare<br />
nevoTa, card aye de ramasita Tatarilor, cariT pre aedld locuff<br />
inprastiati ramasdse, si de toate partile ardé, §i prada. i a§e<br />
Maiddin, trimitind innaintd jul Erdogril oamenT, Tau poftit sa
440 CARTE IX<br />
vie cu pace, si el cu dragoste ii va priimi. Erdogril indata liisind.<br />
gandul cel de neprietenie, au vinit cu totT oamenil saT in<br />
slujba, Fang& Allaidin Sultan; carora indata li-au oranduit locuri<br />
pentru sederé, carile astacIT Ii chemä Caragédag, i liafa i alta ce<br />
IT-au trebuit, pentru hrana. Erdogral, dupa ce au priimit slujba indata<br />
s'au apucat, i cu nebiruita 'liana, in putina vréme, toata<br />
Ora luT Alaiddin Sultan, de Talharimé 'Maras* au curatit-o ;<br />
pre uniT princlindul, pre altiT omorandu'I, Tara pre altil de tot<br />
peste hotarale Oral gonindu-T. Alaiddin vazind vrednicia, i vitejia<br />
luT Erdogril, in maT, mare cinste, i dragoste luandu'l, 1-au<br />
pus Seraschéri paste toate ostile sale. Intre acésté tamplandu-sa<br />
moarté luT Erdogril, Alaiddin acélas cinste au dao luT Osman<br />
fiCorului sau, (carelé pentru -Liner*, cu nume dezmierdat, sa<br />
chema Osmangic). Osman luand cinsté tatane-sau, in vitejila si<br />
purtare ostilor, cu multul covarsiTa pre tata-sau, Erdogril; si nu<br />
numai caci Ora luT Alaiddin Sultan, de nepriTatini ne calcata,<br />
ne atinse o feriia, ce Inca i multe alte cetatT, din mana Gre-<br />
Let 1300.<br />
cilor luand, la stapaniré lui Alaiddin Sultan, le alatura. Intre<br />
acésté Alaiddin Sultanul Turcesc, sfarsit find de batrânéte, la<br />
anul HigIretului 699 carele Taste de Ia Hs: 1300, fail fidorT murind,<br />
cu sfatul i cu voTa de obste, in locul luT au radicat la<br />
stapanir6 Turcilor pe Osman. Asé Osman decila nume, i putére<br />
de Sultan luand, i ostile Oguzilor una facand cu oasté<br />
Turcilor, ca un fulger deciTa in toate partile sä sloboziTa, si incatro<br />
merge, fara izbanda, i far% dobanda nu sä intoarcé. i as6<br />
Mt 1326.<br />
in 25 de anT si 5 lunT, zile 17, cat dupa moarté luT Alaiddin<br />
au inparatit, toate Orale si cetätile in Asia mica, carile Tera supt<br />
stapaniré inpäralilor Grecesti, (osabi de Brusa in Vithania, si de<br />
Nichia) supt stapaniré sa 1T-au suppus. Osman la anul de la Domnul<br />
Hs: 1326 : in Enisehir de la Asia (unde scaunul din Iconie<br />
mutase) murind, au urmat la inparalie fiCorul sau Orhan. Acesta<br />
au luat i Brusa, i Nichea, si tot alta, ce mai ramasése, inparatilor<br />
Grecesti la Anadol; apoT trimitind pre feCorul sail Suleiman,<br />
au trecut Bogazul, pe la Caliopolis, la Evropa, i Wand<br />
cetatea Caliupolis, au prädat la Evropa, pana supt UdriTu. Atka<br />
Iera inpara-cii Grecesti de DesocotitorT hicrurilor sale, (Poate Ii
CAP. III. 411<br />
DumnhzAu vrtind, sh le Ta inpkatiia, intaT le luasA socotOla), c6,<br />
cand au adus vésté WI Andronic Paliolog, precum TurciT au luat<br />
Caliupolis (care Taste chéla TarigraduluI despre Mare a1b5), zic<br />
sä fiTa ras; si sä fie rAspuns: oln ce mare lucru, am pierdut o<br />
polatA de inchis PorciT, si un urlcior de Vin. Dup& Orhan au<br />
sthtut al treilé inpgrat Murad fiCorul lui. Acesta au trecut cu totul<br />
la Evropa, UdriTul au luat, Filippopolis si tam Muntenésd, au<br />
suppus. Dup5, Murad au urmat fiCorul luT, Baezid; carele s'au poreclit<br />
Ildaram, adeca fulger. Acesta au cAzut rob pre mana luT<br />
Temurleng, si acolo au si murit. Dup5, cAdéré acestuTa prin 7<br />
anT au fost galcévä pentru inparatie, intre fióorii lui, Musa, si Suleiman;<br />
si pand maT pre urmä, au sthtut la inpäratie Muhammed,<br />
fiCorul lui Baezid, apoi laräs Almurad au urmat, a cui floor au<br />
fost Fatih Sultan Muhammed, carile au luat Tarigradul, si asé decila<br />
din zi in zi, inparatiTa acésta mhrindu-sà, si crescand, pänä<br />
inteatata s'au lAtit, si s'au innältat, cat, si celor cat de prosti<br />
stiut Taste, si pline sint Bibliotecile si Turcest,T, si crestinOsti,<br />
de minunate si marl Kaptele lor, innainte a cArora de n'ar fi<br />
pus DumnAzAu mataniile luT Leopold ChesarTuluT, cu armele Némtilor<br />
amestecate, pän5, acmu toatá crestinätaté in Evropa, la primejdie<br />
CO de apol ar fi agiuns.<br />
CAPUL III<br />
Aratd-sci reinclul Crailor Ungurqn, de la incepeitura Crclid lor, piiiul<br />
la napada lid Batie.<br />
Mai denainte, de cat a lua Latina Tarigradul din mana Romanilor,<br />
pre vrOme WI Isachie Anghel, la anul 1193: pentru Bela<br />
CraTul Unguresc am pomenit, precum au fost el atuncé cräind,<br />
si precum au fost si socrul luT Isachie, unde cursul anilor, ne<br />
trAgé sti zicem Fli de moarté luT, si de craii, cariT au statut in<br />
urrn6-1; insä nol nevrand O. abatem cursul hroniculuT, pän'a la<br />
luaré Tarigradului de la Latini, si pentru ca amestecare s'a, nu<br />
facem voroaveT, am socotit cu deosàbit cap, pentru Crail Ungu.
442 CARTA IX.<br />
restl, BA zicem, pentru ca cetitorTul nostru, maT curat sä cunoasck<br />
cand, si ce in vréme au fost Vladislav cel adevArat CraTu in tara<br />
Unguresck pentru carile Cititofful, precum Taste adevArat, instiintindu<br />
sk fail nici un prepus va cunoaste, c5, Vladislavul cel mincTunos<br />
(pre carile BäsnuitorTul Simeon il cunoaste Las Pau), pre<br />
vrémile, in carile cu basmele lor in scaunul Craft' il pun, nicT<br />
au fost, niel au putut fi, nici la IstoriciT adeváratT sä aflä. In<br />
anul dark precum am zis 997 fost-au CraTu in taxa Unguriasca<br />
Stefan fiCorul GheTziT, carile inta1 si CraTu s'au numit, si la lumina<br />
Crestinátglii au vinit.<br />
2: Al doilé au fost Pet Ar Allman, fiCorul luT Gulielm, si nepot<br />
luT Stefan. Let 1034:<br />
3 : Otto, cumnat lui Stefan, Let 1041. AltiT acestuTa zic Aba.<br />
4: Petär Alleman, de al doilé, Let 1044.<br />
5: Andrias, intaT näscut a lul Ladislav PlesuvuluT, fieorul lui<br />
Mihail, carele au fost frate luT Stefan, Let 1047:<br />
6: Bela, fratele luT Andrias, Let 1059:<br />
7: Solomon, fiTul luT Andrias, Let 1063 :<br />
8: Gheiza Marele, fióorul BeliT, Let 1075:<br />
9: Ladislav, fratele GheTzii, fiCorul luT Bela. Acesta Ladislav,<br />
la IstoriciT Unguresti, sä numéste Slant; Ce acesta nu poate fl<br />
Válhovniculul Simion Basnk aci Taste cu 167 de ani maT innainte<br />
de eat Lasläu cel minciunos, carele au ucis cu toporul,<br />
eel din -cerTu coborat, pe Batie Hanul Tatärasc. Ca Ladislav<br />
acesta au BO-tut la Craie Let 1078 : 'lath Laslitu cel mincTunos,<br />
carile zic sä fie avut batae cu TätaraT lul Batie, au fost la Let<br />
1242: ce pentru acésta pre larg vom zice la acelas an.<br />
10: Al zecele, dupa Sfântul Ladislav, au fost CraTu Coloman,<br />
fieorul lui GheTza Marele, la Let 1095.<br />
11: Stefan al doile, fiCorul luT Coloman, 1116.<br />
12: Bela 2-1e, orbul, fiCorul Jul Almu, Let 1136.<br />
13: Gheiza 2 le, fiTul luT Bela 2-1e, Let 1145.<br />
14: Intre GheTza, si intre Stefan, in hronologhiTa Crailor Un-.<br />
gurestT, BA pane un Ladislav al doilé, fieorul Belli orbuluT, carile<br />
au apucat Craila ou sila, s'au tinut-o numaT 6 luta, carile<br />
de pe vr6rné 4nnilor, i cle pe putina sthpanire, ce au avut, nq
CAP. IV. 443<br />
poate fi Las Mill cel minclunos, a minctuno§ilor Simion §i Misail.<br />
15: Stefan 3-le filial luT tiheiza 2-le Let 1165:<br />
16: Bela 3-le fiTul luT Stefan 3-1e, Let 1176:<br />
Acesta au dat pre flica-sa Marie, dupa Isachie Anghol, pentru<br />
carile la locul sau s'au pomenit.<br />
17: Emeric, fiCorul Belli 3-le, Let 1199.<br />
18: Al cestuTa urma alt Ladislav, carula uniT ii zic floor a lui<br />
Emeric, altiT amentrelé, la Let 1206: Acesta Ladislav Inca numal<br />
e.3se lunT au statut la Craie, pentru care Rictiolul in hronicul<br />
cel mare, socote§te, precum BronologiTa UngurCsca cu<br />
gre§ala sa fie puind doT Ladislavi; caril verT doi ar fi fost, verT<br />
numaT unul, pentru neapotriviré vrémiT, §i pentru scurta Ta<br />
lor, precum am §i maT zis, nu pot fi Laslaul cel minciunos.<br />
19: Bela 4-le, fiOorul luT Andreias, Acesta au statut Let 1238:<br />
§i batrAn au murit Let 1275: dupa ce au crait anT 37: in vrémé<br />
acestuTa, au vinit Batie s'au<br />
pradat paqile EvropiT, §i au gonit<br />
§i pre dânsul din scaun; pen tru carile cum T-au fost povesté innainte<br />
la acela an vom zice, Tara acmu intorcându-ne, trebue sa<br />
aratam, din do:A' Ladislavi, poate sa sa cuvie vre unul, cu Las lau<br />
cel din basna lui Simion Ungurénul? Tara pentru Las Mu acel<br />
mincTunos, a§ijdéré vom zice la anul, &And plazmuitoriT ii fac,<br />
ca s'au batut, s'au omorat pe Batie; Tara pentu alaltY Oral Ungure0f,<br />
cariT au urmat, vrtind Cititoriul s sä in§tiinteza, caute<br />
la IstoriciT lor, §i ales la Bonfin, Sansovin, Do lion, §i altiT, §i<br />
acolo IT va afla, cacT noaa nI-au fost socotéla, sä ducem randul<br />
acestora Oral, numaT pana la Batie, pentru ca §i hronicul nostru<br />
credinta sa'§ plinTasca, i Basnuitoril gura sa'§ astupe.<br />
CAPUL IV.<br />
Dovedéste-sei, precum din dO Vladislavl, carif la Istoria sit pomenesc,<br />
nici unul, pe vróme, cancl au vinit Batie, n'au fost la Criiie.<br />
Marturisesc CititorTului, ca cand scrifam Hronicul nostru la<br />
Mose; unde cartile de triaba Inca tot sint rani, aflându-ne; pe
444 CARTA IX.<br />
Bonfin Istoricul (carile intre top' scriitorii, pentru lucrufile Ungure§ti<br />
mai curat, §i mai credinCos sa are), la mamä a aye n'am putut;<br />
ce Izvodul Crailor I-am scos din Hronicul cel mare a luT Rictiol<br />
pre carelé 1-am potrivit cu Istoriia lui Dlugo§ Léhul, §i cu Hrono(lo)gul<br />
Calviz, §i cu a lui Moreri Istoricesc Lexicon, §i dintr'ace§té<br />
culégand, (caci §i el din Bonfin scriu, §i lul urmaza); Iara acmu<br />
child de iznoava din La'tinesc, in limba Romanesca, 1-am prefacut,<br />
nu numal Bonfin, ce §i altil cati-va Istoriol la mama, viindu-ne, li-am<br />
infato§étu cu Hronologhiia lui Riqiol, pre carile in toate cu Isto.<br />
ricil Ungure§ti intr'un glas 1-am Oat, fara putina neatocmire, ce<br />
sä arata pentru anii, curl fiete care Craiu in ce vréme au statut<br />
Cralu, §i in ce an au murit; Ce toata neatocmire lor, numal in doi<br />
ani stand, noT tot Hronologhiia lui Rictiol, am urmat Ladislav dark<br />
(sau cum altil zic, Vladislav) cel din tai statut-au la Craiia Ungurésea,<br />
dupa tata-sau Gheiza, la anul de la Hs. 1078 §i dupä ce au trait<br />
in stapanire 17 aril, la Let 1095 au murit. Acesta au dat pe soru-sa<br />
Solomira dupa Domnul de Dalmatia, §i de Croatia, a cariia barbat,<br />
dupa, ce au murit, §i tarale acéle in mo§tenire ei ramaind, 11-au daruit<br />
fratine-sau, lui Ladislav. Dupa aceia, Ladislav, §i Bulgariia<br />
§i o parte de tara.Rusasca, care Tara supt CrYa Le§asca) cat% stapanire<br />
sa 11-au adaos; fost-au adevarat om cre§tin, legii ravnitoriu,<br />
§i in mirosul sfinteniii viiata §'au petrecut, pentru care tare marturisesc<br />
Epistoliile Papei Grigorie al §eptélé. Avut-au biruinta §i asupra<br />
Tataralor,. §'au murit precum am zis- la Let 1095 Julie 30.<br />
Acesta nu poate sa fie acel Lasläu, caci anii Istoricilor adevarati,<br />
dovedesc, precum cu 167 de anl mai innainte au murit, de cat näbu§ire<br />
lul Batie in tara Ungurésca. A§ijdere nu poato acesta Vladislav,<br />
sa, fie Laslau cel minclunos, caci cu multi ani mai innainte<br />
Romanii au fost pre locurile lor, precum in multo locuri innapol<br />
din Istorici vrednicl de crediata am aratat; §i mai vârtos unde am<br />
istorisit räzboaele acestul Ladislav, carile au avut cu Tatarai. A§ijdere<br />
aratat-am, §i din Dlugo§, §i din Striicovschie Istoricii Le§e§ti;<br />
caci de ar fi Te§it Romanii de la Ram intai supt acesta Vladislav,<br />
n'ar fi avut de unde sä marga inteagiutoriu Polovtilor, nici Polovtii<br />
§i Pecinighii ar fi avut de unde sa.'§ inprumutéze limba; §i sa o améstece<br />
cu ce Romanesca. Ce aceste fiind mai curate de cat ar tre-
CAP. V. 44<br />
bui a sh dovédi, mai mult cuvantul pentru ce s. lungim, nu avem.<br />
Deci sh videm i pentru Vladislav al doilé. Acesta au fost fidor lui<br />
Emeric, precum in Izvod am arhtat; s'au stAtut la Crhie Let 1206,<br />
si<br />
precum márturiseste Bonfin, au sthtut in Crhie numai 6<br />
luni. Aé märturisésce i Hronologhiia lui Abraham Bacsai, macar<br />
ch Dingo§ scrie sh fie crhit un an si doah luni, si la Let<br />
1207 au murit. Aceste din Bonfin, si Abraham si Moreri, aceste<br />
adeveréste Rictiolul in Ghenealoghia Crailor Unguresti, si numai<br />
6 luni sh fie criiit marturiseste. Acesta Vladislav inch nu<br />
poate fi Lasläul mincTunos a Mhzacului Simion, cad i acesta au<br />
lost cu 36 de ani mai innainte de intraré lui Batie in tara Unguresch.<br />
Asijderé, nu poate fi, caci scurth vréme, a sése luni nu<br />
rabdä adeverinta Istoriii, sh fie putut lucra, eke spun Bilsnuitorii<br />
c'au lucrat. Asijderé nu poate fi, caci de la anul 1206, si de pe<br />
acesth vreme, si inch ou sute de anT mai innainte, precum Romanii<br />
sh fie fost cu Domnil, si cu sthpanire, din Istorici am arhtat,<br />
innainte din IstoricT Tarhs de credinth vom dovedi. Asijdere nu<br />
poate fi Vladislav acesta, Lasläu lul Simion, caci cu cati va ani<br />
mai innainte, adech pe la anii 1186 Viahii s'au despärtit de la<br />
inphrätiie TarigraduluT, i multe Thzboae duph acea au avut, cu<br />
Isachie Anghel, precum innapoT pre amhnuntul, din Istoricul Nichita<br />
Honiatis li-am scris. Aé dar minciuna Bäsnuitorilor de<br />
Lasläul lor, mai goala de cat pilugul piuliii ramaind; Vladislavii<br />
cei adevarati, dintr'ace basnh sh dezbat. Iará ce Craiu Unguresc<br />
au fost pre vréme, child au intrat Batie in tam Unguresch,<br />
si<br />
ce razboae au avut cu dânsul, vrând Dumnazau, la anii, cariT<br />
s'au tamplat, mai innainte la randul lor pre larg sh va zice (1).<br />
CAPUL V.<br />
Aratd-sd precum Românii ce0 dincoace de Dunare, set fie luat<br />
Protectia lul Andreas Cralului Ungurese.<br />
Pre vréme, ce inpärätiia la Nichea, loannis Ducas in tara Un- boalluig Du"'<br />
Boutin al Dlugoa<br />
gurésch Tera CraTu Andreas al doile, fidorul Belli al trifle, care Tom. 1. carte 6.<br />
cap sos.<br />
(1) In manuscript numerotatia capitolelor urrratóre incepe cu 10 si finesce<br />
cu 18.<br />
si
4413 CARTA IX.<br />
la anul 1207 au fost statut la Craiia Ungurésca. In vrémé acestuia<br />
Craiu, din Diplomatele i pravilele, cari le-au asezat el in<br />
Ora Unguresca, färä indointä cunoastem, precum pärile Vlahiii<br />
dincoace de Dunäre O. fie fost supt Protectiia CräiiY Unguresti;<br />
caci pomenitul Craiu in titul Diplomatelor, sä pomenéste Cralu,<br />
si a Valahiii, care Titul in Carte a doa asezarnanturilor Pravilelor<br />
lui Coloman, Craiul Unguresc, scrie asé: Andreas Dei gratia,<br />
Hungariae, Dalmatiae, Croatiae, Ramiae, Serviae, Gallitiae, Lodomiriae,<br />
Rex in perpetuum. Adeca: Andrias cu mila lui Dumnazau<br />
tot déuna era lu a Ungariii, Dalmatiii, Croatiii, Ramiii,<br />
Serviii, Galiii i a Lodomeriii, i proci: Iara Gallitia pre atunci<br />
sa sh fie chemat Vlahia din mare négra pana in Tisa marturisóste<br />
Sambutie Istoricul Unguresc, in talcuiré a unor cuvinte, si<br />
numeré Unguresti. Acéstas adeveréste i Leunclavie, in Pantecte<br />
Cap 174 unde zice: Valahia toata, mai denainte s'au fost chemand<br />
Gallitia; precum i DipIomatele Crailor marturisesc. Serisu-s'au<br />
ace Diploma a till Andreias Craiu la anul 1222; Tara Andrias<br />
dupa ce au crait ani 31 la anul 1238 murind, urmat-au la<br />
Craiia Ungurésca fiCorul sau Bela al patrule, cu acesta nume,<br />
inteacarula vreme au tost poiadé Tätärasca, cu Hanul Batie. Deci<br />
toga pricina inpotrivirii basnelor cu Istoriia ce adevarath, intr'a<br />
cesta punct stand; sili-vom ca curat, i preamanuntul, toate nabusiturile<br />
lui Batie la locul, si la anul lor sä le aratam, i toate<br />
rautatile, mortile, prazile i rassipele, cari le-au facut, in partile<br />
Evropii sa le Istorisim; Cad asé buna nedejde avem, ca Cititoriul<br />
nostru, de-I vor fi sunat mai denainte la urechi basnile lui Simion<br />
Ungurénul pentru Laslau Craiu, i pentru descalecarC<br />
Maramorasului cu Romani, acéle sunete toate, nemica adevärat<br />
insamnätoare, sa Task si in locul lor adevarata a adevaratilor<br />
scriitori Istorie sa pue, ca precum pana acmu am facut,<br />
asé si de acmu innainte vom face, toate din Istoricii streini,<br />
si vrédnici de credinta, culegand, nemica altä ceva al nostru<br />
vom pune, nici vom adaoge, fara numai o a Istoricilor alcatuire,<br />
marturie aducand.<br />
si
CAP. VI. 447<br />
CAPUL VI.<br />
Aratd-sa, cé d'intdi a ha Batie ndpadd, qi, cum 'i-au inehis atuned<br />
l?ománil poticile muntilor, de n 'au putut intracé datd rdzbate in (am<br />
Tinguriascd.<br />
Dupa oath, truda ni-au adus bäsmuitorii, Cu Laslaul lor cel<br />
minciunos, atata odihna simtim acmu, cand noT intr'o parte clandu-ne,<br />
toti scriitorii straini Condéilé mai ascutite de cat sulele,<br />
si mai lungi de cat sulitele, asupra-le's buaréza, §i ca niste buni<br />
vitéji a Istoriii adev6rate pazitori, i scutitori, din trufas scaunul<br />
minciunii pravalindul, ca fumul si pulberé de vantul vivorat<br />
inprastiindu-I, i raschirandu-i, II face, asé ; ca dupg, ce<br />
le va peri numele cu sunet, sa tréca, si sa sa intórch, i nici<br />
locul sa nu li se mai afle. Deci dara' Patavie in carte samaluirii<br />
vrémilor, Parté 1 Carte 9 Cap 3 din Iavcler ce din VAT a buT Batie invReloeari,ilc4a2rte 2.<br />
Pahl AA<br />
nabusire, o pune cu 39 de ani, mai pre urma de cat Tesiré lui<br />
Genghiz Han, a caruia nepot acmu Cramul stapaniia, precum<br />
in céle trecute am aratat. Batie dara acesta, la anul de la Hs:<br />
1236, sculandu-sa din Tataramé céia ce Taste peste apa Volgai, I,e't 1236.<br />
(acestiia vechi Gheografii Ellenesti, II clic Rra), Tara oardele acélé<br />
astazi sä chiama rusCste, zolotaia Orda), i viind, inthi au intrat<br />
in hotarale inparatiii Rusesti, i indata au razbit cetatea Volga<br />
(care acmu sa socotéste sa fie fost, unde Taste Ajdrahanul), de<br />
acolo spre partile de Crivat slobozindu-sa, in lung si in lat, toata<br />
tam Moschicésca, au pradat, si au farmat; iar la al doilé an, au<br />
incungurat i Stolita Moscului, si au -Si dobandit-o; i prinzind, IAA 1237.<br />
sau in razboiu omorand, pre Gheorghie marele Cnez, a Moscalilor;<br />
tot némul rusesc au supus, supt stapanire sa, puindu-le<br />
de la sine Ciiezi pre Iaroslav, fratele liii Gheorghie marile Cnez.<br />
Asé Batie, dupa ce au suppus tara Moscalilor, scrie Marin Istoricul,<br />
«precum s'au slobozit in kos spre Vlahi; Ce Vlahii una Marin Par. 2.<br />
3 .<br />
facandu-sa cu Sacuii, lacuitoril Pannoniii, au inchis cailé, §i po-<br />
carte cap 13.<br />
61 16; ei in<br />
ticile muntilor, si tare locurile acélé pazind, au lupins pre Epitome Morin,<br />
Tatari innapoT, si nu i-au lasat pre acolo sä tréca mai spre par- la aces" an' la<br />
Ioan GInverie.
448 CARTA I.<br />
tile Apusului». Vaz5, aicé cititoriul, si sA, sä scrandavasch de minchina<br />
BäsnuitorTuluT, cacT din Istoricil eel adevriratT, curat sa dovedeste,<br />
ca. Batie Inca pana a nu intra in tara UngurTasck<br />
VolohiT (sau precum Istoricul Marin le zice OlahiT) cu säcuiT,<br />
puterilc inpreunandu'sT lui Batie pre acéle locurT n'au dat treatoare,<br />
pentru care au cautat ntaralor, a's muta sléhul prin<br />
Ora Lesasca. in Silezie, precum maT gos vom arata, cum dara sä<br />
prinde sula in sac, si mrtcTuca in punga; (Creza cititorTul, si Tarte<br />
proastelor noastre cuvinte, cacT catra BAsnuitorT ca aciTa, pilde<br />
ca acesté srt prind), cum putu fi, VolohiT, cariT in temnitile RhmuluT<br />
Iiind, sa opriasch intrare Tritaralor in tara UngurIascrt; ce<br />
ase trebue sä srt rusinezä Mazacul, carile Istoriile necitind, basnilor<br />
urmazä.<br />
CAPUL VII.<br />
.Arata-sei prada 1,0 Batie in tarot Lepsed, qi, 'in Silezia.<br />
Batie, väzind, crt cale prin Volohia, i s'au inchis, si prin ace<br />
parte, in cotro IT era voTa, a trece n'au putut, Let 1240: Tara§<br />
Let 1240. au intrat in tara Lesasca, si razsipind Cetate Liublinul, prin tot<br />
anul acela din Ora Lésascii afari, n'au Tesit; ce nime inpotriva<br />
stându-T, au tot pradat, s'au omorat, Ora au agiuns la Vista.<br />
Ian& Let 1241: Tarna trecand Visla pe ghTata, au inceput a prida,<br />
si intr'acélé partT; inpotriva luT Batie, au iesit Palatinul cu oaste,<br />
si intaT cu naroc margandu-i, au scos prada din manule TatarMor;<br />
ce cu acesta maT mult inartandu sa Batie, de cat biruindu-sa,<br />
intr'acelas an, Mart 18 : asupra Lesilor navAlind, mare<br />
moarte, si stricacTune au facut intrInsiT, de care lucru vazind<br />
Boleslav CraTul Lésesc, si totT DomniT Lésesti, cA nu vor maT<br />
We sa ste inprotriva TAtaralor, luandu'si Doamnele, si ce s'au<br />
putut apuca de prin case, uniT au fugit la Selezia, Taxi unit<br />
inpreunA cu Craiul, au scapat in tara Unguresca. Tatarai biruitorT,<br />
si Ora Lesasca fara nici o aprtrare ramaind, dup5, iz-<br />
Yana, au vinit la Cracov, carile atuncé Tera Scaunul crhiii.
CAP. VIII. 449<br />
Du$ ce au razbit i Cracovul, i '1 au aprins, de au ars<br />
Oa, in parnant; deciTa acolo s'au inpartit ()stile in doaa OAT;<br />
Deci singur Batie cu o sama de osti, au purees sa gonTasca pe<br />
Craiul in tam Unguresca, Tara CU o sun& au trimis Seraschériu,<br />
pe Peta, carile marghnd -au pradat toata Silezira, ti<br />
BohemiTa; Ce Tatarai acesté, trecand pre lânga Vratislavia,<br />
agiungand la LignitT, acolo li--au Tesit cu oaste innainte Ducul<br />
IIenric. Deci inthi, i-au mars razboTul oare ce cu naroc; Tara mai<br />
apoi, necredinéos narocul razboaelor, faca intorcand, cu nepovestita<br />
razsipa, i prapadeniia ostiT sale, si el au perit. Minune scriu<br />
Istoricil pomeniti, de moarté care s'au facut Crestinilor intr'acel<br />
razboiu, ca 'Marta dupa ce au izbAndit, zic, sa fie taiat de<br />
la tot mortul, câte o uréche, gi cu acele urechi, sa fie inplut 9<br />
sacT, i sal fie trimis la Batie, pentru dovada biruintii lor.<br />
CAPUL VIII.<br />
Arateisci, precum Bela Cralul Unguresc, adeveirat au cersut agIutoriu<br />
de la Chesarlul, fi de la alp Crai ; ce n'au luat ; i beitaia ffird<br />
?Carve, care au avut cu Batie.<br />
Precum apa nu sä poate tine in ciur; aé minciuna nu poate<br />
sa sa startfiasca in basnele sale; ce ca näsipul in Casornicul cel<br />
de stecla, unul dupa, altul scurtmdu-sä, i cu singura greutaté sa<br />
rasturnandu-sa, nu sta, pana, de tot sa, desarta. Inteacesta chip<br />
ti<br />
basna pentru Laslau, i pentru asezare Românilor de la dânsul,<br />
in Maramoras, pravalindu sa, nu sä poate opri, pana nu-s arata<br />
desartaciune, i saraciia. Bonfin Decada 2: Carte 8: intratul lui &Ann Deoada 2<br />
Batie cu Tätarta in Ora Unguresca aC Ii scr ie:<br />
«Bela, zice, fi-<br />
Corul luT Andrias débiia inplusa cinci ani in Crafe, child Tatarai<br />
in cara Unguriasca nabusind, sufietele Ungurilor greu au dosadit,<br />
carisf iesind din Ora Lesasca, au vinit la Poarta; care sa<br />
chiama, Rodana, (acestuTa loc strtimpt ii zice Uréche vornicul<br />
Rodna) care Taste la hotarale ArdeluluT, si a Oral' Unguresti, Tara,<br />
pan a agiunge la acesta 100 (pre alte parti fiind toate poticile in-<br />
29<br />
Carte 8.
450 CARTE IX.<br />
chise), T-au cautat a tréce printre tara Rusasca, si printre ComanT,<br />
facând, i deschizind cale ne trif zile, tot pr'intregul muntilor;<br />
i asé precum am zis, razbind la Rodna, acolo au aflat pre<br />
Palatinul CraTului BeliT, carile pazila ace trecatoare; ce pre acesta<br />
Baulk' :woks. indata biruindu-1, au intrat in tara Ungurésca. Tara Bela vazind<br />
Parisiot List<br />
540 si 545. prazile, i rautatile, carele TataraT facé in Wale vecine Ungariii,<br />
Dabravie cart.15. au trimis la Frideric al doilé inparatul A pusuluT ; si la Craiul Fran-<br />
Naveler car. 2.<br />
Namni 42.<br />
tuzesc, si la acel Inglizesc, rugandu-sa: pentru agIutorul; ce putin<br />
au folosit, cacT Bela aye atuncé galceva cu UnguriT sal, earn'<br />
bucurosT era, ori cu ce mijloc ar fi, numaT de dins sa sä izbavasca,<br />
deci Bela vazind nevoTa ce'T vine asupra, i nicT de la aT saf,<br />
nici de la streinT vré o nedejde avand, intâi 'au trirnis CraTasa<br />
in Austria, Tara el cu chta oaste s'au putut gata, au statut fatil;<br />
si<br />
groznic razbolu au avut cu Batie; ce ne oprit fiind Maul lui<br />
Dumnazau asupra taralor acelora, Bela fu biruit, si oast6 luT maT<br />
toga, präpädita, singur din räzboln cu putini scapand.» Dupa<br />
acésta Bela vazind eh in tara sa sa s. sprijinesca, sau alta oaste<br />
inpotriva nepriTatinuluT sat' s pue, nu-T putinta, I au cautat<br />
Let 1242. luT cu fuga a scapa, i asé Let 1242 din razboTu pedestru seapand,<br />
au Tesit in Austria, unde i Doamna ii iera trimisa ; Ce<br />
Frideric Ducul de AustriTa, pizmä véche pe Bela avand, in vrórn6<br />
slabicTuniT luT, mijloc de rascumparare afFand, T-au jacuit toga<br />
avéré, care CraTasa cu dânsa adusése; i asé gol, i dezbracat,<br />
1-au gonit din tara sa; Bela inca in catro lua ne mai avand, au<br />
iesit cum au putut in Dalmatia; Tara de acolo tocma la ostroavele<br />
mariT, ce-I zic Andriatica, sa fie trecut, scrie Abraam Bacsai<br />
in HronologhiTa Crailor Unguresti.<br />
CAPUL IX.<br />
Aratii-sa inturnard lul Batie Cu Tatarai innapo-i, 0 a Belli la<br />
Criiia sa.<br />
Batie dupà fuga BeliT, in Austria, au statut en cosul in tara<br />
Unguresca, i acolo in toate partile navrapiT, i ciabulurile tri-<br />
si
CAP. Ix. 451<br />
mitindu's, in tara nemtasca pan'a la Dunäre pradasa, i arsese;<br />
inpotriva a carora Frideric inpärat, au trimis cu oaste pre doi<br />
fiCorT al saI, pe Conrad si pe Henric (cacl singur având razboiu<br />
cu Papa, bate cetaté Faventia), caril viind asupra lor, putin lucru<br />
ar fi procopsit, de nu s'ar fi stricat Tataral singurt sib; cacl incatro<br />
merge, toate supt foc puind, macar ca de jacurT i dobanda<br />
fará soma incarcatT Tera; insa la mare lipsa hraniT au vinit cu<br />
totiT ; innainte a maT prilda fióorii luT Frideric vetejéste oprindu-i;<br />
de foame siliti, i inputinatl find, 1T-au cautat din tara Unguresca<br />
a lesi, si la ale sale a sä intoarce. Pentru sfrsitul lul Bon!inhkii Du-<br />
Batie in doah felTurT spun scriitoriT; uniT zic, precum in razboTul<br />
cu fléoriT luI Frideric sa fie murit, iara Bonfin cu Dubravie spun, Naveler<br />
aeo141. Patavie<br />
precum la locul sau sä sä fie intors cu Tatarhi, chtl T-au scapat parte 1 carte a.<br />
intregi. Iara Bela, Cralul in anul 31 a inparatiii luT Frideric la<br />
apus, inparatind asupra Grecilor la Nichea Ioanis Duca, si in<br />
Tarigrad Balduin al doile Let 1246, fiind in Dalmatia, si auzind, Let. 1246<br />
precum Tatar5T au Tesit din tam Ungurésca, i s'au dus la locurile<br />
sale; cercatus'au doara sa va pute intoarce prin Austria,<br />
sä Iasä in tara lul: Ce Ducul de Austria nevrând sa'T de cale,<br />
el au strans cata-va oaste in Dalmatia, si cu alta 1-au aglutorit<br />
inparatul Frideric; Asijderé i Cavalerii de Rodos, i Comesil de<br />
Franghipan, cu buna sama de oaste T-au vinit inteagIutoriu.<br />
Acesté atunce sä chema CrutiatT; cad in haTnele sale purta cruel<br />
cusute, pentru ca sä sa cunoasca dintr'altiT, acesté apol Cavalerl,<br />
fiind goniti de Suleiman inpäratul Turcesc, au trecut la ostrovul<br />
Malta, Let 1522, cu acesta oaste agiutorindu-sa Bela, au intrat cu<br />
de sila in Austria. Ducul de Austria, cu multa oaste inpotriva<br />
Tesindu-T, in tot chipul sa silila, sä nu-T de cale de trecatoare;<br />
Ce Bela pe alt loc sä trecá neavilnd, cu sabila s'au facut drum,<br />
de vreme ce tare cu Ducul razboTu andu-s, fu biruitoriu,<br />
Ducul in razboTu cazind, toata caste i s'au inprastiet, care incatro<br />
au putut. Si asé Bela tot de odata si din Dalmatia au Tesit,<br />
si pre Ducul de Austria au omork; i Ora StiriiT supt stapanire<br />
sa, au luat; si la CraiTa sa in Ora Unguresca s'au in tors. Apol<br />
dupa ce s'au asezat la Craila Unguresca, scrie Abraam Bacsal<br />
in Hronologhie, precum acelor CrutiatT, i Franghipanilor, sa<br />
si
452 CARTE IX.<br />
le fie däruit multe sate, si orase in taxa Unguresca; intarindu-le<br />
cu urice de véónica movie, si asé ace oaste de agTutoriu sa fie<br />
ramas cu totul, pre locurile, carile le dedese Craful. Poate si<br />
de pre acésta Istorie, sa fie schimosit basna sa Simion, in<br />
locul Crutiatilor de Rodos, pe RomaniT din temnicale RamuluT,<br />
puind. Aflat-am si cestuT Craft' o Diploma, in titul ei scris, tot<br />
intr'un chip cu a DiplomeT, cariT Tera scrise de tata-sau Andrias,<br />
adeca: Cralu a Ungariil, DalmatiiT, CroatiiT, Ramiii, SirbimiT, a<br />
Gallitiii, adeca a VlahiiT. Scrise leste acCsta Diploma la anul<br />
1270; Tara Bela, dupa ce au crait anT 37, batran de zile, la anul<br />
1274 murind, fu intropat in Strigon. Inteacesta chip dark au<br />
fost razboaele luT Batie du alte némuff, si cu Bela CraTul Unguresc,<br />
si acesta a fost sfarsitul prazilor, si razboaele luT Batie<br />
si a Beni; caréle adevarat pe acéle vrémi, au fost CraTu Unguresc;<br />
de unde de cat soarele maT curat sh cunoaste, ca, povdsté<br />
pentru Laslau, care zice sä fie omorat pe Batie, si cum RomaniT<br />
sa-T fie batut pe TatarT, hires& si goala minciunä Taste. DecT la<br />
Let 1255. anul 1255 Ioanis Duca inparatul Grecilor, dupa ce au inparatit<br />
la Nichia anT 53 au murit, si au lasat in locul WI, pre fiiul sau<br />
Theodor Lasear Theodor Lascar cel -Canal% Macar ca noT cu atâté dovéde si marcel<br />
tiller.<br />
turil, cate pana acmu innainte am pus, pentru scornitä basna<br />
luT Laslau, si pentru descalecaré MaramoräsuluT cu RomaniT<br />
nostri, odihnit sa fie nedejduim; insa noT, adevärul sh marturisim,<br />
cu atata ilia. tot nu ne putem odihni, de care lucru, carpiturile<br />
minciunosilor, inca a maT destrama, si a sparcui, indemnandu-ne,<br />
Inca si acCsta catra cititoriT nostri a striga, nu no vorn sii.<br />
CAPUL X.<br />
Aratd-sd ciudat chipul basnii scornite pentru Lcislaul cel scornit, fi,<br />
minc'iunos.<br />
0! omenite Cititoriule! Cat de cu greu Taste adeverinta mincTuniT<br />
a afla; si Inca dupa ce o afli, maT cu greu cade stiinta<br />
ei, ca afland nu afli, §i §tiind nu stiT; Ca precum viind intunéricul,
CAP. X. 453<br />
alta nu putem afla, fár. numaT cà lipsete lumina, me afland<br />
mincTuna, alta, nu §tim, far cat cA, Taste lipsa adevärulul, care<br />
nicT fiinta, nici supstare poate ave. liadeva poate, CititorTul, de<br />
surd& osardila noastra, Mei chipul, a caruTa fiin tä, in lucrurile<br />
firiT nu et afla, a zugravi ne apucam, §i corabiT in aer, stancT,<br />
pre apa plutind; LeT §i ZmeT plugurile pre aräturT trägand; §i<br />
altele ca aceste fosturi de chitéla (lucrurT, pre carile le zamisle§te<br />
parére) a arata ne nevoim. Ce precum noT slobozenie la ras iT<br />
dam, aé i el icoana, ce '1 vom §erui, trebue, nu de tot sä o<br />
lepede, care macar ca de alta trebnica, n'ar fi; Irma rasul póte<br />
sa elates* i oare carea chip de trécere vrémiT, sä 'I de. Po- mislaid eel<br />
inelu noe.<br />
citaniTa acesta a luT Las lam (ce '1 zice Simion Mazacul Cralu Unguresc,<br />
i in Predoslovila Hronicului luT Uréche o au adaos), in<br />
capetele trecute atata am infruntat-o, §i la gol am scos-o; cat<br />
maT mult, mai mult a o scutura,- n'ar fi trebuit; ce cacT prin<br />
multa vreme prin auzul cititorilor, §tim ca s'au tävälit; §i oare<br />
cm chip db Istorie adevarata au luat, pentru acéTa §i maT tare a<br />
o scutura, §i din toate incheeturile a o deznoda, §i a o destrama,<br />
foarte de tréba, §i in adeverinta Istoriil de folos, a fi am socotit.<br />
Ca precum cat Taste intunéricul .maT des, atata lumina sa luminezä<br />
maT tare, §i maT departe i§1 sloboade razale ; AO pre<br />
cat sa doveclé§te mincTuna maT tare, pre atata §tiinta adevarulul<br />
sä curate§te, ;;;i sa luminéza. Pocitanie acesta, zice dara, Simion,<br />
sa o fie luat din Istoricul cel Unguresc ; Tara din care Istorie,<br />
anume, nu arata, zice ca in hronicul luT Uréche, nu Taste scris,<br />
Tara el socotind-o ca pre sémne va fi adevarata, n'au vrut sa nu<br />
o scrie, (o ce frumos gIudecatoriu asemene aceluia, caruTa zicandu-'T<br />
unul sa gaCasca ce tine strans in pumnT, el ati raspnns,<br />
eh de '1 va spune numal forma lucruluT aceluia, atunee va puté<br />
sä gIudece, §i anume sa gacesca ce One in pumn. Celalalt<br />
spuindu-T, ca tine in pumn un lucru ratund, qi in mijloc gaurit,<br />
Gâcitorul, dupa multä chitéla, 1-au rOspuns zicand, cä alta nu<br />
poate fi fara numaT o piatra de moara, cad acéTa Taste ratunda,<br />
§i in mijloc gaurita. Tocma a0 Taste §i socotela giudecatoruluT<br />
Simion, socotind numai cacT Taste ratunda, §i gaurita, Tara nu<br />
ce poate purnnul cuprinde). A0jdere zice ca acel Laslau sa fie
454 CARTE IX.<br />
fost Valhovnic, care di pe limba slovenêsca, sh intAlege, vrkjitorTu,<br />
autatorTu in stele; zice c'au fost in lege PApista'sasca, si<br />
de la dansul intaT, au inceput Unguril, a lästi sac marté, si altele,<br />
cate buTguTaste, tuturor sint stiute. Ce acesté cat de crude minciunT<br />
sA fie, din Istoria trecutä s'au dovédit; Tara el de unde au<br />
luat-o, %LA aciT vom aeata. Incepätura si paxintele basniT acestiTa,<br />
dupa multä trudä, si ostenintA, aflat-am sa fie fost un Sava, eel<br />
zic mitropolit Bulgaresc, si frate unui Stefan, carile intaT s'au<br />
numit Cralu la BolgarT; insa basna aéasta in izvorul eT, precum<br />
acel Lasläu sä fie luat agiutorTu de la inpäratul RamuluT nu scrie,<br />
nici ceva pentru acel Romani pomenéste; cc numaT cum, si in<br />
ce féllu I-au fost räzboTul cu Batie, si cum singur, cu mama lui<br />
sa.'l fie omorat, pre larg si cu cTudése amestecat, povesOste; precum<br />
noT in céle trecute, pre larg am seruit-o, si cu negreta el,<br />
nu putina hartie am muruit, insä acolo cate-va neatinse de dovadA<br />
trecand, si nepomenite unile lasincl, aice si céle pomenite,<br />
pre scurt poftorim, si céle le nepomenite vom adaoge; Tara cititorTul<br />
pentru adése pomenirea acestii basne Tertare De dé, cacT<br />
Diu pingo, quia noT socotim, a eine Taste numaT odata mincTunos, trebue in<br />
véci, precum mincTunos sä fie sa sä arête.<br />
aciernitati<br />
pingo.<br />
CAPUL XI.<br />
Iard sd aratd izvorul de unde au piftit, puturoasd basnd pentru<br />
Lastdul cd zic Válhovnic.<br />
Véde-sa, ca. némul Rusesc dupa ce s'au luminat cu credinta<br />
Orthodocsiii, foarte ravnitoriu au fost sA, sä instiintéze, si de<br />
lucrurile ce s'au intamplat maT de nainte in inpärätiTa Grecilor,<br />
si in CrAila Bolgarilor; cad Hronicul Rusesc, toatä istorila sa<br />
cu istoriTa inparatilor GrecestI, si a Crailor Bulgaresti, alaturand'o<br />
au scris ; si pre scurt de lucrurile lor Inca. ins'amnézA, ; si ales<br />
un,de au väzut ca sa poméne vré o cTudésä lucrattt, cu mare<br />
osirdie in hronicul lor au amestecat-o; pentru care lucru vrand<br />
cu unele ca acêsté istoriTa lor A inpodobascd, ca niste oameni
CAP. XI 455<br />
inch cruzi, si prostaci in lucrurT ca aceste, !Ira de nicT o deosabire,<br />
ce in manh scris 11-au vinit; acéla nu numaT in loc de<br />
istorie adevarath; ce: Inca si in loc de povéste sfânth au tinut-o,<br />
s'au crezut-o. Acestora darh, Rush' cu drept Buffet ravnitorT si cerchtori<br />
find; BulgariT, caril Inca de mult in partile EvropiT trecush,<br />
si cu Pravoslavie sh luminasA, vrâncl sh aréte mare lauda si pohfala<br />
némuluT, si num elui lor, cu toate Istoriile si cindésele lor, I-au<br />
inprumutat, si ca unura din nemul lor, 1I-au obstit. TreT darh FIronice<br />
mail rusestT, pAnA acmu ni-au venit la manh, unul ce sh chéma<br />
hronic, altul Letopishti, al triile. Stepenia, si in tustréle acésté<br />
pocitaniTa acestul Las Mu, tot inteun chip o spun, care Taste<br />
intr'acesta chip: zic, ca pe vrémé, &and au intrat Batie cu TAtarn'<br />
in tara Unguresca, sh fie fost Cralu anolo acest Vladislav,<br />
(chruia Mhzacul Simion if zice LaslAu). Acesta mat denainte sa<br />
fie fost PApistas, Tara apoT Sava Mitropolitul Bulgarilor cu mare<br />
cTudésh, sA-1 fie intors la Pravoslavie; Tara pricina intoarceriT lui<br />
me o scriu: zic, ca Stefan CraTul Bulgaresc Wand titul si corona<br />
de Crhie, (Tall de la cine sA-1 fie luat acésta cinste nu arath),<br />
Vladislav sA-T fie rAvnit, si sh fie zis, cum poate Domnul Bulgaresc<br />
sa sil numasch CraTu, si sa fie la cinste atocma cu dansul ? DecT<br />
acésta pizma la inima cocandu-T, odath afland vréme, s'au sculat<br />
cu multh oaste, si au mars asupra luT Stefan. Stefan, vAzind ch<br />
de bAtae n'are ghtire, si putére ca acéla, cu care sh-I poata sta<br />
inpotrivh; au trimis pe frate-shu Sava Mitropolitul, rugandu-1 sa<br />
sa phrhsasch de ce s'au apucat, si sA trATascA ca niste vecini<br />
buni in fratie, si prietesug. Sava mArgand in tabAra CraTulul<br />
Unguresc, nici cum sA-1 aduca la pace n'au putut, chci Crainl<br />
Unguresc nici cum uréche spre pace pleca. Intre acéle dat-au<br />
DumnAzAu o arsitA, si o chldurA ca acéTa, cat toate apele si izvoarAle<br />
atata s'au fost incAlzit, cat n'au maT putut oameniT FAIT<br />
potolésch seté cu apa, si de au lost band, cat de multa, nu 1I-au<br />
fost folosind nemicA. Intr'acesta chip s'au fost incAlzit si vinul,<br />
si alta bhuturh, care au fost avand cu sine in tabArA. Sfantul<br />
Sava Mitropolitul, vrand sA aréte cludésA, si minune, care Iera<br />
sA urmézA ; intr'adins au trimis la CraTul Unguresc, sh-T spue,<br />
ph n'are cu ce's potoli sete, si sh roaga sA.-I trimita putiné ghTata,
456 CA RTA Tx<br />
ca sa-'sT rAcesc6. bkitura. Craiul T-au rdspuns, eä ea aceTas patimA<br />
trage si el, si toatà caste luT ; i precum presto toath tata<br />
pknantuluT au cercat, i ghTattt n'au aflat. Sfantul Sava lukid<br />
de la Cralul acesta räspuns, in taina sa s'au rugat luT Dumnazäu,<br />
sa, I trimatA ghTath sA's rAcesca vinul, cu eardle sal räcordscä<br />
set& Dumnazau, ruga ascultandu-T, indata, in cTur inpregiurul<br />
taberiT, au plouat multä piaträ, din card stringand, i intr'un<br />
blid puind, au trimis CraiuluT zicandu-1, cu acesta s5,-sT raceseA<br />
bäutura, si sá poroncesc5, si ostiT, Tesind afar% din tabarA,<br />
strangA, cat le va fi vola (cad in tabAr5, nicl un gräunt n'au<br />
fost pieat). Acdsta auzind, i väzind Craiul, '1-au cuprins mare<br />
frieä, i nespusä spairnä, si indata dupa, invMAtura SfântuluT<br />
Save, 16sindu-s6 nu numaT de vrajbä, ce i de Eriasa PApist6.saseä,<br />
(noT euvintele hronicului precum sint zicem) indata s'au<br />
botezat (ea cum Latinii n'ar fi botezatT), intoreandu-sä la Orthodoxie,<br />
atunce Sfantul Sava T-au pus numele Vladislav, Tarl ce<br />
nurue sa-I fio fost avut mai de nainte nu scriu. Iata cum s.<br />
potrivbc basnile de frumusel, eela scrie Papistas fiind, i vrand<br />
s6, fad, veselie pentru biruinO, asupra rataralor, au poftit de<br />
la episcopii s6.-1 de voia s taca läsatul sAculuT marte ; Iarä acesta<br />
zice, cä PApistas hind, maT de nainte parat a ave razboTu cu<br />
TataraT, au vinit la pravoslavie, i apoT au petrecut viTa0 sfântaT,<br />
cat si clupä moarte, din mormant, multe minuni au Ileut. DecT<br />
sä mergem innainte sä videm i rAzboTul cu Batie, cum T-au fost.<br />
CAPUL XII.<br />
Aratd-sd basna rlzbolulu, carile zic si .fie avut Lasidu cu Batie<br />
Hanul Tdtdrdsc.<br />
Batie, dupà ce au prädat Ora MosculuT, i Ora Lesaso5., deciTa<br />
la anul 6756 (cu sese anT mai pre urm5, de cat cum scriu tot1<br />
IstoriciT vremiT aciTa), au intrat cu prada in Ora Unguresea, si<br />
au agIuns pki5. la Varad, unde Tera scaunul luT Ladislav. lera,<br />
zice, cetate aeeTa tare foarte, si din toate pärtile cu apa, ineun
CAP. XII.. 457<br />
guratg, Targ, in mijlocul cetgiii au fost un stalp de marmure,<br />
innalt peste samh, cat abila i se vidé vary ul. DecT Vladislav in<br />
grabg, neputandu-sh ghti de oaste, sau de alth batae; s'au inchis<br />
in cetate, i suindu-se in varvul aceluT stalp innalt, de acolo<br />
pravila rhuthtile, carile pre den afarà Med ZIocistivul, i ne avand<br />
nicT o faceré, numaT ce s'au fost rugand lul Dumngzhu, cu atata<br />
de fierbinti lacrämi, cat i marmurile acele potrichliTa, unde chdé<br />
din ochii luT Vladislav, pe plésé stalpuluT. Asa el luT Dumnhzäu<br />
rugandu-sh, 1i<br />
cu lacrrimile marmurile ghurind, de näprasnh i<br />
s'au arhtat un om, Iânga dansul stand, si zicandu-T, pentru lacrämile<br />
tale, card le versT, Tath Dumnaz'au iff va da biruirrch<br />
asupra nepriTatinului, i tiranului spurcat; i indata omul acela<br />
fu nevhzut. Dupg, acéia Vladislav, coborandu-sh kos de pe stalp<br />
(aicé cititorTul trebue sh-'s opriasch rasul, caa minune Sirbasch<br />
sh povéstéste) vhzu un cal inselat, acolé netinut de nime stand,<br />
pe cal un topor. De pe acésta Vladislav cunoscand, ch Taste<br />
agiutoriul, de la Dumnazau trimis, in data luand toporul amang,<br />
el<br />
pe calul acela din ceriu coborat, incglecand, cu cétl oarnenT aü<br />
putut ave laugh sine, au iesit din cetate afarh, i s'au slobozit asupra<br />
paganilor BusurmanT, (ch asé le zicé Istoricul Sirbäsc), pe<br />
'Marl indatA chzu fricg, i nicT cum de bAtae apucandu-sa, plecarh<br />
a fugi; Tara UnguriT a-T goni i a-i farma; zic, precum in rhzboTu<br />
au fost i o sor a luT Vladislav, pre care maT depainte Batie<br />
robind-o, au fost-o luat muTare, care multh stricaciune au fost<br />
fäcand Ungurilor, ce vitézul Lasläu, agiungand in goanä pe Batie,<br />
si pe soru-sa, pe amandoT 1-au despicat cu toporul, cel din vhzduh<br />
()tent. i asé deciia, Ungurii pe toV BusurmaniT aciTa au<br />
ucis, farg numaT calif au priimit ldge Crestindsch, pre acila au<br />
poroncit Vladislav sh-T cruth. Dupg acésta izbandg, cetatenil zic,<br />
sa fie fgcut chipul luT Vladislav de aramh varsat, sezind pe cal,<br />
cu toporul a finanA, i sh-1 fie pus in varvul stalpulut, pentru<br />
care am zis, ch, au fost in mijlocul cetatiT, i s'au fost rugand<br />
Vladislav luT DumnAzAu din varvul lui.
458 CARTA IX<br />
CAPUL XIII.<br />
Aduce-sci infatdOré basnelor Istoriculta Bulgaresc, cu a lul Simion<br />
Mazacul, pentru Laskiul lor.<br />
MO, omenite CititorTule, fântana; iata i pâraul basnii pentru<br />
Vladislavul din Istoria Sirbasca, sag Las laul luT Simion Mazacul.<br />
Vezi, §i cunoa§te, ca toata pocitaniTa acésta alta ceva nu cuprinde,<br />
fara, numaT precum am §i maT zis, crude basne i rancede minciuni,<br />
cu caréle un Sirbac au amagit pe un Rusac vrad O.<br />
arête, precum de la Parintii BulgarT, multe §i marl' minuni, §i<br />
audése s'au facut ; Tara amentrelea din IstoriciT vrémilor acelora<br />
aTavé s'au aratat, ca nicT Vladislavul, nicT Laslaul au fost pre<br />
vréme, cand au vinit Batie cu 'Marti in' tap, Ungurésca; nici<br />
din Latin s'au facut Orthodox, nicl cu Stefan Dispotul Bulgarilor<br />
sa sa certe pentru pizma, §i zavistiTa TituluT §i CoroniT Crae§tT;<br />
nicT cu Batie s'au batut, nicl '1-au batut; nicl '1-au omorat;<br />
nicT cal din vazduh; nicT topor din cerTu i s'au cubork; nici<br />
stillpul cel de marmure cu picaturile lacramilor s'au potri-<br />
(Alit, nicI sora CraluluT Ungurdsc au etzut la robiia Tatartlor;<br />
nicT muiare luT Batie au fost; nicT cu frate-sau, pentru barbat,<br />
s'au batut; nici frate-sau cu toporul au taTat-o ; nicT vreuna de<br />
acesté au lost, nicT chip de adeverinta, sau de Istorie adevarate<br />
au; ce toate pant la una soorniturT de pro§ti crieri, §i crezatorT<br />
de slava mente sint. Ca de ar fi fost vre-unile de acesté, IstoriciT<br />
Ungure§tT slava §i lauda Crailor lor, §i a lor, n'ar fi tacut o;<br />
nicT de la Bulgari acéste sa sa scrie ar fi Weptat. Ce eT adeverintil<br />
slujind, marturisesc patima §i stricaciune, care 1T-au facut<br />
Batie, dinteacuT mâna CraTul lor Bela, dCbila pe gIos, din razboTu<br />
au putut scapa. AO basne, §i blojerituri, i buiguituri sint,<br />
chte catra acesté Simion Mazacul, prepune, §i adaoge. Ca. nicT<br />
Laslaul acela de la imparatul Romanilor, oamenT ca aciTa, intiagTutorTu<br />
au luat, fart ett cu indemnaré lui au mars CrutietiT de<br />
Rodos, de cariT am pomenit, ce aceia nu improtiva lui Batie,<br />
ce impotriva DuouluT de Austria, T-au Lost agIutorTu; nici impa-
CAP. XIII. 459<br />
ratul Frideric, (cacl acesta Tera imparat pe vrémé and au vinit<br />
Batie) au facut vré o data gIuramânt ca sa nu moare om de<br />
sabiTa luT; nici Laslaul acela pe Mari, pänä peste munt.T I-au<br />
gonit; nicT in apa SiretuluT innecându-sa, au strigat unguréste:<br />
Seretem, Seretem, adeca (precum acelas mazac Ungurian talrnacéste)<br />
A sti-m place, Asé-m place; nicl semnele prin pietri, si prin<br />
Stand O. cunosc, pe unde au calcat caiI Unguresti; ca nici<br />
stâncile céle de plata, au fost atunce huma, sau tina in carile sa<br />
poata tipari copitele cailor ; nici Ungurii atuncé, au inceput a<br />
sa rasa sac marté ; nicl atuncé intal s'au asezat RomâniT in taxa<br />
Maramorasului; nici acésta au fost pricina TesiriT lor de la Ram;<br />
nicT poate acesté toate sau vré una intre Istaril sa sa numasca;<br />
Ce toate, pana la una, scorniturT, si din slabi crierI fataturT<br />
sint; Ca cé dintAT a Românilor din Dachia descalecare, si apoT<br />
inteansa necurmata traire din an in an, si din Istorici in Istorici,<br />
cum au fost, si cum s'au tinut, si cum traesc, si pana asta-zi,<br />
cu neclatite marturiT am dovedit, si am aratat. Asijderé Batie<br />
cand, cum si cu eine, au avut razbolu, si sfarsitul acelor razboae<br />
la cé au Iesit, si Vladislavil eel' adeverati, pre ce vréme au<br />
fost Cral in Ora Unguresca din birese a lor, si a multora, vrednice<br />
de credinta Istoril, am istorisit, s'am vincit; pentru care nu<br />
intr'a noastra lama, zicem, ce ce potteste adevarul poftind<br />
si urmtmd; in bung nedejde sintem, precum cititorlul nostru,<br />
credinta HroniculuT, cu curata socotéla cercând, si aflând; de<br />
nu ne va mulp.mi, incaild in ce vom fi lipsit, ne va agTutori,<br />
si altora dupa noT, maT cu osirdie, si maT cu silin0 a scrie, pricina,<br />
si materie va da. Tara noi aicé sfarsitul cartiT acistiTa faand,<br />
innainte condeTul vom muta, cu care, de va invoi Dumnazau,<br />
sintem sa aratam statul Românilor dupa prada luT Batie,<br />
si de iznoava Tesire lor pre la locurile, si mosiile sale, din carile<br />
in scurta vréme Tesind, Tara in sourta vréme si fara, zabava, la<br />
dansele s'au intors, unde si pant asta-zI traesc.<br />
Sfarsitul CârtiT a Noâa.
CARTE A ZECE<br />
Care arati Statnl tarilor Romitne§ti, de dupfi prada lui<br />
Batie Ilanul, ping la inturnare liii Drago§ Vodil in Mob lova, §i<br />
a Radului Yodi in tara Mnnteniaseii. A§ijdere arati, vréme, pridna,<br />
chipul, §i alalte tâmplAri, pentru carile o sang de Romani<br />
s'au tras spre tara Arden Ini, iari o sarnä an ramas tot pre<br />
loenrile, §i mo§iile sale, neclatici. A§ijdere, arati cetatile, tar-<br />
gnrile, §i Proeinttile,<br />
carile au hind in Ardial Roniáuii, earl<br />
au trecut acolo, §i carile au tinut Romfinii, earl au rims pe<br />
loc. A§ijdere arati, precum un Crain Sirbisc, au tinut pre o<br />
fatA a unui Domn Rominesc, cu multi anni mai denainte, de anul<br />
ce insiimneza Hronicile noastre, inturnare Domnilor de la Ardial<br />
la mo§iile sale.<br />
CAPUL T.<br />
1n0iinfare ceitra Cititoriu.<br />
Vrérem, pentru ca sà st instiintéze Cititoriul nostru, c alta<br />
pusesem in gandul nostru, i alta strâmtoaré vrémiT, i lipsa a<br />
unor scriitori, la lucrul nostru foarte de trIaM, nI-au asuprit a<br />
face. MI propozitul (pusesem in minte) nostru Tera, ca cu starsitul<br />
ctirta a noâa, i sfársitul Hroniculul, pentru vechimé Ro-
462 CARTE X<br />
manilor din Dachia, sa punem; si de uncle la Carte pomenitä facem<br />
sfArsit, de acolo, sä luam incepatura Hronicului amandurorIarttlor,<br />
adech, precum, a Moldovil, asé a tarhi Muntenesti, si sal ducem, de<br />
va vré Dumnazhu, pana, la vremile noastre. Ce &gra lipsa a pomenitilor<br />
scriitori, mal adausu-ni-s'au i alth zaticnire, caci i pentru<br />
lucrurile Domnilor MuntenestI, Hronicul, carile in Casa data la<br />
mana 11 avem, macara eh de la Radul Voda incephnd, panä la Domnila<br />
lul Constantin Vod Brancovianul, vine; insa noi neputând doslusi<br />
de eine sä fie scris, (cad numele nu-s iveste), si de sh potriveste<br />
cu alte Hronice a tarai Muntenesti, din scriitoriu fara<br />
nume ca acesta, pänä nu-1 vom infatase si cu alcii, a ne incredi[n]ta,<br />
n'am indraznit. Pentru care ni-au cautat a maT muta vréme;<br />
a astepta, pänä &And ne va vini la mânä sau altul cu acesta,<br />
sau alt scriitoriu, a caruIa nume, i credinta, sa fie stiuta. Avutam<br />
noT, Inca la Tarigrad find, Hronicul Muntenesc, si asés<br />
cu singura mana lui Serban Logofatul, pe proasta limba greclasca<br />
scris, ce acela cu alte multe ale noastre, acolo la Tarigrad<br />
au ramas. Deci dara cu acéste pomenite inpiedecari, find silip<br />
socotéla ce din VAT a ne schimba, ales-am ea catra alalte aclao-<br />
Ond, i aeasta a zécé Carte, cu care sintem sa arathm Statul<br />
RomAnilor, de dupa napada, i prada 1111 Batie, pana la inturnaré<br />
Românilor, cu Domnii sai de la Ardial. Tarás la locurile sale<br />
cele din tal; si altele, carile in titulul Carp aces-0 o au pomenit.<br />
Acmu dara, II poftim cu acéste sä fie multumitoriu, (inca de<br />
putem zice, ca trucla noastra astiapta multumith); Tara maT pre<br />
incet, invoind cel de sus, dupa ce vom tocmi, si vom indrepta<br />
annil, precum acestui Moldovenesc, asé aceluI Muntenesc Hronic,<br />
i vom adaoge, i altele, carile din cati-va scriitori streini<br />
avem culese, (carile Istoricii nostril eel mai vechi, nici cu varvul<br />
condelului, nu 1T-au atins, i pant"' asta-zi, a lor nostril stau<br />
ingropate,. i nestiute); i lipindu-le la locul, vreme, si chipurilor<br />
sale; atuncé, cu agiutorlul lul Dumnazau, vom pune incepatura<br />
Hroniculul acestor dog OA, de obste, adech do dupa inturnaré<br />
Romamilor; caril pre vréme lui Batie s'au fost tras la Ardlal,<br />
Onà la vremile noastre; uncle intta din Istoricil streini sintem<br />
sob<br />
aratam, i cu curate dovede sa instiintam, precum Hronicile<br />
si
CAP. IT. 463<br />
noastre in multe, §i mai vartos pentru inturnaré WY Drago§ Veda<br />
in Moldova, §i a Radului Voda, in tara Muntenesca, pe ce vréme,<br />
§i in ce an sa sa fie tamplat, foarte gre§iti sint; caci noi annul<br />
inturnarii lor de la Ardial, cu cati-va ani mai innainte, §i a§é§i<br />
nu cu multi, dupa, inturnaré lui Batie, cu Tatarai sal; din Istoricil<br />
streini, Scriitorii vremilor acelora, doslu§im; precum Istoria innainte<br />
va arata.<br />
CAPUL II<br />
Aratd-sa Statul Roindifilor, sau cum aemit le zicé, a Vlaltilor, dupci<br />
prada lui Batie.<br />
Precum au inceput Romanii, din descalecatura lor, de la Tralan<br />
inparat, prin toata Dachia; a§é au §i tinut. Si macar ca pre vremile<br />
napazilor Varvare§tl, (pentru carile pre la locul, §i vrémé<br />
sa, in destul s'au pomenit), mult s'au clatit, §i s'au strunciunat;<br />
ins& de pe hotarale Dachiii de tot afará n'au ie§it, ce numal de<br />
la camp spre muntl, adeca despre Dunare, §i despre Prut, §i<br />
Nistru, spre partile Ardélulul sa triage. Jail dupa ce trecé fortuna<br />
acelor prazi varvare§ti, I'm* la locurile sale ie§iia, (precum<br />
§i acésta adése, §i in multe locuri, din scriitorii vremilor acelora<br />
am dovedit), §i cu totii supt o stapanire fiind, toate locurile, §i<br />
cetatile, uncle acma Ardialul, Moldova, §i Muntenia, Taste, tine.<br />
far& dupa napada Unnilor, sau a Ungurilor (precum la randul<br />
sau s'au zis), o parte din Dachia, care Tera pe apa Tisel, de tot au<br />
pierdut. A§ijdere, pe vrémé lui Caro Ins Mare le, vinit-au coloniile<br />
Saxoniilor, de acel inparat trimise, §i s'au a§ezat pre o sama de<br />
locuri in Ardial, pe'ntre Romani, unde din temelie, §épte Cetati<br />
facand, mai pre urma, de pre acelé cetatl, Ardialul in limba Saxonesca,<br />
(sail precum noi Romanii zicem, Sasaseil) s'au numit [Siebenburg1(1)<br />
tara a §epte cetati. Dupa, Sa§i, au mai vinit §i Sacuil,<br />
§i ail apucat §i el o parte din taro. Ardialulul; ce cu toti cu<br />
ace§te o sama de Romani, tot au ramas inpreuna lacuitori, pre-<br />
'cum §i pan& asta-zi lacuesc; insa mai multi spre prulile Ardialaul<br />
(1) Loc alb In manuscript.
Anton &Mtn,<br />
Dentin 2<br />
carte 7.<br />
464 CARTE X.<br />
de sus; lar& a1a1l, carii adeeä, la'cuia, dincoace de munV si in<br />
Ardial tot aye stAphnirea moii1or, i cetätilor sale. Cesti dara,<br />
despre locurile Moldovii; in pArtile Ardialului de sus, Tara', eel<br />
despre parté Munteniii, in parcile Ardialului de gios, (precum<br />
mai innainte anume vom arata i locurile, i cetätile, carile<br />
in Ardial au sapânit). Deci precum am zis, când cAdd niscare<br />
va varvari spre pArcile dincoace de munti, ei cu totil s5, trAgó<br />
peste munti, si de acolo sä sprijeniia, i s apära, 0116 acei varvari<br />
sau spre Italia sa, ducé (precum au facut Gotthii), sau peste<br />
Dunäre trecé, (precum au %cut inthi Unnil, apol Bulgarii, Slovénii<br />
i Sirbii); sau spre amândoaâ -Armurile Dunärii, (precum<br />
au fa'cut iarás Unnii, earn' mai pre urrná s'au numit Unguri).<br />
asé Românil Tar Asi pre locurile sale in Dachia neclätiti rämânC.<br />
Ce acésté, carile zicem, pentru ca sä nu cum-va socotésca, eineva,<br />
ca, sint cuvinte din voia, i polta noastra alatuite, iatä martur<br />
vom aduce pe Anton Bonfin, om strain, i Ungurian, carile, cu<br />
deschise cuvinte zisele noastre intArind, zice: Valachi e Romanis<br />
oriundi, quod eorum lingua adhuc testatur, quum inter<br />
varias gentes barbarorum sita, adhuc extirpari non potuit. Ulteriorem<br />
Istri plagam, quam Daci et Getae olim incoluere, habitarunt,<br />
nam citeriorem Bulgari, qui ex Sarmatia prodiere, deinde<br />
occuparunt. E legiunibus enim, et colonijs a Traiano, ac cmteris<br />
R. Imperat: in Daciam deducti, Valachi promanarunt. Aded, :<br />
«Românii, carii din Romani sint näscuti, care, limba lor i astäzi<br />
mArturiséste, macar ca intre multe, i deosäbite némurT au<br />
stätut; ins5. cine-va (despre locurile lox.) sa-i dezrAdacinéze, n'au<br />
putut. Läcuit-au pe olatul cest de éasta parte de Dunare, unde<br />
au fost 15,cuind odânäoara. Dachii i Ghetii; cci cel de cCia parte<br />
de Dunttre, Bulgarii, carii au iesit de la Sarmatl, mai pre urmA<br />
1-au cuprins. CAA din polcurile i Coloniile (adeca sloboziile), pro<br />
carile Traian, i a1I inparati a Romanilor, ii-au adus in Dachia,<br />
Valahii acestiTa s. trag.»<br />
eT,
CAP. III. 465<br />
CAPUL III.<br />
Aratei-sd trdeerd 1?om4nilor, din Volohia in Ardial de grijd tut Batie.<br />
Din Istoricit eel vecbt, pre cat not am putut afla, pre altul maT<br />
indAmanA mArturie, i mat bunA dovadA a aye nu putem, Mrti<br />
pre Marin, carile de lucrurile Säcuesti scriind, i pentru RornaniT<br />
nostriT pomenéste. Acesta darA scrie, ct pe vr6mé cand au vinit<br />
Batie cu TAtarat, numal Vlabit adecA RomaniT cu SAcuit insotindu.sk<br />
nu numal cad pe sine ne stropsitt au apArat; ce Inca<br />
si pe TAtart, din stramtorile muntilor inpingand, despre acélé<br />
pArtT sA intre in taxa Ungurtasck nu 1-au lAsat. Si singure numai<br />
acéste doaa niamurT, au tampit nasul acelor vrAjmasi, si de<br />
toate alalte a Evropit némuri, nebiruiti VarvarT. Insh de pe cuvintele<br />
Istoriculut atavC sA poate intalége, ca Romanil cesti din<br />
coace de munt1; adecA din Moldova, si din tara Muntendsca, cu totil<br />
odatä sA fie pArAsit pArtile despre campt, si la strAmptorile muntil or,<br />
cumu-t pre la Câmpul-lung, pe la Ocnk pe la TazlAu, i pe la Totrus,<br />
si pre la alte trecAtorT pre unde sint in tara Munteniasca, sA<br />
fie oprit navala lul Batie. IarA ce Domn pe acdIa vréme sa fie fost<br />
stApanitoriu RomAnilor, anume la Istorici sA aflAm, n'am putut; färä<br />
cat putem cu socothla inteldge, CA Istoricit pomenind la anul 1206:<br />
pro acel a tuturor RomAnilcor vestit Domn, Ioan: si vinire c6 din taT<br />
a lut Batie, (And l'au oprit Romanit, cu SAcuil inpreunA, sit nu intre<br />
in Arthal tamplandu-sh la annul 1236: de va Ii lungit acel Ioan<br />
Vod Alexie Domnita peste triT-zAct de ant, cu bunA samA, poate<br />
ca, i nApada lut Batie in vremile lut sa fie cAzut. IarA de i sA<br />
va fl tAmplat moarte mai denainte, (cAcT si pentru acCsta stire<br />
dintr'altT Istorici neavand, cevas din capul nostru a adeveri nu<br />
putem) färä prepus taste ca pe vremile a vre-unut fiCor, sau nepot<br />
a lut trebue sa sä fie tamplat, carit Dragos Vod, i Radul<br />
Vod sA fie fost, multe soc.otdle sint, carile ne pot adeveri Ce<br />
pentru acésta avand maT pre urmA mai pre larg sA zicem, la<br />
cuvAntul de acmu, sa vinim. DecT darA Romanit, emit in Misia<br />
trecusk inpinst find de Bulgart, si de Latint, intaT au trecut Du-<br />
0<br />
Marin Par. 2,<br />
earte 3.<br />
cap 13 ai 16.
466 CARTE X<br />
naré, precum am zis, in Casta parte (deosabi de carii au ramas in<br />
tara Grecésca) de grijé lui Batie, atuncé s'au tras la munti, trecand<br />
la Ardél, unde cath-va vrérne, inttti cu poftä, apol el<br />
cu désila<br />
opritI find de Bela Craiul Unguresc, acolo s'au i asezat, pana<br />
ciind vréme aflA,nd, Dragos Vod cu o sarna, in Moldova, Tara Radul<br />
Vod negrul cu alp in tam Muntenésca, s'au intors; pentru<br />
cariT innainte la locul i vrémé sa vom zice. lath pe locurile,<br />
carile sint acmu a Moldovii, de peste Prut pang in Nistru, §i<br />
de peste Nistru [Ana' la Buh, i pAna in Nipru, in urma lui Batie,<br />
au ramas lacuitorl, Tatarai ce le zicé Comani (acesté stint acmu<br />
TAtaral caril sa, chiama, CobanI) (1), pentru carii am pomenit de la<br />
inparatila lui Isachie Anghel, si pre la vremile ce au luat Lafluff<br />
de la Greci Tarigradul :Acésta ce noi zicem, din cuvintele<br />
lui Nichita Honiatis, curat sa poate adeveri, carile in Istoria<br />
Melilla Xenia- sa asé arata. «Pre acéstas vréme, i Joan Craiul Bulgaresc cu<br />
tls in earte<br />
Isterill sale re Latina prietesug legAnd, i inpotriva Grecilor, carii la Thessalia,<br />
de pre urna Machedonia, si in alte a Gretiii Provintii cate-va apucând, eines<br />
de capul shu le tiné, mArgand, pre unii au suppus, Tara pre altii<br />
cu tocméle de pace I-au asezat. Cu care mijloc Henric inparatul<br />
Latinilor mai cu vréme, Inca mai intarindu-sa, nu numai Thessalia,<br />
si Peloponisul in Gretia; ce incA i toate cetatile, earl le<br />
apucasA Joan Alexie in Trachia si in Misia, stApaniril sale li-au<br />
adaos.» Asé dara Românii nostrI, precum zisAm, de Latini in_<br />
preunA si de Bulgaff asupriti find, li-au cAutat a trece DunAré<br />
IarAs innapoi, la locurile sale cele vechi. larA caril s'au fost intins<br />
pana in Epir la Gretia, acolo au si rAmas (pentru carii la<br />
cursul vremilor, pe la inpAratiia lui Ioan Cantacuzinos, cAte-va<br />
avem sA arAtAm). Iarl dupA ca au trecut Românii din Misia in<br />
Moldova, si in Munteniia duph 16, ani (precum mai denainte am<br />
arAtat) s'au tamplat si nApala lui Batie, si asé i treceré Romttnilor<br />
la Ardial tot de odatA s'au tamplat (2).<br />
(1) NotA autograft a autorelul.<br />
(2) In manuscript numeroLatia capitolelor sare de la nr. 3 la nr. 5.
CAP. IV. 467<br />
CAPUL IV.<br />
Aratii-sd, precum fi pre vrémd lui Batie, o samei de Romdnl au<br />
fost ramas prin ceteifile pre marginile Dunterif, pdna in mari negra,<br />
carii impreund cu cel trecufl la Arollal, au luat Protecfia Crailor<br />
Ungure"<br />
AO dal% in carte trecuta din IstoriciT streini, si dupä adeverinta<br />
hronologhiii am arätat, precum Henric inparatul Latinilor<br />
in Tarigrad, la anul de la Hs 1210 au luat toate cetatile in Trachia<br />
si Misia, carile le cuprinsése Joan Alexie cu VlachiT, dupti<br />
care au urmat si trécere Romanilor peste Dun 5re innapol. Asijdere<br />
am arätat Ca cea dintai a lui Batie napada, si razboiul lig<br />
cu VlahiT si cu Sacuii, s'au tamplat la anul 1237, adeca in al<br />
17 an dupa inturnare lor peste Dunare. Acmit vine randul sa<br />
aratam, o sama de Romani, cariT si pe vreme lui Batie, tot au<br />
fost rAmas prin cetaVle de pe malul Dunaril 'Ana in mare<br />
negrä, si eel ce au fost trecut din Misia de Latini, si de Bulgarb<br />
impinsT, precum, si cand au luat Protectia Crailor Unguresti.<br />
Care o aflam din Istorici, sa, sä fie tamplat pe la anul de<br />
la Hs. 1222, adeca cu 12 ani dupa ce s'au intors la alalti peste<br />
Dunare, mai pre urma; si cu 16 ani mai denainte de näpada<br />
lui Batie. Acesta dara a Românilor supt CraiTa. Unguriasca Proteqie,<br />
precum din Istoricii streinT, cu curate cuvinte am aratat,<br />
asé din hronicele noastre, putin, si numal pe desupra, cum sh<br />
zice, insämnata, a o arata ne vom nevoi. Dintre cii streini dara Anton Bonita De-<br />
Istorici, cu acestä marturie, intai ne base innainte Anton Bonfin ; cada 2 carte 9.<br />
de atate ori de la nob laudat, carile zice, ca «pe vréme lui Carolus<br />
CraTului unguresc, (carile au fost CraTu pe la anul mai sus<br />
pomenit), sculandu-sa cu räzboiu, s'au luat cetate Severinul, din<br />
maim Banulut carile atuncé, acolo stiiptiniTa, alalta Ora a Vlahiii,<br />
care n'are ape, (care sä incelege Basarabia. sau precum noT acmit<br />
cu nume Tatäräsc IT zicem Bugiacul), si sa intinde panä la mare<br />
negrri, au fost supt ascultare Crailor Unguresti.» De pe aeeste<br />
dara a lui Bonfin cuvinte, putem cunoaste, ca pe acéle A remi<br />
au fost piste lacuitori Romani, precum in Ora Muntenésca, pe
1eunc1av1e in<br />
Pantecte<br />
c a p 129.<br />
468 CARTA X<br />
DunAre in sus, pAnA la Severin, aé pe DunAre in gos pAnA la<br />
mare négrA. Nici Taste de crezut, precum ace CraT Ungure§ti,<br />
sA IA fie numit stApAnT a locuri pustiT, §i de tot fArA oameni, §i<br />
ales Banul de Severin puteril sale biruindu-sA, nevrAnd §i ace<br />
cetate, (care una numai §i singurA Iera Crailor Ungure§ti neascultAtoare),<br />
sA o suppue CraTuluT, el viind cu rAzboiu, 0 in putere<br />
au luat-o. Acésta s adevere§te, §i din Diplomatele Crailor<br />
Ungure§ti, caril in toate Diplomatele, ce au fAcut, de pe la anul<br />
1222 pAnA la anul 1270, au vrut sA scrie in titulurile sale,<br />
Cralu, §i a Gallitiii, care Taste Valahia ce intinsä din munte pe<br />
malul DunAriT panA in mare negrA, de pre care nume poate cA<br />
si<br />
astAzi tinutul Galatilor sä chémA. Acesta§ mai pre urmA (pre-<br />
cum acum zishm), s'au chemat Basarabia; a cAriia lAcuitori, pre<br />
vrémé nApAzii lui Batie, prin cetAti neincApAnd s'au tras spre<br />
Severin, §i peste Olt, uncle §i la stApaniia BäniascA, unit dintrIn§iT<br />
au aguns, precum putin mai gos sA va vide. Deci orl<br />
de pe ace§ti BAsArAbe§ti, orT de pe BaniT, carii stAphniia Severinul,<br />
§i pAnA astäzi, BaniT in taxa MuntenescA, macar cA supt<br />
ascultaré, §i yob. Domnulul sint, insA dupA privileghiile poate<br />
fi, carile d'inceput au fost având, §i la Boerie sint mai de frunte,<br />
§i alta putére au peste Olt, nu numaT a gudeca, ce §i cu mórte,<br />
pre vinovati a cAzni; §i tot acel vechiu titul de Ban is§ tin. IarA<br />
acest nume Ban, precum II tAlcuiia§te Leunclavie, va sA zicA,<br />
purtAtoriu de Stiag. Ce pentru mai curat sa arAtAm precum §i<br />
Bugiacul, o data s'au fost chemând Basarabia ; §i titulul acest<br />
BAnesc, precum este mai vechlu de cat Domniia Radulul VoclA<br />
Negrul, singure cuvintele lui Leunclavie (pre carile le pomene§te<br />
din vechiu Istoricul Cureus Secretariul luT Maximilian Chesariulul),<br />
precum sint fata sA le aducem. «Basarabia, zice, Taste Ola..<br />
tul cel maT de laturI a Ora Moldovii, 'Ana la mare negrA, in<br />
care Ulat sh cuprinde ChiliTa, §i Moncastrul (adecl cetaté albA).<br />
IarA acest nume 1-au luat de la Besii, calif odata au lAcuit in<br />
Thrachia. VAzut am, zice Cureus Istoricul, in curté lui Maximilian<br />
al doile, Avgustul, pre un Nicolai, de mo§iia sa din vita<br />
Domnilor de Bassarabia nAscut, i precum Uricile, carile cu<br />
pecotT de plumb arAta, §i mai vartos i une mArturii u<br />
Veneti
CAP. V. 469<br />
Tanilor, carile acésta§ adeveriTa, precum acesta, Ora Bassarabia,<br />
0, 'T fie lost moiYa. i Tara§ Lounclavie inteacela§ loc zice: «TArale,<br />
carile mai de nainte vréme Tera supt stapaniré Craiii Ungure§ti;<br />
din carile unele §i acmu sint tot supt a eT stapanire,<br />
sint acésté: tam UngurTasca, Dalmatia Croatia, Slavonia (adeca,<br />
Illiria), Ramia sau Rama, (cu care nume in titulul Crailor Ungure§tT<br />
s. intalege Bosna), Sirbia, Gallitia, sau Vlahia, Lodomiria,<br />
Comania, §i Bulgaria. Catra, acésté ärY, face-sä §i pomeniré<br />
Banilor Mohavinénilor, §i a Severinénilor, care Severin Taste ce<br />
tate in tara Muntenésca langa, Dunare de Sever inparat ziditä.<br />
Tara. numele Ban O. cunoa§te, zice, ea' Taste täcut din numele<br />
Bando, carile in Pravilele, sau a§ezamânturile inparate§tY, sa zice<br />
Banderium, Iara GreciT zicé BanuluT 43Xxp.ouXe
470 CART$ X.<br />
Radul VodA, §i i s'au inchinat, dandu sA, supt ascultaré, §i poronca<br />
luT, ca deciia numaT unul Radul VodA, sA fie peste totT<br />
stApanitorTu; IarA pentru acei BAsArAbe§tl ce lAcuTa pre atuncé<br />
de la Olt incolo, §i cand, §i de unde, §i ce niam sA fie fost,<br />
Hronicul Muntenesc, maT rnult ceva nu aratA. IarA de vréme<br />
ce Leunclavie cu Cureus SecretarTul, amandoT In clata IstoricIascA<br />
vestiV barbati, mhrturisesc, precum acel nArod, ce s'au<br />
fost chemand BAsArabT, n'au fost de alt niam, nicT de aTuré vi.<br />
nit, ce tot din némul Romanesc. IatA cA fArA gre§ putem socoti,<br />
ca o samA de Romani, §i maT denainte, §i maT pre urmA, 'de<br />
prada luT Batie BA fie fost rAmas neclAtitT pre locurile sale, §i<br />
ales prin cetAtile, de la cetate albä, precum am §i maT zis, pAnA<br />
la Severin; §i precum acel nArod BAsArAbésc sculandu-sA de pe<br />
campiT BassarabiiT, sä sa. fie tras spre padurile OltuluT, §i acolo<br />
deciTa sA fie rAmas loca§T; de la cariT §i astA-zi familia BAsArAbe§tilor<br />
in Ora RomanéscA sh trage, luand adecA stApanitoriul,<br />
sau Banul lor de atuncé, nume de pe numele nAroduluT, din<br />
care familie F}i Domni vestitl au Te§it in taxa MuntenéscA, precum<br />
cursul Istoriii innainte la locul sat va arAta.,IarA din Hronicul<br />
Moldovenesc, intal zicem, cA mare jéle ne ia§te, cAcT Hronicul,<br />
carile au fost scris mai denainte de lironicul lui Uréche<br />
Vornicul, §i a lui Misail MAzacul, sA aflAm nicT cum n'arn putut.<br />
Iar A. precum cel d'intal Istoric a tAraT Moldovil sA nu fie fost<br />
Uréche Vornicul, singur el mArturisd§te, de vréme ce in multe<br />
locurT pomené§te de Hronicul cel Moldovenesc. A§ijderé Misail,<br />
§i Simion vede-sA, acel vechlu hronic sA-1 fie avut la 'Tiara,<br />
cAcT §i eT pomenesc de acela§T Hronic, precum §i de a luT Ur&<br />
che, §i ales Misail ChlugArul anume insamnézA, precum acel d'intaT<br />
Istoric, au fost insämnand viTata Domnilor, de la Drago§ VodA,<br />
numaT pAnA la MAI. VodA *chiopul. Zicem darA ch mare jele<br />
ducem, pentru cAcT acel vechTu Hronic, la manh nu ni-au vinit,<br />
Tad. pricina Taste, caci vazind noT adAosAturile basnelor, carile<br />
acel Misail, §i urmAtoriul luT, Simion, din uscatA tidva lor li-au<br />
scornit, §i in PridosloviTa IIroniculuT buT Uréche, MIA nicT o rucone<br />
a le amesteca au indrAznit, atata, cat acmit orT-ce §i ado.<br />
vAr ar fi scris, toatA Credin0 §'-au pierdut, cad semel mendax,
CAP. V. 471<br />
semper mendax, odata minciunos, pururé minciunos, rämane,<br />
6 & ivi. xaliv Irani, cel ce inteuna, acela, si in toate; si excl. acésta<br />
Taste dobanda minciunosului, ca (And ar grad si adeverul, sa, nu<br />
sa ma! créza. Iara de am fi avut acel vechiu Hronic la Juana.,<br />
precum pentru inturnaré lui Dragos Voda la mosiTa sa, asé pentru<br />
alti Romani, earl! au mai ramas pe supt mun0, si pre la<br />
locuri mai tar!, si dupa nrtpada lui Batie, multh lumina, socotim,<br />
in a flaré, si in stiintare adev6rului c'am fi putut ave. Iara dintr'<br />
acéste Letopisece, carile acnnii prin manule noastre sa, poarta,<br />
macar ca chip, si socotiala de adevarata. Istorie nu pot aye, IDA<br />
pre cat arata, ca si mai denainte de inturnaré Moldovénilor de la<br />
Ardél sa sä fie aflat nista Cojocari UngurT la Suciava, si nista<br />
OlarT la 'Bae, si de un Iatco Rus, la satul, carile de pe numale<br />
acelui Rus, si acmil sa, sa fie chiemand, Ietcanii, Acésté<br />
de au fost a§é adevérat, putem zice, ca de mirat, lueru Taste,<br />
.. cum Ungurii si Rusil, oameni streini find, s'au putut stavi, si<br />
a sa, tine pre acale locuri, Tarä ad de mosie, nici cum ? Ce acestd,<br />
precum adeverul Istoricilor streini dovedéste, asé no! le tinem,<br />
sa nu fie altä, ILA numai Basne din slab! si prosti crier !<br />
scornite, precum si de capul boului in pecété WAY, sä sà fie<br />
luat de pe Boul cel salbatec, pre carile gonindu'l erttéoa Molda,<br />
si innecandu-sa in apa Moldova, de pa numele meg catéle intal<br />
apa sä sä fie chemat Moldova, iará apol de pe numele apii, toga<br />
Ora. Ce pentru pecété Oral', am aratat aTuré, ca nu poate de<br />
aluré sa sä fie luat, fara numai de pe Cetate care intal au facut<br />
TraTan inparat in Dachia, si au numit-o Caput I3ovis, Capul<br />
BouluT. Iara numele Ora1 marturi ni sint IstoriciT strain!, ca Inca<br />
si mai dennainte de Traian, cand traiia pe acesté locurl DachiT,<br />
o parte din Dachia, s'au fost chemand Molisdavia, adeca Davia<br />
moale, si multe cetati inteansa, a carora numere mai mult srt<br />
sfarsiia in Davia, sau Dava. Asijderea targul Romanul, carile<br />
Taste pe apa Moldova, dupa ce s'au asezat Romanii lui Traianin<br />
Dachia, s'au fost chemand «Forum Romanorum», adeca targul<br />
Romanilor. Acésté dara numere Istoriia adevaratä asé le va,<br />
me le zice, Yara nu scornite, (precum va BasnuitorTul Misail, si<br />
altul ca dansul Simion) din Mace de cojoc, si din harburi de
472 CARTA X<br />
oale. Ce pentru acésté in easta datt maT multe a zice päräsind,<br />
poftim pre cititorTul nostru sh nu st, lenosca a cerca in carte<br />
hotaririT täraT MoldoviT, pre care cit patru anT mai innainte in<br />
limba Ittinésca am scris-o. fart de va place lui Dumntztu WA<br />
maT fim intro viT, ci pre acéTa in limba nOstra; ca ci pre aéasta,<br />
a o intoarce vom pune osteninta, et acolo nedejduim, ca de<br />
toate pre amtnuntul, ci indestul sit va inctiinta.<br />
CAPUL VI.<br />
Aratei-sei, moOile, cetdfile, teirgurilc, fi olaturile, carile all inut odatel<br />
1?omanii. din Moldova, qi din fara Muntendscel, in Ardél.<br />
Aducu'm aminte, precurn pomenitiT Misail, ci Simion, ci cAtrt<br />
danciT adaosul Istratie (carile ci Logofat al triile au fost la raptosat<br />
Prtrintele nostru Constantin Voevod Cantemir), precum in Pridos<br />
lovila LkopisetuluT lor, ci alta napaste arunct asupra luT Dragoc<br />
Vodt, cu Roma.niT saT, nu maT nescträndtviCoast de cat cé dintaT,<br />
cu temnitile ci cu TalhariT RamuluT, ci cu Laslaul lor cel minciunos.<br />
lndraznind dart eT scriu, precum Dragoc Vodt cu oameniT stY, sa<br />
fie fost stransura de oameni proctI, adect pastorT, caril ic tin viata<br />
prin munti, cu oile, apoT din ptstorT ii face vaniltorT, ci cu tamplar6<br />
vanatuluT sa fie trecut muntii din Ardial spre Moldova, ci acé st fie<br />
descalecat taxa MoldoviT, cu ace stransura de oamenT, intre cariT<br />
at fie fost ci UngurT, ci. RucT, ci altele ca acCsté bloydrituri, ce<br />
zic eT in pomenitul lor hronograf. Deci dart pentru Dragoc Voda,<br />
precum au fost Domn, ci fiCor de Domn, in cursul cuvantuluT,<br />
innainte, pre larg vom arata. lara aicé aratand noT mociile, ci<br />
cetttile, carile au inut RomaniT amanduror ttralor acestora in<br />
tara ArdIaluluT, de pre acesté curat st va puté cunoacte, precum<br />
nu prostime, nici chipurT necunoscute au putut sa fie oamenii,<br />
caril cu acest Mitt de mocii au tost slabitT. Ace dart véde-st<br />
ca dupit cc s'au tras RomaniT noctri pre vrCme naptzii luT Batie<br />
spre Ardial, ci apoT Bela Craiul Unguresc dupt ce s'au intors la<br />
. Craiia sa, (precum la locul au am spus) ci väzindu'c Ora, ci
CAP. IV. 473<br />
toata oblastila de fierul, i focul Tataralor sfarAmata, si de lacuitorT<br />
asés maT de tot pusteita, i desertata, precum n'au mai<br />
lasat pe Cavaléril ceT de Rodos ce 'T vinisa inteajTutorTu sh sa<br />
intoarca InnapoT; ce cu darurl marl i multe biruindul, T-au ficut<br />
sa ramile lacuitorT in tara sa, dandu-le cu privileghiT lune, si<br />
late mosiT, in care chip putem créde, sa fie facut i Românilor<br />
nostri, carova locuri de trath, i mosil indestule aratandu-le, sa 'T<br />
fie oprit in Ardél, din cara uniT maT pre urma cu DomniT lor<br />
s'au intors la mosiile sale, adeca in Moldova, si in Ora Muntenésca,<br />
Tara unii pre acélésT locurT in Ardél au ramas, precum<br />
tuturor stiut Taste, ca Arddlul i acmii de Rom Anil nostri Taste<br />
plin, cariT pana nu de mult, némis1 ca aceiTa Tera, cat si in sfatul<br />
de obste, inpreuna, cu ala1T UngurT, i SasT incapd. Acestora dara<br />
tuturor Olaturile, carile sa Ii sä fie vinit, deosabT de stiinta de<br />
obste, marturi ne sint Inca i Mapele Gheograficesti, adeca tablele<br />
ce insamnéza hotarAle, i inuturile taraT ArdTalulul, si ales,<br />
carile cu porunca lui Emeric Techelie Domnul Transilvaniii s'au<br />
tiparit. C. Mappa alta nu Taste, fail numaT Istorie in siruirT insamnata,<br />
care de cat IstoriTa in slove spusg, maT chiar, i maT<br />
aiavé arata partile loculul, i tinuturile tarn In pomenita dará<br />
Mappa, toata tara ArdéluluT in cate-va ProvintiT, adech tinuturT<br />
sa desparte, din carile unele (deosabi de céle Sasästi au fost Moldovenestl,<br />
adeca, a Romanilor, cariT au fost trecut acolo despre partd<br />
MoldoviT, Tara:altele Muntenesti, supt a carora nume i pana asta-zi<br />
sà chTama, i sa scriu. Iarä maT de nainte de napada lui Batie,<br />
dupa ce au scos GhepidiT pe RomaniT cariT au fost [pus] TraTan<br />
in Ardial (precum noT la locul säii anume am pomenit) alto coloniT<br />
de la Italia sa maT fie vinit, sau intr'altä parte in Ardél<br />
sa maT fie intrat, nici la un Istoric noT n'am aflat, de care lucru<br />
de crezut Taste, ca dupa ce s'au inturnat CraTul Bela la CraiTa<br />
sa sh, le fie dat, precum zisam, acéste, ce vom sä pomenim mosiT.<br />
DecT dara din tinuturile Romanilor de Moldova, intaT Taste tinutul<br />
Rudivanii, carile maT denainte romanéste sa chema Rodna; Tara<br />
cetate intr'acel tinut sä chlama Vestendorf. Al doifé tinut au fost,<br />
Tordia, pe apa Morasulul. Al triilé tinut au fost Cochelvar, carile<br />
Taste intre Cllusvar, i intre MediTas, pe apa Cochel. Al patrulé
474 CARTE X.<br />
tinut au fost Totrus, cu cetate Pogava, cu alalte multe sate a<br />
Olatului säu. Românil poate fi acestui tinut find trecutT de pe<br />
apa Totrusului, si a Bacaului, cu acelas nume au numit i tinutul<br />
din Ardial, in carile s'au fost asezat ei, Totrus, i cetate de pe<br />
Bacov, Pogava; putin oarece Ungurii voroava numerelor, dupa,<br />
graiul lor schimbând. Asijderé Romanii despre parte tarai muntenesti,<br />
pre langh tinutul, carile acma sâ chiama Zatmar, au tinut<br />
cetaté Fines, Cheplac, Be ling, Papnet, Bele, i Miscovul. Jarä intre<br />
Alba Julia (care Taste Oradiia mare), si intre SibiTu, au avut targul<br />
RO§iii, a carnia lacuitori apoi dupa inturnare s'au chemat ciata<br />
Rosin, precum i ciata Sirbilor ce sa chema Venedii, s'au chemat<br />
Venetini, precum i astä-zi in tara Munteniasch, acéste céte cu<br />
nemutat nurne sa tin. Acolos mai avut-au i tinutul Halaos, (din<br />
carile apoi au Tesit Radul Vod Negrul in tam Munteniasca),<br />
BeniT, MorséniT, Hacegul, i Verhel, (care cetate intai s chema<br />
Ulpia Traiana). Asijdere, pe apa Strela, carie asta-zi ii zic Strig,<br />
au avut MediTasul, Crasé, i Sapsonul. Acéste olaturT dara, i cetati<br />
au tinut Românii pe acéla vrérne in Ardial; i deciia cata.-va<br />
vréme, au ramas cu UnguriT, i cu SasiT mosnéni, i staphnitori<br />
acelor locuri, unde RomaniT nostri pe vréme lui Batie sau cu<br />
Domnul lor loan Alexie, sau cu vreun fiCor a lui, pre carile sail fie<br />
chemat Bogdan (del pentru aeasta chiar a ne adeveri nu putum)<br />
sA<br />
sa fie asezat, insa cu Romanii pre acele locuri Domn sä fie fost<br />
un Bogdan Voda, nu numai cad i asta.zi intre Romanii ArdelenT<br />
BA pomenéste; ce Inca i targul Bogdan, carile Taste unde<br />
da apa Maramorasului in Tisa, de pre numele acelui Bogdan sa<br />
sa fie chemat, socotim. Iara acestui Bogdan Voda sa-1 fie fost<br />
porecla, Negrul, sä dovedeste, ca si Radul Voda in tara Muntenesca,<br />
s'au chemat Negrul, i Wale amandoaa, una s'au chemat<br />
MeXavt BXertzta (Vlahia niagra), Tara alta MsXv Boykvbx (Bogdania<br />
negra), si asési Domnul Moldovénilor la Istoricul Laonic Halcocondilas<br />
sä chiarna s'Apxov rifis Xcv BoyaavEas, adeca, Domnul<br />
a Bogdaniii negre; de la IstoriciT Grecesti, mai pre urma, si Istoricii<br />
TurcestI inprumutandu-sA, in céle mai vechi Istorii a<br />
curtil InptraiIor turcesti, taril muntenesti IT zic: Sajj Caraiflac,<br />
larit tariT Moldovii 03s3.3 Cara Bogdan, aded tarale a<br />
pi
CAP VI. 475<br />
lui Bogdan cel negru. Ce de acésté la locul sau innainte, §i maY<br />
pre larg avem de zis; larit acmn in scurt atata vrum sa aratam,<br />
ca de pre acésté mo§iT, pre carile 11-au tin ut RomâniT no§tri in Ardial,<br />
cu UnguriT §i Sasil inpreuna ndmi§i fiind, alave sa cunoa§te, inthi:<br />
ca dupa ce au trecut eT in tara Arddlului, nu ca ni§te oamenT<br />
pro§ti, §i fart, capete, sau ne bagati. in sama EA fie fost, ce cu<br />
DomniT, §i Némi§ii lor sit fie lacuit pre acéle locurT. A cloa, sa<br />
cunoa§te, ca vazind maT pre urma Tara§ aceT. Romani, precum<br />
locurile lor cdle d'intAT s'au curatit de poTadé Tatartlor, (precum<br />
innainte vom arata, cum, §i cu ce mijloc s'au rklicat TatarAT de<br />
pe acéstd locurT), Tara§ cu Domnil sal', Tart nu cu strânsura din<br />
PastorT, precum mazacil pomenesc, s'au inturnat la locurile sale<br />
cdle de movie; adeca Drago§ Vod fiCorul luT Bogdan Voda, cu<br />
o- parte in Moldova, Tara Radul Voda Negrul, sau trate, sau<br />
var luT Drago§ Voda, cu alta, in tara Muntendsca. Amagé§tesa<br />
Neculai Costin Logofatul, carile (land de ni§te cuvinte a lui<br />
Anton Bonfin, uncle el zice, ca pe vréme lui Ludovic CraTulul<br />
Unguresc, un Bogdan Voda, sa sa fie intors din ?midi Tara§ la<br />
Moldova, insa acest Domn pre vrdmé aceluTa CraTu n'au putut<br />
fi Bogdan Voda, carile au trait cu RomâniT in Amid], mai denainte<br />
de inturnard lui Drago§ Voda, ce au fost Stefan Voda, cu<br />
porecla Bogdan, ficiorul Jul Drago§ Voda, §i nepot luT Bogdan-<br />
Voda, carile find acmn Românii de *Iva anY maT innainte in Moldova,<br />
pe vrdmé luT Liudovic CraiuluT Unguresc §i a lui Stefan<br />
Voda Domnul Moldova', au maT fost §i alte poiade de 'Mari,<br />
cu Atlan Hanul Tatarasc, de a carora nevoe acest Stefan Voda<br />
Tara§i s'a fost tras la Ardél, apoT dupa radicard Tatartlor, §i Stefan<br />
Voda, cu bejeniile sale, Tara s'ail intors la Moldova, card a§d sa<br />
fie fost din singure cuvintele buY Bonfin curat sa poate inteldge;<br />
ca el nu zice, precum acel Bogdan Voda atuncd inthl sa fie<br />
ie§it de la Ardial in Moldova, ce zice, cit radicandu-sa TatarAT<br />
de pe Moldova, Bogdan Vodt, Tara§i s'au intors la locul<br />
sdS.<br />
Ce acésta povdste cu Atlan Hanul, §i cu bejenird luT Stefan<br />
Voda (caruia Bonfin de pe porecla IT zice Bogdan) in Ardial,<br />
in IIronicul Molcbovit dupa Te§ird Elf Drago§ Voda, de va invoi<br />
Dumnazau, pre larg vom zice ; larit acmil la rândul Hronologhiei,<br />
de unde ni-am abatut, sa ne intórcem.
476 CARTE X.<br />
CAPUL VII.<br />
Aratd-sd, cum Grail 1ardf au luat Tarigradul -cle la Latini.<br />
Theodor Lagoa- Zis-am darA in céle trecute, precum ca. la anul 1259 Ioannis Duca<br />
rig. Let 1259. inpAratul Grecilor, dupA ce au inpArAtit anT 33 murind; au stAtut<br />
in locul luT inpArat fiCorul sAu, Theodor Lascaris; Ce acesta incA<br />
numaT triT anT, i aate-va luni inpAratind, la anul 1259 au murit; si<br />
rAmaind fiTul sAu (1) cucon numai de sese ani, cu testament de moarte<br />
1-au lAsat pe paza until Muzalos, adecA ea sh, chivernisasca' lucrurile<br />
inpAratiiT, pAnA va sosi fiéorul sAu la varstA. Care Muzalos, ca un<br />
spurcat viclian, dandu-s cuvinte cu Mihail Paleolog, in curandA<br />
vréme, i asésT inteacelas ann, pre cucon si din inpArAtie, si din<br />
ViatA I-au scos. DupA a cAriffa peire, cu sfatul de obste, ales-au la<br />
Mihail paleolog. chivernisala inpAratiiI pe Mihail Paleolog, insA cu titulul de Des-<br />
Mt 1266.<br />
pot. In vremé darA acestuT inpArat, la anul 1266, GreciT Tar& au rAscumpArat<br />
Tarigradul de la Latini, a cAriTa tamplArT Istorie, Nichifor<br />
Grigoras pre larg o povestéste, din carile noi, cat pentru trebuinta<br />
insämnArIT ar fi, scotind, pre scurt macar insa, cu condeTul nu<br />
o vom tréce; Intrand zice, al trifle' an, a inpArAtiiT luT Mihail<br />
Paleolog, s'au fost sculat un Domnisor, pre carile asijderé Mihail<br />
I-au lost chemand, i cu chip talhAresc, au fost intrat in<br />
Machedonia, si in Thrachia, si au fost prAdand cetätile i satele<br />
carile Inca tot sa tine de oblastiTa inpAratiiI Grecilor. Mihail inpAratul,<br />
instiintindu-s5, pentru rautAtile, ce fAcd acel talharTu Mihail,<br />
au gAtat cath-va oaste, i supt HAtmAniTa fratine-sAu ml<br />
Alexie Stratigopul (pre carile acmu i Chesar ii fAcusA), au trimis-o,<br />
pentru ca sa, spargA ace adunAturA de prAdAtorT; insA in taina. T-ar<br />
[fi] poroncit, ca trecand pe aproape de Tarigrad, i instiintindu-sh.<br />
de slabA, i Mt% oranduTalA paza Latinilor, dandu-i fortuna indA-manA,<br />
ori cu ce chip ar puté, sa sA ispitTascg, candailé farA vóste,<br />
ar puté rAzbi in cetate. (Lungh iasie povéstd aCasta, ce noT pentru<br />
a noastrA trebuintA foarte scurth o facem). ChesarTul darA Alexie,<br />
cu oasté de la Nichea purcegand, i noapte sosind cu CAtArgile<br />
(1) Luc alb in manuscript.
CAP. VII. 477<br />
supt Tarigrad, au scos cAta-va oaste la uscat, caril (land noapte,<br />
peste un om batrân Grec, Inca mai bine s'au instiintat, precum<br />
LatiniT nici o grije de viniré neprilatinilor nu poarta, i precum ci<br />
numaT despre Limanul din luntru, unde le stall i vasele, sä<br />
strajuesc; Tara despre uscat, nu numaT prin turnurl, ce asesi nici<br />
pre la portl nu 0, strajuesc. CAträ adasta le spund, precurn el stie<br />
o gaura pe supt zidul cetatiT, prin care chtT-va intrarmatT, tot de<br />
o data vor puté; intra in scurt: cu povatuird acelui batran, ctiti-va<br />
slujitorT, pe ace gaura, cu mare inima, au intrat in luntru, cariT<br />
indath chte-va portI a cetatiT deschizind, ChesarTul Inca cu alaltl,<br />
nirne inpotriva stându-le, in cetate räzbind, din cate-va partl au<br />
poruncit di-au dat foe caselor, i ase de o data cu mare chiot<br />
spre in luntrul cetatii 'purcegind, pre orT-cine timpina, supt<br />
sabie pun& LatiniT cu inperatul lor, din somn, supt foc, i supt<br />
sabie desteptându-sä, nu de alta,ce numaT CU fuga la corabiT sa<br />
scape, s'au apueat. Grecil. stiindu-s putinatate, cu goana Jul intisiTa,<br />
ca nu cum-va nevoTa, sä-'T intoarca in vitejie; ce maT var.tos,<br />
cum sa zice cuvântul, pod de argint, pentru ca maT pre<br />
lesne in corabil sit saie, le astern& AO dart cetate, precum ce din<br />
afart, asé ce din luntru, desarta litsinci, apuchndu-sT numaT co<br />
rabiile, fart nicT o zabava, s-'au deschis panzele, spre Propontis.<br />
Iara Alexie Chesariul, stapânind Tarigradul, indatas, de neasteptatt<br />
narocire ca adasta pe inparatul insciinta, carile frtra<br />
nicT o zabava, de la Nichea, cu totul radichndu-sa, aü vinit in<br />
Tarigrad; i ase inparatTasa cetatilor, Taras au vinit pre mâna<br />
stripânitorilor eT, ceT de movie, si adevaratT. Luat au dart GreciT<br />
de la Latini Tarigradul, la anul maT sus pornenit, in luna<br />
luT Iulie 25, dupt ce '1-au fost tinut Latinil fara, cale, i tintnéste<br />
anT 58 lunT 3, Tart dupt ce au asezat Mihail Inparat scaunul<br />
inparatiii GrecestI Tarasi in Tarigrad, i T-au intarit lucrurile<br />
nu cu putant lauda vecilor acelora, la annul 1283 dechemvrie<br />
11, de boala ce 'I zic, izbacnird inimiT, s'au savhrsit, dupt ce<br />
traisa anT 58, si inparttist 24.<br />
DULA moarte luT Mihail Paleolog, aü statut la inparatie fiTusitu<br />
Andronic, carile s'au numit cel batriln. Pre vrémé inparatiii<br />
Lilt 1288.
478 CARTE X.<br />
acestui inparat, arata-ne Istoricul Nichifor Grigoras, nu numaT<br />
intarita, i slävita stapanire in Vlahia, ce Inca precum Craiul<br />
Sarbesc, sa fie luat vie Craiasa, pe fata Domnului de Valahia,<br />
pentru care, pre amanuntul vom zice.<br />
CAPUL VIII.<br />
Aratd-sit, precum Creul Sirbasc, curand dupc1 prada lui Batie,<br />
sa fie avut Crenasa, pre fata Domnulul de Valahia.<br />
Andronle Frumos, i adevarat Taste cuvantul, carile zic batranii noOrT,<br />
eel swan.<br />
ea, nime nu poate ti thai mult pe altul, de cat singur pe sine;<br />
insa pentru cAcY qtiinta pentru sine iaste mai gre de cat toate<br />
vtiintele, pentru acéia pentru sine, mai mult trebue sä criaza pe<br />
altul, de cat pe sine. Socotiala acestui cuvant Taste acésta, ca<br />
cine iv crede mai mult vie, de cat altuia, in grevala trufiii sa<br />
nu cazil, peste putinta Taste; Tara cand pentru sine, mai mult<br />
altuia de cat vie créde, atuncé cu multul mai vartos iv staruiavte<br />
stiinta, care in sine, vi pentrn sine are. Cu acesta dara chip,<br />
cand pentru lucrurile noastre, veri bune ar fi, veri proaste, nu<br />
noT, se streinii marturisesc, atuncé cu buria sama, i pentru stiinta,<br />
care avem in noT, putem fi adeveriti; vi de proboziré i cleveta<br />
altora paziti, i feritt ne putem tine. Deci dara, cu aeasta pravilä,<br />
i noi adeverinta Istoriii, ce vom sa aducem, urzind, célé<br />
ce de la altil pentru noi sa marturisesc, la mijloc a aduce pureedem.<br />
Pomenit-am dara mai denainte, precum pre la annul de la<br />
navteré Cuvintului intrupat 1246, sa sa fie radicat Batie cu TAtarai<br />
sai despre partile Evropii, i sä sa fie intors Taravi la locurile<br />
sale. Avijderé, precum vi Bela Craiul Unguresc, carile de<br />
nevoia Tataralor, 'Ana la Dalmatia fugisa, sa sä fie inturnat Tara§<br />
la Craiia sa in taxa Unguriasca. Iara acma, pe la anul 1274,<br />
adeca cu 9 ani mai de nainte de a -sia la inparatie Andronic<br />
cel batran, aflam la istoricul Nichifor Grigoras, carile cu devchise<br />
cuvinte scrie, precum pre la anul pomenit, Craiul Sirbasc<br />
sa fie avut Craiasa pe fata Domnului de Valahia, care an Taste
CAP. VIII. 479<br />
numal cu 28 ani mai pre urmk de inturnaré lui Batie, i cu capva<br />
ani mai innainte, de cat annii, canT inskmnezá Hronicile noastre<br />
sk fie iesit Dragos Vodil, in Moldova, si Radul Voda, in Ora<br />
Munteniasck. Ce pentru gresala ce fac Istoriile noastre in skmäluire<br />
annilor, si in insAmnare annului ieiriY acelor Domni,<br />
innainte pre larg avem de arätat; lark acmit la cuvintele lui Grigoras<br />
sk ne uitam, i s videm, cu ce pricin au fost el indemnat,<br />
de au pornenit, precum Craiul Sirbesc sh fie avut Craiask<br />
pe fata Domnului de Valahia. Deci pentru mai bunk credinta,<br />
cuvintele Istoricului, precum sint, asé Ellinéste le vorn pune<br />
fatà, carile sint aceste: «T6.11TilY TtY 'Euiioxiav (asX(piiv reo5 'Avapovbtoo Grigoras Nand<br />
TO5 BacOseck) Trip 41q 6 Kpakriq EEO ia.c iC)Isec yoYO:ota Xotpety, 'Cy cca6ytCo6clac<br />
7C0t11671 7Cpbc Pollottouc cnrcak (tap* yap fly cd o6 SLiXtre, th thw<br />
Pop& Roy atel. otwzgwv ltp ant groXecg, xoti xthpas, ths thv ocipoiy,<br />
sag ai X1LCOI.Leyoq) so5 TO TCOXXliCkil lieptCcoliéytv t potacXet tv uropky<br />
Ilpthsoy ;Ay Ost repi-rXsioyog son Kpeckil TEXiaq kilo= Saorepov, OTL<br />
7tat r'rjv &Itsivou aovirtay aucotrAwatoy elso, nit toti BotoiXecog ocaeXA<br />
ToaoxEcc., xat oUa'axpoLg ibaN CaoOsty 71yeizeso sow Xeyáncoy. TrAsoy, 3Tt<br />
xat T6Taprov v Orep ifra auvont6acov, riri yap 7Cpdyrri Onaspi soy rte.;<br />
BXaziocq 'Apxoyrog oôo1, )(Om; swag csovontlaas eisa a6riiv V keittpev<br />
elq CV ,Opatizqthylv, ipflys<br />
à è Thy yuvatx 'aSeXpilv TO5 co7)7 aa6X<br />
TOL), th p.ovaxotbv cy'yrtv Ireptnacts icpóTepov aripx : Etta vijc roiv ripe-<br />
pc:(XXcoy &xX73Eag avOiCalib-tic irt itoX5 Irpbs TOY 7CapaY01.1.0Y, emtiptec<br />
xoci ocinip LV& rokip ,thy xpóvoy, &Tem a Thy ctheXvilv tot5 ttig Bou.Xyapin4<br />
Cipxonos EffevaoaXapoo, (34yrov tpctily ocUsip».<br />
Carile in limba noastrk sk intkleg ase:<br />
«Trimitind, zice, Craiul sirbäsc, poftilia pre aéastä Evdochie<br />
(pe sora inpäratului Andronic) sk o iae femée i ve.énich pace<br />
cu Romeii sa', fach, caci putérnic iera, nici sà päräsiia, lucrurile<br />
Rorneilor tot-dé-una a tulbura, pre une orase cuprinzind, iark une<br />
ttni<br />
prAdand care lucru in multe cugete cu prepus duce pre inpa<br />
ratul, intai, caci prietesugul Craiului foarte de trebuintä socotiia; A<br />
doa, ckci sora inpäratului Evdochia, macar cu coada urechii lucru<br />
ca acesta s. auza, nu prirnia. A -Lila, caci casatoriia, care el acmit<br />
poftiia, Tem a patra, de vréme ce pe fata Domnului Românesc,<br />
pre care o avusése mai intai, dupa ce traisa cu dansa cati-va<br />
1, carte 6.<br />
cap 9.
480 CARA X.<br />
anT, apol au trimis-o in tara sa, i luasA pe sora mueriT fratinesat',<br />
pre care dezbracand-o din Shima cAlugarescA, o luase femée.<br />
Ce pentru lucru fail lege ca acesta, beserica Sirbasca multA<br />
vreme standu 'T inpotrivA, pentru ca sa sa strice ace casätorie,<br />
T-au cAutat a o lasa i pe acéTa, ti<br />
aé luasA a triTa mulare pe fata<br />
lul Svetoslav DomnuluT Bulgarilor». Grigoras dara Istoricul ca<br />
aceste, Tara noah mare jéle ulau lAsat, cad nicT numele CraiuluT<br />
SirbAsc, nicl numele DomnuluT de Vlahia, Cine sa fie fost,<br />
cum sA-'1 fie chemat, nu pomenéste; ca de ar fi pomenit numele<br />
DomnuluT de Valahia, multA i nestAnsa lumina ar fi dat adeverintiT<br />
hronicului nostru. Ce de vréme ce Grigoras, cu acésta ne<br />
lasa lipsitT, merge vom pre la altiT, pentru aéastas, mai cu<br />
(Wins a cerca.<br />
CAPUL IX.<br />
Oblic4te-sd numele Cralului Sirbasc, carile au finut pe faa Domnulla<br />
Romdnesc.<br />
Din Létopisetul Sirbasc, aflam, precum acel Craiu Sirbasc, Carile<br />
au fost cersind pe Evdoohia sora luT Andronic, ari apol nu pe<br />
soru-sa, ce pe fie-sa Simonidis, au luat, sa-'1 fie fost chemat Milutin,<br />
liCor luT Stefan, nepot altuT Stefan, si strAnepot luT Simeon,<br />
LAtopisEtal<br />
Sirbeso carile intAT intro stapAnitoriT Sirbilor, au luat titul de Despot.<br />
Glava 9 3.<br />
Ce singure cuvintele LétopisatuluT sa aducem : «DupA ce au luat<br />
zice, Milutin pe fata lui Andronic (Tara cum au luat pe fata,<br />
nu pe sora lul Andronic, maT gTos vom arAta), i s'au nAscut<br />
dintrInsa un floor, caruTa T-au zis Constantin. Iara Stefan, asijdere<br />
fiCor luT Milutin, carile Tera nascut din feméTa cé mai* d'intAT,<br />
(adeca care zice Grigoras c'au fost fata DomnuluT RomAnesc),<br />
cazind in ura mastehil sale Simonidil, '1-au zavistuit la tata sau,<br />
precum ar fi ispitit-o pentru spurcata pre-curvie. Milutin crezind,<br />
cu lacrAmT amestecatelor mincTunT a mueriT, au prins pe ficTorul<br />
sail, 5i fara nicT o mila T-au scos ochiT; i ase orb, (pentru ca<br />
sa facä deplin voTa inparatului) inpreunA cu doT cuconi, ce aye,<br />
si
CAP. IL 481<br />
anume Dumn §i Du§an, '1-au trirnis la Tarigrad.» Dupa, acésté<br />
scrie Tara§ acolo, precum Stefan orbul traind in Tarigrad, dupa<br />
cinci ani, Sfantul Neculai cu mare minune, fie de§chis<br />
si dupa moarté tatâne-sau lui Milutin, sä se fie intors Tara§ in<br />
Sirbirne, unde prinzind pe Constantin ficiorul Simonidii, sa '-1<br />
fie omorat, §i sa fie statut el la Craie. Ce acésté necautand la<br />
tréba noastra, altora le lasam, §i vinim la cuvant. Pentru acéstd<br />
nu atata am fi odihniV, numai cu Letopisatul Sirbesc, di n'am<br />
vidé acésté§1 marturisind, §i Istoricii Grece§ti. Ca intai acela<br />
Istoric Grigoras intr'acela§ loc scrie, precum Andronic inparat,<br />
având mare frica de putdré Sirbilor, §i vázind cä soru-sa Evdochia,<br />
(card Yera ramasä vaduva, de dupa Ioan inparatul Lazilor),<br />
pentru pricinile, carile mai sus s'au pomenit, dupa dansul sä<br />
marga, nici cum nu vré; de nevoe pentru ca sa-1 plinlasca pofta,<br />
i-au cautat numai dd pe fatasa Simonidis dupa dansul,<br />
find copila numal de 5 : ani. Masta dara a§d adeverindu-sä,<br />
acmn avem datorie a arata, precum acest Milutin Crain] Sirbilor,<br />
sä fie luat pe fata Domnului Romanesc, pe la anul de la Hs 1274. Let 1274.<br />
precum mai sus am pomenit. Pahimeris Istoricul aerie, precum Palilmeris<br />
sa-1 orbit,<br />
sa-'s<br />
aciasta nunta a lui Milutin cu Simonidis fata ILA Andronic in-<br />
parat, s sä fie facuf la anul: 1299: find atuncd Milutin la varsta<br />
de 45 ani. Acdsta, varsta a lui Milutin o samaluia§te Posonie, in<br />
notele lul Grigoras, la capul al seseld. De vreme zice, ce singur<br />
Grigoras aerie, ca atuncé Milutin Tera cu cinci ani mai batran<br />
de cat Andronic inparatul; Iara Andronic cand s'au dat fata dupa<br />
dansul Tem, de 40: de ani, iatä ca Milutin, child au luat pe fata<br />
lui Andronic, au fost de 45 ani. Aural de aicé lesne putem socoti,<br />
ca Milutin cand s'au insurat intai de va fi fost la varstä<br />
de 20 ani, Tata ca cu 25 ani de acdstä nunta a Simonida mai<br />
innainte, au luat pe fata Domnului Muntenesc, care an cade precum<br />
am zis, in anul de la Hs 1274: Iara de va Li fost §i mai -afar<br />
de 20 ani, (care sä §i poate créde), aé Inca mai cu multi ani<br />
innainte s. dovedé§te, precum acel Domn Romanesc, BA fie fost<br />
in Ora sa cu domnie intemeiata, §i a§azata, ca de n'ar fi fost<br />
a§é, Craiul Sirbasc (carile si de fata inparatuluT TarigraduluT<br />
vrédnic s'au socotit), n'ar fi invoit sa 'fa muere a unul om prost,<br />
Si<br />
carté 1, cap 31.
482 CARTE x.<br />
si necunoscut, si mai cu decline, ca pre atunce Crail Sirbesti si<br />
Bulgaresti, catra mai mult nu sa bate, tärä numai sa sä améstece<br />
cu alte familiT, a carora nume si singe Tera mai stiut, cu<br />
acésta socotind in Evghenia Gre6asca, si Romaniasca sa, intro.<br />
AO dart' fart prepus ramâne a sa cunoaste, ca dupä prada lui<br />
Batie, cu 28 ani mai pre urma, in Ora Romani lor au fost Domn<br />
cu Domnie asezata, si intemeTata, adeca cu cati-va ani mai denainte,<br />
de cat cum pun hronicile noastre iesirile Domnilor de<br />
la Ardial, a caruTa an adeverinta, ramane mai pre urma sa o<br />
aratam. Pentru numele dart acestui Craiu Sirbasc, carile intai<br />
au tinut pe fata Domnului Romanesc, apol si pe fata inparatutu!<br />
Grecesc, precum ni sa pare, negresiV sintem. Iara Domnul<br />
Românilor socrul 10' Milutin, cine sa fie fost, si curn sa-1<br />
fie chemat, macar ca in cercaré acestui lucru, iu putin ni-arn<br />
trudit, insa adevérul marturisind, nici cum de unde-va, a ne<br />
adeveri n'am putut, fara numal de va socoti cine-va, c vor fi<br />
fost ace! stapanitori a Romani for, pentru can! am aratat, precum<br />
si dupa prada lui Batie sa fie 'Aims o saint prin cetatile,<br />
de pc tarmurii Dunarii; Insa acésta socotéla sa sa intariasca, nu<br />
poate; pentru cad aceia atunce Tera supt ascultaré Crailor Unguresti,<br />
si cu nume de Ban sa scriia, (Pentru earl! la locul situ<br />
pre larg am aratat), Tara nu Domn a Vlahiii. Ce toga socotéla<br />
ramane sa intelégem, precum acest Domn a Vlahiii pe ace vreme,<br />
de la Grigoras pomenit, altul sa nu fie fost, fart' numai sau Radul<br />
Vod Negrul, sau Dragos Voda, (cad si pentru acésta fara<br />
prepsus sa fim nu indraznim), carii precum au iesit din Ardial,<br />
indatas s'-au intemeiat stapanirile, si li-ati asezat, insa nu ca cum<br />
de iznoava li-ar fi descalecat, (precum ritu sa gresesc Hronicile<br />
noastre), ce ca cum din bejenii intorcandu-sa, si pre la locurile<br />
mosiile sale asezindu-sa, in curanda vréme s'au innoit si s'-au<br />
tocmit toate lucrurile; Ca precum am si mai zis, ca di-ar fi fost<br />
acel Domn (orT carile s'ar intalége), atunce intAT, si de curand<br />
de aTure vinit, CraTul Bulgaresc, a om prost, si de familie necunoscuta,<br />
si nestiuta, fata sa'-i ia, n'ar fi primit. De crezut dart<br />
Taste, ca inturnaré Domnilor de la Ardél, Tara§ pre la locurile<br />
lor, cu c4-va an! mai innainte sa sa fie tamplat, de cat cum<br />
si
CAP. IX. 48g<br />
o insAmndzA Hronicile noastre. Pentru gresala dark annului iesirii<br />
Domnilor de la Ardial, de vréme ce la Predosloviia HroniculuT,<br />
carile va urma de la iesire lui Dragos Voda in Moldova, si a<br />
Radului VodA irr taxa Muntenésch, sintem pre larg, si pre lat<br />
sA, arAtAm, aicé in sfarsitul acestir cArti, pentru mai bunA pornofire<br />
Cititoriului, pre scurt o vom arAta. Intaias dath acel domn<br />
de Istoricul Grigoras pomenit, au fost Domn Românilor, si &And<br />
s'-au dat fata dupA Crain] Sirb Aso, pre la anul 1274 : carile iaste<br />
de la Adam 6782: si anul cel mai de pre urmA a impArAtiii lui<br />
Mihail Paleolog. IarA iecird Radului VodA Negrul, o pune Hronicul<br />
Muntenesc, la annul de la Adam 6798, carile iaste de la<br />
IIs 1290 : adech cu 16 : an! mai pre urmA de cat Domnul de la<br />
Grigoras pomenit. Asijderé iesiré lui Dragos VodA o pune Urdche<br />
Vornicul in Hronioul ski, la annul de la Adam 6821 : carile<br />
Taste de la Hs 1313: adecA cu 23 anT mai pre urmA de cat<br />
Radul VodA, si cu 39 mai pre urmA de cat Domnul Jul Grigoras.<br />
Pentru acestas Neculai Costin LogolItul, scrie in Hronicul<br />
sAu, precum in izvodul ce au avut el, insAmnézA annul lui Dragos<br />
VodA la anul de la Adam 6807: carile Teste de la Hs: 1299:<br />
adecA cu 9: ani mai pre urmA de iesiré Radului VodA, si cu<br />
25 ani mai pre urmA de Domnul Romanilor de la Grigoras pomenit.<br />
Apoi si Neculai Costin a sa socotélA puind, intai sA incredintazA<br />
dintr'un Uric a luT Roman VodA, scris la anul de la<br />
Adam 6900 : carile ieste de la Hs 1392: care Uric zice cA el<br />
nu '1-au vAzut, nurnai sA fie aught de la Dosithei .Mitropolitul,<br />
precum asé sh fie fost insAmnat annul intr'acel Uric. Ce Roman<br />
VodA find al sésele Domn dupA Dragos VodA, si deciia nu<br />
stim cu ce socotelA scotind dinteacesti 6900 an! 30 de an!, pune<br />
iesitul lui Dragos VodA la anul de la Adam 6870 care sAmAluire<br />
nici c'un chip de adeverintA sA aibA, nu poate, de vréme-ce<br />
si IIronicul lui Uréche vAzind gresala annilor in Hronicul Moldovenesc,<br />
din Istoricii Lesesti dovedéste, precum la annul de<br />
la Adam 6867 Pet&r, si Stefan fra-cii, ficorii luT Stefan VodA, carile<br />
au fost Domn, duptt Roman VodA, sA fie avut rAzboiu la<br />
Codrii CosminuluT, adecA cu trii an! maT de nainte de annul<br />
carile insAmnézA Neculai Costin A fie fost annul TesiriT lui Dra-
484 CARTA X.<br />
gos VodA. DecT acésta cum nu p6te fi adev'eratA, fiete,cuT cunoscutA<br />
Taste. Pentru acéste darA inpletecite, si foarte gresite<br />
socotéle, precum pentru doslusir6 aceluT adevérat an a TesiriT<br />
luT Dragos VodA in Moldova, as6 pentru a RacluluT VodA in tara<br />
MuntenéscA, pune-vom céTa ce vom puté nevointA, insA nu eh'<br />
doarA scrisorile altora de gresite sA le arAtAm, sau in cevas<br />
cinst6 ostenintelor lor sA micsurAm. (Acésta nu de DumnAzAu).<br />
Ce numaT ca din IIronicele streine, si din socotéla care maT<br />
aproape de adever BA poate alAtura, nu numaT annul TesiriT pomenitilor<br />
Domni din Ard61 la mosiile sale, sA adeverim; ce<br />
incA si tot cursul anni lor innainte tocmind, si lucrurile pre la<br />
vremile si lucrurile sale alcAtuind, Hronicul MoldoviT impreunA<br />
si a -Oral MuntenestT, de la inturnarea Domnilor de la Ardial,<br />
pAnA la vremile noastre pre cat voTa DumnAzATascA, intre vii<br />
ne va rAbda, sA istorisim. IarA pre CititorTu poftim, ca de acésta<br />
data, cu acéste de nemicA ale noastre osteninte, sA sh WAvasch.<br />
Sfarsitul HroniculuT, pentru vechim6 Romano-Moldo VlahiT, si<br />
ILA Dumnazau Lauda'.
TABLA HRONOLOGHICESCA<br />
Card aratä vacurile, §1 annii, in earn' s pomenesc Romanii,<br />
eel de Ulpie Traian in Nelda, de la Roma adu§1, §1 JR sälii§-<br />
Mire vddnici, intrInsa a§ezati, de la desciilecatul lor, piing<br />
la inturnard jul Drago§ Vodii din Ora Ardialului in Moldova,<br />
§i a Rathtlui Vodi Negrul, In Ora Munteniasci.<br />
InDàratii<br />
Romanilor .374.121.<br />
4,1:1<br />
1<br />
93<br />
Iulie Chesar 61 5449 Iulie Chesar s naste.<br />
42 5468<br />
Iulie Chesar, inpäratiia Roman ilor, din<br />
respublia o mutA in Monarhie.<br />
Iulie moare UCiS cu 23 de rane,<br />
Carile Taste annul 25, a inpärätiiI luT.<br />
Octavie Av- Sh naste MântuitorTul lumiT I-Is.<br />
gust. . . . 14 5524 Octavie Avgust moare de boalA.<br />
Tiverie . . 37 5547 Tiverie moare de boalg.<br />
Caligula. . 41 5551 Caligula moare ucis.<br />
Clavdie Drus 54 5564 Clavdie fióorul lul Drus,moare otrAvit.<br />
Neron cel<br />
cumplit . . 61 5571 Neron singur pe sine O. omoar6..
486 TABLA HRONOLOGIBCBSCA<br />
InparaliT Romanilor<br />
us<br />
5 x<br />
e<br />
4 5 cl<br />
ge 51:5<br />
Galba . . . 69 5579 Galba, moare ucis.<br />
Salvie Othon 69 5579 Salvie Othon singur i§ lace moarte.<br />
Vitelie . . 69 5579 Vitclie, moare ucis.<br />
Vespasian . 70 5580 Sarmatil tree DunAré, §i pradh Misia,<br />
apol bAtutl de Rubrie lIatmanul<br />
lucrurile sA potolesc.<br />
79 5589 Vespasian moare de vintre.<br />
Tit Vespasian 81 5591 Tit Vespasian, moare de friguri.<br />
Domitian . 81 5591 S'au scornit intili rAzboiul Romani<br />
lor cu Decheval, Domnul Dachilor.<br />
93 5603 Romanii au multe rAzboae cu Dachil,<br />
in Misia, in Dachia, in Ghermania,<br />
§i in Pannonia, unde tot<br />
DachiT sint biruitorT.<br />
94 5604 *i. alt rAzboiu are Iulian Hatmanul,<br />
cu DachiT, ce nal de plin biruintA.<br />
96 5606 Domitian moare ucis.<br />
Ulpie Traian 101 5611 TraTan bate pe Decheval Domnul Dachilor,<br />
apoi face §i pace.<br />
104 5614 Tralan face podul peste DunAre.<br />
105 5615 TraTan omorand pe Dechebal, §i sup<br />
puind toatA Dachia, lasA slujitori<br />
Romani pentru paza in cetatile Dachiii,<br />
§i sA duce la Roma cu Muff&<br />
107 5617 TraTan trecând cu o§tile la Asia, dezrAdAciniazA<br />
tot némul Dachilor din<br />
Dachia, §i aducând multime de CetAténi<br />
Romani, §i slujitori Veterani,<br />
ii a§azA in traiu véénic intrInsa,<br />
*i. o face Provintie RomâniascA.
I Inparatii Ronnanilor z .3<br />
488 TABLA HRONOLOGHICESCI<br />
0; (1) a<br />
Inpdratii Romanilor g sas -53<br />
Lichinie . .<br />
Constantin<br />
-5<br />
288 5798 Dioclitian face triT cetatI in Dachia<br />
pe Dunare, §i suppune pe top VarvariT<br />
de peste Nistru §i de peste<br />
Nipru.<br />
Carile au lost cumnat, apoT §i sotie<br />
luT Constantin marele, au lost nas-<br />
cut in Dachia.<br />
Morns . .<br />
CaruTa i s'au nascut Constantin marele<br />
in cetaté Dachiii, precum mar-<br />
Constantin<br />
turise§te Zonaras Carte 12.<br />
marele . . . 313 5823 Inpartind inparatiTa cu Lichinie, in<br />
parte sa Ta apusul cu Dalmatia,<br />
Machedonia, Misia, §i Dachia.<br />
330 5840 Constantin face Tarigradul, §i muta<br />
scaunul inparatia de la Roma la<br />
Tarigrad.<br />
337 5847 Constantin marele, apoape de morte,<br />
inparte cu Testament inparatila in<br />
patru partI, ci le lasa fillor sai de<br />
moctenire, luT Constantin, Constans<br />
§i Constantie, §i nepotuluT-sau luT<br />
Dalmatie, in care Testament, O. po-<br />
Constantin<br />
menecte Dachia lasatalui Constans.<br />
Constantie . 342 5852 Constans, eine): anT sta cu scaunul<br />
Constans §i<br />
inpärätiii in Dachia.<br />
Dalmatie , 358 5868 La Soborul carile s'au facut la Sardica,<br />
in Titulul Min' cil de 'sobor<br />
sa, scriu MitropolitiI amtmduror Dachiilor.<br />
Valens . . . 376 5886 GotthiT inpin§T find de UnnT de la<br />
mare Meotida, ci de la Don, au<br />
trecut cu case cu tot in Thrachia.
InparaSll Romanilor<br />
rh<br />
=.6<br />
ca<br />
-cs<br />
E<br />
TABLA IIRONOLOGHICESCA 489<br />
378 5888 Gotthii din Misia rocosindu-sà, pradA<br />
Dachia, i Dachia mäluroasä, care<br />
Taste de la Olt, pe marginile Du<br />
närii On in Tisa, o suppun supt<br />
Gratian<br />
Theodosie<br />
dajde pe an.<br />
marele. . . 379 5889 Gra0an luand sotie pe Theodosie marele,<br />
Ii trimdte asupra Gotthilor,<br />
pre carii bäthndu-I, dezbat locurile<br />
carile ei apucase in Misia, si in Da-<br />
Arcadie ai<br />
chia.<br />
IIonorie . . 398 5908 Radagaiz Domnul Gotthilor, sculo.ndu-sh<br />
cu o samä de Gotthi, tréce la<br />
Italia.<br />
400 5910 Alaric cu altä sam5, de Gotthi, carii<br />
mai rämäsese in Gretia, inca au lo-<br />
vit la Italia.<br />
406 5916 Vandalii cu Domnul lor Godighisil<br />
Theodosie<br />
tree la Gallia.<br />
cel -Omar. . 427 5937 Romanii dezbat Pannonia de la Unni,<br />
pre care o Onusa, 50 de ani, supt<br />
,<br />
putéré lor.<br />
441 5951 Attila trecand Donul näpaddste cu<br />
Unnii in pArtile inpärAciii Romanilor.<br />
442 5952 Attila sfäram5, câte-va cetAti pe DunAre;<br />
ei<br />
trechn d, pradä la Thrachia, Illyria,<br />
Machedonia, i toata Ora Grecesca.<br />
La acest an socotesteNeculai Costin,<br />
precum sä fie rémas Dachia pustie<br />
de Romani, si decila sä fie r6mas<br />
tot me pustie pän5, la a doa deseälecare<br />
de Dragos Vodä in Moldova,<br />
si de Radul Voda negrul in Ora
490 TABLA HRONOLOGHICESCA<br />
Inpraiii Romanilor<br />
Anul<br />
dup5. Hs.<br />
Anul de<br />
la Adam<br />
1<br />
MunteniascA; ce cat de greu sA fie<br />
gresit cu acéstA pArére, tabla hronologhiiT<br />
innainte va dovedi.<br />
447 5957 Attila de iznoavA tróce Dun Aré innapoi<br />
pe ghiat5 si agunge cu prada pana<br />
la Dachia, apoi face pace cu Theo-<br />
- dosie InpArat.<br />
449 5959 Attila, pArasind pArtile rAzsAritultg, sA<br />
scoalA cu toate gloatele sale, si<br />
purcéde spre Turinghia; si stand<br />
in Saxonia, in cetatea Isnac, pune<br />
sfat sA intre in Italia.<br />
Marchian . 451 5961 Attila intrA cu Unnii in Ghermania,<br />
unde Aetie Hatmanul (om näscut<br />
in Dachia) la cetaté Avreliile eau<br />
bAtandul, 1-au cAutat a sA trage<br />
innapol la Illyria.<br />
453 5963 Attila si din Illyria gonit, intrA in Italia,<br />
si de acolo tréce la Gallia.<br />
454 5964 GhepidiLdupA radicaré Attilii cuprind<br />
Dachia ce din mijloc, adecA Ardélul.<br />
Leon Thra-<br />
Bonfin Decada 1 Carte 7:,<br />
si fac pace cu Marchian.<br />
cul . . . . 460 5970 Ostrogotthil de la Don, lepAdand gillgul<br />
Unnilor, intrA in Pannonia.<br />
463 5973 Ostrogotthii cuprind Pannonia, si gonesc<br />
de acolo ramasita Unnilor.<br />
Zenon. . . 483 5993 Theodoric Domnul Gotthilor Amalitici,<br />
vine in Tarigrad la InpAratul<br />
Zenon, pre carile inpAratul cinstinduil<br />
cu Boierie de consulat, 'I-au<br />
fAcut Hatman ne ostile Dachiii MA-<br />
1
Inparalii Romanilor<br />
Anastasie .<br />
Iustinian<br />
cel mare . .<br />
Mavrichie .<br />
6<br />
-5 C ,Ce<br />
- 0<br />
499 6009<br />
527 6037<br />
599 6109<br />
TABLA HRONOLOGHICESCX 491<br />
4 2<br />
,--or)<br />
0
492 TABU HRONOLOGHICESCA<br />
u5 2 E<br />
Inp5ralii Romanilor Ext<br />
4 , -4<br />
es<br />
Constantin<br />
locul Poarta de Fier; ce inpAratul<br />
ne vrand sä le de, nici pace sau<br />
acut.<br />
Pogonat . . 679 6189 l3ulgariT pradl : Tag Pop.a.ixa zthpac,<br />
thg r6pav to5 Tcycpou, Tarale Românilor<br />
celor de peste Dun'are, adech<br />
Constantin §i Dachia.<br />
Irini . . . 800 6310 Carolus Marele, sgincoroniazä inparat<br />
apusului, carile cohorându-s5, cu o§tile<br />
Ora la Dachia: lAcuitorii din Dachia,<br />
inpreun5. cu Lé§ii, i cu Bohemil<br />
au trim is la dânsul Soli, de §'-au<br />
fácut a§ezAmânt de pace. Saxonii<br />
standuii inpotriv5, cu armele i-au<br />
suppus, din carii multe familii de<br />
Domni, §i de alte Stepene scotind,<br />
1-au adus, §i i-au a§ezat in Dachia<br />
medeterranea, care Taste Ardialul.<br />
Vasilie Ma-<br />
Depe aeasta vréme sint Sasii, carii<br />
läcuesc §i astA-zi in Ardial.<br />
chedon . . 867 6377 Bulgarii, §i HarvaW, sA dau supt suppunere<br />
inpArätiii MizsAritului.<br />
Romanos . 959 6469 Pe ;last& vréme incep a sä pomeni<br />
la Istoricii Grecqti némul Pazinachilor,<br />
carora le zic Istoricii Le-<br />
§e§ti Pecinighi, a carora limbä, scrie<br />
Bilschie, List 239, sh fie fost ames<br />
tecatá, din Rusascsa, Le§asca, §i<br />
Moldovenesch. Aceste§1 Pazinaci<br />
d'inceputul Ior au ieqit de la Litfa,<br />
apoi coborandu-sA, spre mare negrii,<br />
s'.au Mout pace cu Ghenovezii,
Inpratii Romanilor<br />
Vasilie Vulcrarocton<br />
. .<br />
0<br />
Arghyros .<br />
ryi<br />
=<br />
Z ge<br />
.-o<br />
1000 6510<br />
1017 6528<br />
1034 6544<br />
TA BLA BRONOLOGITICESCA 493<br />
..) E cz<br />
71 "C3<br />
a.'<br />
,t c'S<br />
caril tind Crâmul ; Tará aceT Ghenovezi<br />
inpreuna. cu Volohif din<br />
Dachia, sä fie tocmit cetAtile Mancopul,<br />
Chircher, Cranaul, Azov ul, Cafa,<br />
Chilila, Cetaté albA, si TArgoviste.<br />
Incépe rAzboTtil cu BulgariT, carile<br />
au stiltut necurmat 17 anl.<br />
Vasilie Vulgarocton, suppune tot némul<br />
Bulgaresc inpärAiiT RäzsärituluT.<br />
Pre care vréme si RomaniT<br />
din Dachia, (cariT acmii si la IstoriciT<br />
GrecestT VlahT s5, chema),<br />
Tails s'au lipit la inpAratiTa räzsärituluT.<br />
Pentru mill inpAratul Vasile<br />
au scris intr'o tablä de Testament,<br />
(pre care au pus-o in MAnAstiré<br />
Sosthenis), cu care dA, inväVatura<br />
inpäratilor caril vor urma, cä de<br />
s5, vor clati VlahiT asupra inp6r6.-<br />
OH, sä le facä si lor, precum au<br />
fficut el Bulgarilor. Vaza aicé orTeine<br />
socoteste, a. Orâle DachiiT<br />
sh fie stAtut cu sute de anT pustie,<br />
de mosnéniT s'aT eel dintAT, ca<br />
de aicé pare-mi-sh c5,-'s va tocmi<br />
smintiala.<br />
Pre aCastä vréme au murit CraTul Unguresc<br />
Stefan, carile intill au priimit<br />
lege crestinés4 la a caruTa<br />
astrucare, scrie Bonfin, precum s'au<br />
strans toate niamurile vecine, intro<br />
carile au fost si Romanii din Dachia.
494 TABLA HR ONOLOGHICESCA<br />
Inparaiii Romanilor<br />
Constantin<br />
Ducas . .<br />
Romanos<br />
Dioghenis .<br />
Mihail Parapinachis<br />
. .<br />
Manuil<br />
Comnenos<br />
.<br />
rii<br />
-5=<br />
0<br />
'4 SL'<br />
1:1<br />
4 2<br />
-5<br />
0 `4<br />
5<br />
1063 6573<br />
1070 6580<br />
1078 6588<br />
1147 6657<br />
Pe acestA vréme &A pomenéste, precum<br />
Hunnii iarAs sA fie apucat o<br />
parte din Wale Vlabiii, si de nevoia<br />
lor multA samA de Romani,<br />
trecand DunAré, BA sA fie asezat<br />
in Misia; de pe mil apoi Istoricii<br />
Grecesti au luat de zicé, cA cei<br />
ce mai de nainte sA chema Misii,<br />
acmilt sh chiamA Vlahi; caci Vlahii<br />
au fost cuprins toatA Misia, adecA<br />
Dobruge, pana in muntii Emului, cArora<br />
acmif le zicem muntil Cenghii,<br />
séu Balcan.<br />
Pre aóastA vréme pomenéste Dlugos<br />
Liahul, precum Vinteslav Domnul<br />
Polovtilor, biruind pe Zeslav, Domnul<br />
Chiovului, si vrand asijderé<br />
sA facA si lui Boleslav Craiului Lesesc,<br />
sA fie strans inteagiutoriu<br />
multA oaste de Rusi, de Pecinighi,<br />
si de Moldoveni.<br />
Supt acest inpArat pomenesc Istoricii<br />
Grecesti de un Nestor Vestarhis,<br />
sä fie lost Hatman Tthy Xathy, ubv<br />
Haptatpoy, a naroadelor de pre langA<br />
Dunare.<br />
Pomen6ste Dlugos, precum Conrad<br />
inparatul apusului, mergand prin<br />
cara Lesasca spre Tarigrad, pre<br />
unde iera sA triacA cu oasté la Asia<br />
asupra Serachénilor, carii line lerusalimul,<br />
Vladislav Craiul Lesesc,
Inpáraii Romanilor<br />
Isachie A nghel<br />
. . .<br />
Alexie A nghel<br />
. . .<br />
ci5<br />
;11<br />
xe 74<br />
TABLA HRONOLOGBICESCA 495<br />
§<br />
c's<br />
sA fie trimis innainte, ca sa.-1 gAtescA<br />
Volohii, adecA Moldovénii za-<br />
hara pentru hrana o§tii.<br />
1185 6695 RomAnii, sau Vlahii, caril apucasa<br />
Misia, incep a sl tulbura asupra<br />
inpArAtiii RAzsArituluT.<br />
1187 6697 RomAnii, cu mai marii lor Pethr §i<br />
Asanis, aiave sA ridicA asupra in-<br />
päràiii<br />
RAzsArituluT.<br />
1190 6700 RomAnii sä insotesc cu TAtarAI ce-'1<br />
chema Comani asupra lui Isachie<br />
Anghel, §i pradA Thrachia pAnA la<br />
Filippopolis.<br />
1193 6703 RomAnii bat pe Alexie Gvido, §i pe<br />
Vasile Vataci Hatmanii lui Isachie<br />
in parat.<br />
1195 6705 Joan, carile apoi s'au numit Alexie<br />
RomAnul, omoarA pe Asan, fratele<br />
lui Pear, §i fuge de la an§ii.<br />
1196 6706 loan vine §i sh inchinA la inpAratul<br />
Alexie Anghel, pre carile inpAratul<br />
cu multe daruri daruindu-'1, §i cu<br />
nepoatA-sa logodindu-'1, Ii triméte<br />
Hatman ostilor de la Fillippopolls.<br />
1197 6707 Hrysos RomAnul, despArtindu-sA cu<br />
o samA de RomAni, rAmAne supt<br />
ascultaré impAratiii. Acesta find<br />
om sound la stat, RomAnii caril<br />
au rtimas supt ascultaré lul, s'au<br />
poreclit Condovlahi, apoi ace1ora9<br />
11-au zis Cutovlahr.
496 TABU IIRONOLOGHICESCA<br />
Inpratii Romanilor<br />
Murciflis .<br />
Theodor Lascaris<br />
. . .<br />
coi<br />
.-=4m<br />
ce<br />
c .1 -5 -0<br />
c<br />
..tC<br />
1198 6708<br />
1199 6709<br />
1203 6713<br />
1204 6714<br />
1205 6715<br />
Si altl Romiini insotindu-sä cu TAtaraI<br />
Comani trec Dunäré, §i prä-<br />
(land pan la Córlu, apoi yin la<br />
Joan.<br />
Hrysos cu RomâniI sal Inca sa dizlipé§te<br />
de la inparatie, §i inpacandu-sa<br />
cu Joan, apol apuca cetaté<br />
Prosaeul, §i decila cuprinde acéle<br />
partl, pana, la Thessalia, §i pitina<br />
la Epiros in tara Grecésca, undo<br />
§i pana astazi multime de acei RomanY,<br />
de atunce ram*. lacuesc.<br />
Intr'acelaq an §i Ioan Alexie sa<br />
rildich asupra inpärätiii, §i sta singur<br />
stapanitoriu tuturor Românilor.<br />
Latinil, cu vicle§ug apuca Tarigradul<br />
din mânule Grecilor, §i radica inparat<br />
pe Balduin, iara o soma, din<br />
Arhondil Grecilor fug Ia Joan Domnul<br />
Românilor, a carora protectie<br />
el cu dragoste priimeste.<br />
Joan Domnul Românilor, luAnd Green'<br />
eel la dânsul pribegitl, §i oaste TAtarasca,<br />
merge asupra lul Balduin,<br />
pre earile biruindu-'l, toatä oaste I-au<br />
prapadit pana la unul, §i pe dansul<br />
prinzindu-'1 viu, apol '1-au §i<br />
om orat.<br />
Theodor Lascaris sta. inparat Grecilor<br />
la Asia, §i a§eza scaunul inparatill<br />
in Nichea, Tara Joan dobande§te<br />
cetaté Filippopolis.
I Inparaiii Romanilor<br />
6<br />
-sz<br />
z .,3<br />
TAMA IIRONOLOGHICASCA. 497<br />
,23 s<br />
ca<br />
51:'<br />
.42,3<br />
1206 6716 Ioan Domnul Românilor incungura<br />
UdriTul §i Didimoticul, ce ne pu-<br />
Vandu-le izbAndi, 0, intoarce innapoi.<br />
1210 6720 Ilenric fratele luT Balduin, carile stätug,<br />
inpärat Latinilor in Tarigrad,<br />
dupä peiré luT Balduin, luCrurile<br />
cu näroc purcegemdu-T, dezbate<br />
toate cetätile, cari le-apucase Romann'<br />
in Misia, §i in Thrachia.<br />
1222 6732 RomâniT din tarâle de piste DunAre<br />
sä dau supt protectia Crailor Ungure§ti.<br />
Ioanis Ducas 1236 6746 Batie Hanul TätärAsc, trecand apa<br />
VolgaT, nápadé§te spre Iärb.le EvropiTi<br />
§i prada Moscul, qi taxa Lepsc5..<br />
1237 6747 Batie are rhzboTu cu Românil §i cu<br />
SacuiT la trecatorile muntilor, pe<br />
uncle neputând räzbi, Taal s'au tutors<br />
in tara Le§asca,, §i intr'acelal<br />
an intra, in Ora UnguréscA pe la<br />
Rodna, pe Bela CraTul Unguresc<br />
biruTa§te, carile fuge la AustriTa ;<br />
Tail Batie cu 'Mara pune toata<br />
Ora Unguriasa, supt foc §i supt<br />
sabie. Intr'acesta an sä socoté§te,<br />
cA sau Ioan Alexie, sau fiCorul luT<br />
Bogdan, cu multa, sarnä de RomânT<br />
trecând la ArdTal, cAta-va vrérne sä<br />
sä fie a§ezat acolo.<br />
1246 6756 Bela Craiul Unguresc, auzind precum<br />
Batie s'au intors innapoT, i<br />
8 2
498 TABIA IIROVOLOGHICESCA<br />
.3<br />
-0 5<br />
Inparaiii Romanilor E<br />
.,1 R. 0 '4<br />
Mihail Paleologul<br />
stA<br />
inpärat . . . 1246 6767<br />
toatA ara s-'au curAtit de 'Marl,<br />
el Inca s'au intors la scaunu-si, si<br />
pentru ca sAis tocmascA tara, aglutoriul<br />
ce-'i vinisa cu Cavalêrii de<br />
Rodos, i pe Românii ce intrasA<br />
in Ardial, Ii opréste lAnga sine,<br />
andu-le sate si cetAi movie, inteacaruia<br />
vréme si Bogdan, fidorul<br />
lui Joan Alexie, tatAl lul Drago§<br />
Mihail Paleo -<br />
Vodk au murit in Ora Ardélului.<br />
log . . . . 1266 6776 Mihail Paleolog Tara rAscumpArA Tarigradul<br />
de la Latini, si rnutA scaunul<br />
de la Nichea, iar in Tarigrad.<br />
1274 6784 Radul Voda Negrul, si Dragos VodA,<br />
AndronicPaleoloce<br />
stA in-<br />
-rt<br />
fi6orft lul Bogdan VodA, Yes din<br />
Ardial cu toatA casa lor, la locurile<br />
sale céle dintaI; si inpArtindu-'s<br />
locurile, deciia StApAniré §'au despAilit<br />
in doaa., adech : in Domnia<br />
prat. . . 1283 6791 MoldoviT, si a -cArAi Muntenesti.<br />
Intfacestas an scrie Nichifor Grigoras,<br />
precum Milutin CraTul SirbAsc,<br />
sA fie luat CrAiasa, pe fata Domnului<br />
de Valahia, .de unde nol socotim,<br />
de pe tocmala annilor, si vecinAtate<br />
locului, sa fie fost fata Radului<br />
Andronic Pa- Voda.<br />
leolog . . . 1299 6809 Acelas Milutin Cralul Sirbasc, sA insoarl<br />
a patra mul'are, cu fata Iui<br />
Andronic inparat, cu Simonida.<br />
Pànà aicé, cu aglutoriul lul D (u)mnazau<br />
adusam Hronologhiia a vechimiT
Inparatii Ronnanilor<br />
4:1`)<br />
TAMA IIRONOLOGHICESCA 499<br />
némulul Românesc ; TarA de la inturnaré<br />
Românilor de la Arthal,<br />
de când adeca s'-au despArtit acéste<br />
WI in doah StäpAniel, panA la vremile<br />
noastre, de ne vainvoiD(u)mnäzAu<br />
cu via0, tocmind i plinind<br />
tot hronicul acestor doaâ Domnii,<br />
la sfArsitul lul, vom arAta i Tabla<br />
hronologhiii annilor, ce urmaza.<br />
Tar5, aicé slarsitul lucrisorului acestula<br />
puind, 1u D(u)mnazAu unuTa"<br />
in Troit5. SlAvitulul, i inchinatului,<br />
laudA i inchinäciune, cu Latrie<br />
véCnick trimitem.<br />
t":44,(044-3-<br />
II
SCARA<br />
A lucrilor, §i a cuvintelor, carile shit mal de ingunnat<br />
intr'acest ilronic.<br />
A.<br />
Ababa Alana, Ma Tea luT Maximilian inpArat 206.<br />
Abazalele, nArod 60.<br />
Avaril nArod, nTam Unnesc 327.Incungura Tarigradul in zAdar 333.<br />
Avgust Chesar, ce va s sA intallaga? 163, 164.<br />
Avdira, cetate in Thrachia 418.<br />
Avrelia cetate 288.<br />
Avrelian inpArat, nAscut in Dachia 217, 219. MutA pe RomaniT<br />
din Dachia in Misia 134, 150, 240, 260. ProastA socotéla luT Sarn4ie<br />
Stanislav la adastä Istorie 151. SA aratA mincTunos 151. Viata<br />
luT Avrelian 213. Bate pe AlemanT, i pe MarcomanT 219; si pe<br />
GotthiT peste DunAre 220. In ce Invätur iné pe ostenT 226.<br />
Prinde pe Zenovia 220. In zAdar au fost trecut pe RomaniT din<br />
Dachia in Misia 226. Moare 225.<br />
Avrelie Carus inpArat, mare stricAcTune face Sarmatilor 230.<br />
Bate pe PersT 231. Multe cetatT le Ta 231. PiTare de fulger 231.<br />
Avrelie Probus inpArat 227. Omoarà 7 Bute miT de VarvarT 228.<br />
(1) Dam paginatiunea editiunel de fall, Tar nu cea din manuscriptul autorelul.<br />
Lipsa In cate-va locuri a paginatiunel provine din causa lacunelor ce<br />
exist/ In manuscript. Nola editorulut.<br />
1)
502 SCAR&<br />
Suppune pe Gottha cara BA rocosisA 228. Asijderé face Sarmatilor<br />
228. Pe BastarnT a muth in Misia 229. Suppune pe GhepidT 228.<br />
Cu ParthiT face pace 223. MutA pe Varvaril de langa Dun Are 228.<br />
Avrelie Sever inpArat 206. Multe rAzboae cu biruintA face asupra<br />
Persilor, si a Ghermanilor 206. SA fie cinstit Icoana luT Hs 206. Légd<br />
Evangheliil au publicAluit 206. Moare 206.<br />
Avreolus Ilatmanul om nAscut in Dachia 212.<br />
Agalma ce va sA zicA ? 166.<br />
Agathopolis, cetate in Misia 406.<br />
Adacvas, cetate in Dachia 322.<br />
AdevArul PriTatin maT bun de cat toff Prietena 10. 116.<br />
Adina, cetate in Misia 323.<br />
Adrian inpArat 134. Pe Romania, carii a pusdse Traian in Dachia,<br />
IT lasA pe loc nemutati 134. Stria, podul cel de piatrA peste Dunäre<br />
280. NAscut in Italica 154; multe tärT au cutreerat 154; zavistuiaste<br />
slAvil luT Traian 154. In Syria multe fArT lasA Parthilor, vrd sA pArAsdscA<br />
si Dachia ce s'au temut 154, 196, 197, 198. In fricosézA VarvariT<br />
ceT dincolo de Dachia 199. AceiasT Varvari i sa pliacA 199, demo-<br />
Idste pe Sarmati 199; are un cal trimis de la Nistru prd drag, cAruTa<br />
dupA ce au murit, T-au fAcut mormant 199. Adrian moare 199.<br />
Aetie vestit Hatman a Romanilor, din némul sAu Roman din<br />
Dachia 133. ChdrnA pe Unni inteagTutorTu asupra lui Ioan 'Pirannul<br />
278. Bate pe Attila 288.<br />
Azdrahanul, sau Ajderhanul cetate 61, 447.<br />
Acathistul ruga cand s'au fAcut ? 333.<br />
Acvisgrana cetate 350.<br />
Alaiddin Sultan Iconia pune pe Erdogul Seraschériu 439, 440.<br />
Alaiddin Sultan moare 440.<br />
AlaniT nArod 61, 62. Sint tot din Gotthi 76. Cuprind Luzitania<br />
276. Bat pe Attila 289.<br />
Alara apa, card da in Visara 350.<br />
Alaric Domnul Gotthilor 266 ; indemnat de Stilihon intrA in<br />
Italia 266; apoT dobandéste Roma 276. Slujéste in oaste la Theodosie<br />
marele 276. PradA Dalmatia 274. IncungiurA pe Honorie<br />
in cetatd Aeta 276; cu rusine sA intoarce la Illiria 276; Tesind<br />
din Gallia, intrA in Ispania 276; apucA, Roma 276.
SCARA 503<br />
Alaric fiCorul luT Avaric Domnul Gotthilor 294; O. inchinA la<br />
Zenon inpArat 294; il pune Voevod pe o§tile din Dachia 294; sA<br />
scoalA cu toV Gotthil din Misia, §i purcede spre Italia 294. Bate<br />
pe Odoater Dornnul Herurilor 294; dohande§te cetaté Ravena 294.<br />
Alba-lungA cetate, scaunul Romanilor maT denainte de Roma 96.<br />
Alba-Iulia, cetate in Arc lél, acésta Taste Oradia mare 474.<br />
Albianii cetate 275.<br />
Alvochénii nArod 68.<br />
Alemanii nArod 219, 233, 234, 251, 254, 282.<br />
Alexandru marele, §i biruintele lui 88, 171, 173, 299, 300.<br />
Alexandru Paris, rapó§te pe Eleni Doamna luT Menelaos 91, 92.<br />
Alexandru fratele luT Leon Sofos, rAmâne chivernisitorTu<br />
in-<br />
§i a lul Constantin fiéorului lui Leon 356, 357, 358.<br />
Alexia, cetate in Ispania de TroadónT lAcutit 91.<br />
Alexie Anghel inpArat 409. SA lépAdtk de frate-sAu, §i singur Ta<br />
porecIA de Comnenos 410; sAmn i sA aratA pentru scurtA inpAratiia<br />
Grecilor 410. Porecla de Comnenos n'o tAgAduia§te Istoricul Nichita<br />
Iloniatis 411. Neputhnd face pace cu VlahiT, orfinduTa§te Hatman<br />
cu oti asupra lor 411. Trimite pe loan (carile apoT au stAtut<br />
Domn tuturor Românilor) Hatman pe o§tile de la Filippopolis 413.<br />
Alexie gonit de la inpArAtie, fuge la cetaté Develt 413, 420.<br />
Alexie Anghel Comnenos inpArat 409. Ace la§ moare 434.<br />
Alexie Aspiatis Hatmanul luT Alexie Anghel inpArat, cade rob<br />
la Vlahl inpreunA cu Isachie Sevastocratorul 411.<br />
Alexie Comnenos inpArat 388. Moare 388.<br />
Alicanipirgos, cetate peste Dun Aré in Dachia 322.<br />
Almiris, cetate in Schythia 323.<br />
Amazoanele muerT vestite in vitejie 59.<br />
AmalitiT familie de Domni Gotthice§tT 294.<br />
America, a patra parte a lumil, ce-T clicem lurné noah 184.<br />
Amilius, §i Numitor fratil strAnepoci luT Eneas Troadénul 96-<br />
Amilius inchide pe nepoatA-sa Rea, fata buT Numitor in Capi-<br />
§td VastaliT, 97; liapadA pe nepotiT sAT näscuti din Rea, pe Romus<br />
§i Romulus in pAdure sA piarA 92. Ne§tiind triméte pe nepotusrtu<br />
Remus la frate-sAu Numitoriu 98.
504 SCAR&<br />
AmaxoviT nArod, caril trAiTa in Telége BatutT de Ladislav<br />
CraTul Unguresc, §i gonitT 'Ana la apa VistleT 149.<br />
Anastasie inparat :<br />
trage zid de piatra inpregTurul Tarigra-<br />
dulur din mare n6gra, pAnA in mare alba 312.<br />
Anastasie Silentiarie inparat 296. CubaniT intoarce innapoTpe Bolgaril<br />
cariT intrasa in Misia 302. Face cu Persil pace 312. Cade in Terésé<br />
Evtyhianilor 313. Face cu Vitalian Schythul pace 313. RAmaind<br />
in Ierese, D(u)mnazau iT scurtéza din viata, 14 anT 314; i§i face casa<br />
prin care sA nu poata strAbate fulgerul 314. Ce 'Aare de fulger 314.<br />
Andreas al doilé fle)orul Bela sta. Craiu in Ora UnguréscA 445.<br />
In titulul sAu sà scrie stapAnitorlu §i a VlahiiT 445.<br />
Andronic cel MtrAn inparat 384. Prinde pe Dioghenis inpArat,<br />
§i-T scoate ochiT, de care au §i murit 386.<br />
Andronic Comnenos inparat 391. Omoara pe Nepotu-sail Alexie<br />
Comnenos, §i tiranné§te apuca inparallia 391; vrând sa omoara<br />
§i pe Isachie Anghel, fu el omorAt 391, 392. Intr'acesta Andronic<br />
s'au stans nIamul Comnene§tilor 399.<br />
Annius Consul Romanese 161.<br />
Annil ClimatericT inparaVlor Romanilor 207.<br />
Annul zidiril Tarigradulul 241.<br />
Antenor, §i Eneas sfatuesc pe Troadéni sA dé pe Eleni, ce<br />
nu sa asculta. 94. AmAndoi numaT scapa, §i tree la Italia 95.<br />
Antenor Troadénul descaleca tara Venetia' 95.<br />
Antioh Athinénul Dascalul lui Titeron 87.<br />
Antonie Pius inpArat 199. Suppune pe Mavri la Africa 199;<br />
are RAzbolu cu GhermaniT ce le zicé Catthi 200; moare 200.<br />
Anthimie Hatmanul, silOte pe Attila sa faca pace, carile de<br />
nevoe o priimé§te 284. Sta inpArat Apusului 291.<br />
Anhialos, cetate in Thrachia 211.<br />
Aprii nArod 68.<br />
Apolodor me§terul, carile au facut podul cel de piatra peste<br />
Dunare 155, 322.<br />
Apros, cetate in Thrachia 431.<br />
Arghentorata, cetate 275.<br />
Ardlalul tara caruia II zic Latiné§te Transilvania, nemté§te,<br />
Ora de §épte Cetap 57, 61, 65.
SCARA 505<br />
Aristovul, Gheograf 173.<br />
Arianos Istoric 173.<br />
Ariaric, Domnul Ghetilor sä inpacA cu Constanstin Mare le 245.<br />
Arcadie si Honorie inpArati 132.<br />
Arcadie inpArat bate pe Gaina viclialul 274. Moare 275.<br />
Arcadiopolis, cetate in Thrachia 409. Acésta sä socote§te sA fie,<br />
unde acmU Taste Burgazul 432.<br />
Armata, cetate in Dachia de Tralan inpArat fAcutA 322.<br />
Armentarie Chesar 232. Bate pe PersT 232.<br />
Arnulfus Craiu triméte pe UngurT de pradA in Ghermania, si<br />
in Gallia 355. DA Ungurilor locuri pe apa Tisel 355.<br />
Artaban inpAratul Persilor, sfArâma. zidiurile Antiohiii 326.<br />
Arthemie inpArat scoate ochiT luT Fi lip, si stA la inparatie 343.<br />
SA chlugAreste 343; apoi fuge la Terve lin Domnul Bolgarilor 344.<br />
Vine cu agiutoriul luT supt Tarigrad 344; il dan BolgariT pe<br />
mâna luT Leon inpArat 344.<br />
Arhanghelul, cetate 60.<br />
A rchidan cu Periclis 176.<br />
YArizov riig p.eXaviic Boikvca.c, Domnul Bogdanil negro 474.<br />
Asan Vlahul om ascutit la minto 400.<br />
Asia véche movie a Romanilor 190, 192.<br />
Ascania, fiCorul luT Eneas, zidéste cetate Alba-lungA 96.<br />
Ascol si Dir Domnii Variaghilor apucA Chiovul 372.<br />
Asta cetaté 274.<br />
At lan, Hanul TätärAsc 475.<br />
AtrebatiT cetate 275.<br />
Attila Domnul Unnilor 269. Far AmA une cetAtT inpArAtesti la DunAre<br />
283. Tréce in Thrachia 283; pradA Illiria, Machedonia,si agIunge<br />
pAnA la Gretia 283; sA intoarce din pradA innapoT 283. IarAs1 pradA<br />
pAnA la Dachia 283; iarAv pradA inpAratiTa RAzsAritului 283, ucide<br />
pe frate-sau Vleda 283. SA laudA luT Valentinian inpArat 283. Tréce<br />
DunAre pe ghetA, si pradA pAnA la Dachia 283; fAcAnd pace cu<br />
Theodosie cel Omar, sA, intoarce innapol 283. SA mutA cu toate oar<br />
dele de la RAzsArit spre apus 285. Vine la Turinghia 285. SA asezA<br />
in cetate Iscanul 285. A§ezA in patru locuri rezidentiT, adecA scaune<br />
283. I§ strange oardele in Sicanbria 285. Cére de la Valentinian
506 SCARA<br />
sA-'1 gAtéscA gazda in Roma 287. intrA cu Wile in Ghermania 288.<br />
BAtut la cAmpil CatalaonT fuge in Illiria 288. IarA§ Intl% in Ialia 289;<br />
Te§ind din Italia intrA in Gallia 289; cére pe Honoria sora luT Valentinian,<br />
ce in zadar 289. Ia muiere pe fata DomnuluT de Bactria 289.<br />
SA intoarce la Schythia, unde in noapté care s'au insurat moare 289.<br />
AutorTul de eine indemnat au scris acéstA Istorie 179. Tine calé<br />
cé din mijloc 179. Inthi au scris in limba LAtinéscA, apol au izvodit'o<br />
in limba RomAnTascA 180.<br />
Autorul aratA pricinele, pentru exci au insAmnat tocl Craii<br />
Ungure0 de la Stefan, pAnA la Vladislav CraTu 441. 442.<br />
Athanaric Domnul Gotthilor goné§te pe Fritighernis 262. Fritighernis<br />
256; cére agiutorTu de la Valens inpAratul 262; ii inpacA<br />
Ufila Episcopul lor 262. Athanaric moare 265.<br />
Athaulth, Domnul Gotthilor, cumnatul luI Alaric, zic uniT, el<br />
sA fie apucat Roma, §i robind pe Plachidia sora luT Ilonorie, §i<br />
a luT Arca die, sa o fie luat muTare 276. IarA§ intrA in Gallia 276.<br />
Athira, Chiuciuc cecrnegé, boo aproape de Tarigrad 432.<br />
Ahilia, cautA Chilia 365.<br />
Axiachil närod 68.<br />
Apsimar tae nasul luT Leontie inpArat, §i-'I bagA in MAnAstire 340.<br />
Apsyhon, Voevodul Avarilor 330. Cére de la Mavrichie inpArat:<br />
pragurile DunAriT, ca sA, facA pace 330.<br />
B.<br />
Baber, cetate cu mormAntul lui Suleiman Sall vestitA 439.<br />
Baiezid, fiCorul luT Murad cade rob la Temurleng hanul TAtArAsc<br />
441. Intre fiéorii luT Baiezid sa scorné§te gAlciava pentru<br />
inpArAtie 441.<br />
Balabimir Domnul Unnilor 279.<br />
Balduin, Graful de Flandria, vine inteagiutoriu lui Isachie<br />
orbul, §i goné§te pe Isachie Ancrhel din inpArAtie 420, 421. SA<br />
incoron6za. inpArat TarigraduluI 422. Spanzura pe Murciuflis inpArat<br />
422; apuca chte-va cetAtT in Thrachia 425. Cade rob la Ioan<br />
Domnul Romfinilor 426.
SCARA 507<br />
Basil de argint a luT Constans inpärat, carile s'au aflat la GAlap<br />
128. Si altul de arama 128.<br />
Bann', BoTariT, in tara Muntenesca de când ? 469.<br />
Banul nume, ce va sä zich? 469.<br />
BaniT muhavinénT 469. Si BaniT SeverinuluT 469.<br />
Barabista, sau Varavista, Domnul Dachilor 71. Cauta si Varavista.<br />
BasarabiTa, Bugiacul 67, 68. Tara fara apa 469. Au fost supt<br />
ascultaré Crailor Unguresti 467. uncle Taste ? 468.<br />
Basna pentru razboTul, carile zic sä fie avut Laslau Cralu cu<br />
Batie IIanul Tataresc 142. Mastas sä infatasaza cu basna luT<br />
Simion Milzacul 143; sa dovedéste chiara basna sa fie 144, 145.<br />
Basna a unor buTguitorT pentru incepatura niamuIuT Romanese<br />
144. De unde au iesit ? 144, 145, 146.<br />
Basna luT Laslau CraTul Unguresc 141, 142, 143. Do uncle s'-au<br />
scornit 141. Sa dovedéste de minciunoash 144, 145, 146.<br />
BastarniT närod 61. Tara lor 61, 62, 67.<br />
Batie, IIanul Tätärasc 141. Cand au pradat Ora UngurTasca,<br />
nicT un Vladislav, cAtT s'au tamplat CraT cu acest nume, pe ace<br />
vreme CraT a fi nu s'-au ttunplat, precum zic buTguItoriT 455, 393, 444.<br />
Au pradat taxa Unguriasca pe vremé Befit 145. Cand au napadit<br />
inthi spre partile Evropii 141. De unde au Tesit 447; prada Ora<br />
Rusasca 447. Prinde pe Gheorghie tariul Russilor 447; pune pe un<br />
Iaroslav Gnóz Rusilor 447; sa sloboade spre VlahT, ce in zadar 447;<br />
prada tara Lesésca 448. Aprinde Cracovul 448; gonéste pe Boleslav<br />
Craiu 448; prada tara Nemtasca, pana la Dunäre 449. Bate pe Bela<br />
CraTul Unguresc 145. Si pe Palatinul CraiuluT Lesesc 448.<br />
Batie batut, si de foame Iase din tara UngurTasca 452. De conceniTa<br />
lui adevarat nu sa stie 456.<br />
Bela Craiul Unguresc 443. Cére agiutorTu de la Frideric inparatul<br />
apusului inpotriva lul Batie, ce in desert 450. Batut de<br />
Batie fuge la Austria 450; de acolo la ostroavele mann' AdriaticT 450.<br />
SA intoarce la Craie in tam UngarTasca 451. Opréste pe Rom'anT<br />
in Ardél 466.<br />
Bele, cetate RomanTasca in Ardél 474.<br />
Beling, cetate Românésca in Ardél 474.
508 SCARA _<br />
Benii, cetate Roma.nésca. in Ardél 474.<br />
Besii, nArod 468.<br />
Beserica ApusuluT sA desparte de BesericaRAzsArituluT 351, 355.<br />
Când au inceput a sA. despArti 351.<br />
Bogdan Domnul Vlahilor pre vremé inpAratului lui Vasilie<br />
Bulgarocton, Let de la Hs 1017; 131, 306, 377. Vine la Vasilie<br />
Bulgarocton 396.<br />
Bogdan Domnul Rornânilor in Ardial mai denainte de Dragoq<br />
Vodb. 474.<br />
Bogdan targul in Ardél 474.<br />
Bogdan VodA, carile sA pomene§te la Istoricul Bonfin, eine? 475.<br />
Bogdania, Moldova la IstoriciT Grece§ti 157. De unde §i de child<br />
au luat acest nume ? 474.<br />
13oziT Elline§ti oameni 88, 89.<br />
BoziniT, Pazinachi, PicinighiT, tot un niam 364.<br />
Bonthos, §i Thabal, poticele peste muntii Ardialului 319.<br />
BolgariT au zis intai Românilor din Dachia Volohi 303, 306. Când<br />
s'au ivit intai spre pArtile EvropiT ? 301. Bat pe Anastasie inpArat<br />
301. SA opresc pe langa, Dachia 303; intrA in Pannonia 303. Sint<br />
niAm Sloven esc 304. Fac mare rAsipA Vlahiei 337, 342. Intapa, multime<br />
de oamenT 342. De unde s'-au chemat Bolgari ? 336. SA intorc<br />
-WV. la Cre§tinAtate 353. StApanesc Thrachia §i Misia pAnA in marS<br />
négrA 346. IernSzA in Volohia 355. De pizmA sh intorc la beserica<br />
Apusului 356. Iar54 sA intorc la besSrica RAzsAritului 356; bat oasté<br />
luT Constantin Pogonat 311; §i'-§ pun §étrele in Misia 338. SchimbA<br />
nume Romanilor din Dachia, §i-'1 numAkc pre limba lor Volohi,<br />
§i Dachiii ii zic Volohia, sau VoloscaTa 313. PradA Thrachia<br />
pAnA supt Tarigrad 313.<br />
Boleslav Craiul Le§esc gonit de Batie fuge la Silezia 448.<br />
Bononia cetate 350.<br />
Bonfin intre toti Istoricii Ungure§ti mai curat 444.<br />
Boris §i Roman Hatmanii lui Svétoslav vor cu sila sA sa,' a§éze<br />
asupra Bolgarilor 369.<br />
Bosna tail descAlecatA de Picinighi niam Slovenesc 382.<br />
BosnSniT, sau Boviégii niam Slovenesc 382.
SCARA 509<br />
Bosforul Chimeric Taste gura baltiT Azaculul, unde O. varsa<br />
in mare nTagra 262.<br />
BohemiT, sau CehiT, niam Slovenesc 178, 304, 350, 351, 383.<br />
Bosnégil, cauta BosneniT si 382.<br />
Brasovil, sau Vrasovii, muntiT ce le zicem a Vrancil, cariT despart<br />
tara MoldoviT de a MuntenTasca 69.<br />
Buda cetate, care au fost scaunul CraiiI UngurestT 83. Au fost<br />
véche slobozie a Dachilor 66.<br />
Buduarie Hatmanul DachiiT 328. Cade in prepus la inparatul<br />
pentr'aceTa sä mazileste 328.<br />
Basarabestil, vechTu niam in Ora RonnânTasca 467, 468. De unde<br />
sa trag, si de unde au Tesit ? 467, 468.<br />
Borul pecete Oral MoldoviT de unde s'-au luat? 155.<br />
Bugecul s'au chemat mal denainte BassarabiTa 468. Pentru cad<br />
s'au chemat Bugec ? 467, 468.<br />
Boala Istoricilor ce de obste care Taste ? 177.<br />
V.<br />
Vag, apa 240.<br />
Vactonion, cetate in Thrachia 418.<br />
Valamir Domnul Unnilor cade asupra Gotthilor si 'T goneste 255.<br />
Valahia mare sail chemat Moldova 110, 304.<br />
Valahia mica s'au chemat tara Românesca 110, 304.<br />
Valahia s'au chemat si Gallitia 446, 452.<br />
ValahiT cestI dincoace de Dunare au fost supt protectia Crailor<br />
UngurestI 377. Tân locurile peste Dunare, unde maT de demult<br />
au fost lacuit DachiT, si Ghetil 158. Cauta maT mult la numele<br />
Vlah si Voloh.<br />
Valens inparat bate pe Athanaric Domnul Gotthilor 254, 256.<br />
Face niste cetatT la Dunare 254. Primind multime de GotthT, iT<br />
aseza in Thrachia 256, 262, 266. Pentru ce nu in Dachia ? 256.<br />
Valens piTare omorttt de Ootthr 264.<br />
Valentinian, si Valentin inparatT 253. Cu vredniciile lor potolesc<br />
tote rautactle Varvarilor 254.
510 SCARA<br />
Valentinian inpärat moare 290.<br />
Valentinian cel tarihr inphrat 255.<br />
Valentinian fiCorul luT Honorie, §i mhtu§h-sa Plachidia inpärhtésa<br />
276. Sh insoté§te cu alY Crai a Varvarilor in potriva luT<br />
Attila 288. Moare 289.<br />
Valerian, §i Ga lien inphratT 210.<br />
Valerian cade rob la Sapor inphratul Persilor 211. Moare 216<br />
ValthiT, familie Gotthicesch 260.<br />
Valql nume Nemtesc, eine sint? 159.<br />
Vanghiona cetate 275.<br />
VandaliT din Gotthl, cuprind Gallia 240; apuch Africa 287; tree<br />
in Panonia 239. CAM vréme au stdpanit-o? 240. ChematT de<br />
Maghistrul o§tilor luT Honorie trec din Pannonia la Italia 240.<br />
Varvar cine s'au socotit ? 292, 319, 325.<br />
Varvaril din tote phrlile nilphdesc spre inparhtila Romanilor 12.<br />
Descalech marl CráiT 13.<br />
VarvariT CrivatuluT eke rautatT au fácut lumiT 215.<br />
Vardas, Hatmanul luT Cimischie inphrat, bate pe RusT, §i-'T<br />
scóte din Thrachia 370.<br />
Variza, CrATasa Unnilor sh dh supt ascultare luT Justinian inpärat<br />
315.<br />
Varna, cetate in Thrachia 174.<br />
Varuista, cauth Barabista.<br />
Vasilie Bulgarocton inphrat 370. Dezbate toate locurile, carile<br />
apucasit BolgariT 375. Scoate ochiT a multime de BolgarT, §i lash<br />
la o suth unul numaT cu un ochuti, §i 'T sloboade. Suppune Via<br />
Bolgarimé 375. Trece la Asia, qi inpach §i acolo lucrurile 378.<br />
Ghtindu-sh s margä in Sichilia moare 378.<br />
Vasilie Machedon inpärat 354. Goné§te pe Persi ptinh peste<br />
Evfrath. Moare 354, 355.<br />
Vasilie fiCorul lui Roman inparat 370.<br />
BaatXsoca nhrod, nIam Schythicosc, din cariT sätragPicinighiT 364.<br />
Vastalis, Boaza fiCoria 96.<br />
VastarniT, näral 15cuitoriu intre Nistru §i intre Nipru 228.<br />
Vasterne, loc in Thrachia 405.<br />
Vatrahocastron, cetate in Thrachia 418.
SCARA 511<br />
Velisarie, vestit Hatmanul luI Justinian inpArat 240.<br />
Vindibona, cetate acmii Bec MI 201, 203.<br />
Venedii ndrn Slovenesc 365, 474.<br />
VeneticiI din tara RomâniascA, de unde le au rëmas acest<br />
nume? 365.<br />
Venetia cetaté, sa descalecA 420.<br />
Verimundus, Domnul Unnilor 269. Fuge in Gallia 269.<br />
Verrois Targ in Trachia 405.<br />
Verona cetate 208.<br />
Verhel cetate Românésca, in Ardel 474. Acéla§ Ul pia Traiana 474.<br />
Vespasian Chesar 165. Cauth Tit.<br />
Vestvalia sA descalecA 277.<br />
Vesteldorf, cetate Românésca. in Ardél 473.<br />
VeteraniI osta§I Române§tI 13.<br />
Vidinul cetate 321.<br />
ViefiT nArod 67.<br />
Viza, cetate in Thrachia 415.<br />
Viminachium, cetate in Dachia 322.<br />
Vindibona, Vienna, Bec Till 201, 203.<br />
Vinovilethil nArod 73.<br />
Visara apA, dA in Ren ....<br />
Visegotthii tot Gotthi 73. Apoi s'au chemat §i Vandall 76; apoI<br />
s'au chemat Franchi 76. Unde au lAcuit d'inceput? 268. Suppun<br />
Ispania, Gallia i Africa 266. Descaled CrAiIa IspaniiI 266.<br />
Vitalian TAtarul cu rnultA samA de Schythi sA Cre§tinIaza. 312.<br />
Vine cu oa§te supt Tarigrad 312. Face mare stricAciune o§tiI<br />
luI Anastasie inpArat 312; omoarA pe Chyril Hatmanul, §i pradà<br />
pan& supt Tarigrad 312.<br />
Vitelie Hatmanul, bate pe Silvie Othon 165. StA inpArat 165.<br />
Vitichild, Istoric Saxonesc 177.<br />
Vitinia, Ora in Asia mica 221.<br />
Vi§an, Hatmanul Variaghilor 381. Cu 7 ma de Rusi cade Rob,<br />
carora Constantin Monomah le scoate tuturor ochil 381.<br />
Vladimir Domnul Rusilor sä cre§tiniaza 353. StApaniWe §i<br />
Novogradul..... Ucide pe frate-sAu Iaropolc, §i-1 Ia. §i stapanire, i<br />
muiaró..... RAmtine singur stApAnitoriu a toata Rossia Asculta
512 SCAN.<br />
soliT Muhammeténilor, a Papa de Roma, a Jidovilor, caril il indemna<br />
fiietecine la légé lor. Apol sA incredintazA cu solil Grecilor<br />
Triméte soli in toate partile, pentru sA ispitTascA care<br />
lege 11-ar plAcé Alege din toate legé GrecéscA,..... merge cu<br />
oaste asupra CramuluT, Ii dobande§te face pace cu Vasilie<br />
§i Constantin inparaVT, cariT ii dau pe soru-sa Anna DoamnA 373;<br />
orbé§te, §i din botez i sA dwhid ochiT 373. SA botTaza, cu to-Vt.<br />
BoYariT 373; sA intoarce de la Cram la Chiov 373; fArarnA totT<br />
BoziT 373; multime de RusT intoarce la Hs 373.<br />
Vladimir fiCorul luT Iaroslav lové§te supt Tarigrad, ce bAtut<br />
scapA 380, 381.<br />
Vladislav cel mincTunos, cauta, LaslAu; adecA sh botTazA, §i face<br />
pace cu Stefan CraTul BulgAresc 140.<br />
Vladislav cel adevArat Craiul Unguresc au avut razboTu cu<br />
UnniT, TarA nu cu TAtaraT, precum va bAsnuitorTul Simeon. CautA<br />
LaslAu.<br />
Vlaherna vestitA cu minuni BesericA supt Tarigrad 333.<br />
VlahiT din Ora GrecéscA, tot un ném cu Vlahii din Dachia 153, 157.<br />
Vlahil din Dachia din RomanT nAscuti 110. Vlahii, FrantoziT,<br />
§i ItaliTaniT in limba NerntascA tot un nume au 157; a Vlahilor<br />
limbA sA asamAnA cu a ItaliTanilor 157.<br />
VlahiT sau VrahiT, &and au inceput a sA chema la Istoricii<br />
Grece§ti cu acesta nume 131. Multe rAutAtT au fAcut inpArAtiii<br />
RAzsArituluT 131. Iara, BA lipAsc de inpAratie 131. A Vlahilor<br />
nume la IstoriT amestecat 131.<br />
VlahiT Romani din Italia 398. Au agons pAnA la Gretia, §i Tessalia<br />
398.<br />
VlahiT de peste DunAre apucA Misia 398. S'au chemat MisiT 398.<br />
Dau agTutoriu Grecilor inpotriva Latinilor 399. SA despart de la<br />
inpArAtiTa. Grecilor 376. RadicA arme asupra inpArAtiiT 376. Fiind<br />
gonitT de Isachie Anghel peste Dunäre, Tara§ sA intorc in Misia<br />
397. PradA §i ard 397.<br />
VlahiT pre atuncé ce obicéTu ave a sA bate la rAzboTu 407.<br />
Grecilor nArod in samA nebAgat 407. SA insotesc cu TA'tariT ComanT<br />
408. Bate pe InpAratul Isachie Anghel 408; apucti cetat6<br />
Varna 408. PradA Ora supt UdriTu 409.
SCARA 513<br />
VlahiT bat pe Alexie Grido, Hatmanul RAzsArituluT, i pe Vasilie<br />
Vataci, Hatmanul Apusului 409; insocindu-sa cu ThtariT Iarä<br />
piada, Thrachia 415. De iznoavA pradA Thrachi a 414.<br />
VlahiT cesti dincoace de Dun Are supt protectia Crailor Unguresti<br />
337.<br />
Vlahil sA, tiag din coloniile Romanilor, care au lost aduse de<br />
TraTan inpArat in Dachia 398.<br />
Boyaavia, Moldova 157.<br />
Vogoris Domnul Bolgarilor, s botTazA, pentru care BolgariT<br />
ne maT priimindu-1, el fuge la Tarigrad 353.<br />
Voevod, titul la multe niamurT Teste de obste 131.<br />
Volga, apA, de unde Tesind Volgarii s'au chemat asé 301. Ellineste<br />
sA chémA "Rra 438.<br />
Volga cetate pe apa VolgAT, acmia Taste A zdrahanul 447.<br />
Voloh, numele Românilor din Dachia, de uncle? 302. La Istorici<br />
de pe ce vréme incep a sA pomeni cu acesta nume 302.<br />
Volohia, apucatA de BolgarT, insA nu mult tinuth 341.<br />
Voristhenis, Niprul 60.<br />
Vosforul, cetate_ Azacul 315.<br />
VrasoviT, muntiT VranciT 126.<br />
VurideniT nArod 68.<br />
Von, Hatmanul luT Iraclie inpAr: bate pe AvarT 333; si iT goneste<br />
de supt Tarigrad 333.<br />
Vtilhovnic, ce va sA insAmnéze 454.<br />
G.<br />
Gadarion, cetate 315.<br />
Gaina cu Gotthil incungura Tarigradul 274.<br />
Galba, Chesar 164.<br />
Galeria Hatman, bate VarvariT ceT peste DunAre lAcuitorT 232;<br />
singur sä numéste Avgust 232. Moare 232.<br />
Galie inpArat 209. LTagA, inparMiTa Romanilor supt dare pe<br />
an sA de Tatarillor 209.<br />
Galien sta singur la inpAratie 212. Moare 212.<br />
31
514 SCARA<br />
Galli Oa tarà, s-'au numit o parte de Vlahia, card au fost supt<br />
protectia Crailor Ungure§tT 446. HotarAle VlahiiT supt numele<br />
Gal1itii1 469.<br />
GheTza fratele luT Solomon CraTu Unguresc 374. Acesta4 de<br />
bunA voe s'au legat sA de bir pe an, PapiT luT Grigorie 375. De<br />
bunh voe lasA CrAiTa väru-sAu 383.<br />
Ghenseric Domnul Vandalilor sA, incuscrezA cu Theuderic<br />
Domnul Gotthilor din Gallia 287. SpintecA nasul noriT sale §i o<br />
trimdte la tatA-sAu Theuderic 287; chdmA inteagIutoriu pe Attila<br />
CraTul Unnilor inpotriva Gotthilor 287. Bate pe mare oastd lui<br />
Leon inpArat 289.<br />
Ghenovezil n'au linut nicT ChiliTa, nici cetate albA precum vor<br />
unil 134. InpreunA cu RomaniT multe cetAt1 fac pe malul mArii<br />
ndgre, §i. a Dun Aril 124.<br />
Gheografil ceT vechi de ce§ti maT noT sA clevetese 173.<br />
Gheorghie Paleolog piTare de VlahT ucis supt cetatd Crizimul 418.<br />
Ghepidia s'au chemat Ardialul 319.<br />
GhepidiT, nArod 67. TrAiTa peste muntiT Ardialului 78. CariT<br />
au cinut o parte din Dachia slujiia cu liafA inparacilor Romane§t1<br />
318. Care parte a DachiiT au tinut 318.<br />
GheraT titul Hanilor Crame§tT de uncle ? 437.<br />
Gherghina cetate nAroitA, in Moldova aproape de Galati' 162, 248.<br />
Ghermania 04 card au fost intre Dachia, gi Illiria, deosabi<br />
de Ghermania cé mare 64, 76.<br />
Ghermanos, Voevodul lui Iustinian in Sclavonia, murind Sclavonii<br />
pradA Machedonia 317. Lovesc pAnA supt Tarigrad 317.<br />
Ghercl, §i Taman, cetatile 365.<br />
Ghestiblind Domnul Dachilor 79.<br />
Ghetia iarA mai largA de cat Dachia 118. Apoi s'au chemat<br />
§i Dachia 212.<br />
AceTa§i s'au numit DachT 71.<br />
Ghetii nArod 61. Uncle au lAcuit 62; numele lor mai de ob§te<br />
de cat a Dachilor 70. Gonesc pe Vastarni, §i pe Herull, §i le<br />
apucA locurile 71. Aceia§i s'au numit Dachi 71.<br />
GhetiT, §i DachiT nu sint din GotthiT, caril s'au coborat de la<br />
Scandinavia 73. Cand au vinit supt §tiinta Romanilor 72. Cand li
SCARA 515<br />
s'au schimbat numele in DachT 71. Sarmatilor au fost PoporénT,<br />
iarA nu Sarmati 228.<br />
Gog Magog 58. AceiTas SchythiT 61.<br />
Godefred bate pe Suleiman Domnul Turcilor, si scoate Ierusalimul<br />
din mAna luT 338. SA incoronézA Craft' IerusalimuluT<br />
cu corona de spini inpletita 338.<br />
Godighilil, Domnul Vandalilor cu alalti VarvarT intrAin Gallia 275.<br />
Godofred, Domnul Davilor de la apa RenuluT 349. Pi Tare ucis 350.<br />
Gomvis, cetate in Dachia 322.<br />
Gorda, Craisorul Unnilor sa inchinA la Iustinian, si EA botTaza<br />
315. SfarAma boziT Unnilor 315.<br />
Gordian inpArat 207. In sése anT vdde biruinta asupra tuturor<br />
Varvarilor 207. Moare 207. Titulul ce I-au scris slujitoriT asupra<br />
mormAntuluT 207.<br />
Gotthia, adicA Ghetia 363.<br />
Gothii, din earn' GhetiT, si Dachil 71, 74.<br />
GotthiT, VandaliT, OstrogotthiT, Visegotthil, tot un narod 76. Unde<br />
au lacuit d'inceput ? 73. Cine si de unde sint ? 73. CeT din Scandinavia<br />
73. S'au asezat la marginele mariT négre 260. SA crestinéza<br />
in Terésé lui Arie 245. Au trecut numaT prin Dachia, Tar nu au BMpAnit-o<br />
254. Intre sine sa, gAlcevesc, si sl despart 260. prada<br />
Misia 207. Prada Dachia, si Schythia 254. TrimAt Son pentru pace<br />
la Valentinian 255.<br />
GotthiT, pre cariT Valens inpar. ii pusése in Trachia, de flArnAngTune<br />
rAdicA cap 256. IncungurA UdriTul si pradA Trachia 257;<br />
bat oasté lui Valens, si pe dAnsul omoara 257. Vin supt Tanigrad<br />
257; pradA si Dachia 257.<br />
GotthiT, caril au ramas supt staphnirea Unnilor, n'au stApAnit<br />
Dachia 269. Ce 0-au tinut locurile céle vechT 269. S'au numit si<br />
VandalT 261. Au stapAnit Galia 294. SA desbat de supt gugul<br />
Unnilor Si sA as6z5. in Pannonia 242. Bat pe VandalT la apa Morasul,<br />
si apuca acéle locuri 239. MIA, unde sa intindé ? 267.<br />
GotthiT, cavil au cuprins Italia oare tinut-au Si Dachia ? Soco-<br />
Miele, carile sA aduc pentru acésta 295, 296. CAnd s'au sfarsit<br />
stApAniré lor din Dachia? 325. Goniti din OM Dachia 325.<br />
GreciT de la Ellada, sA tulburA asupra Troaddnilor pentru 1.5,
516 SCARA<br />
piré Elenil 91. In multe félTurT sfAtuesc pentru acésta 92, curmA sfatul<br />
saa totT sA moarA, sau 85,1 isbAndTascA 93. IncungTurA Troada 93.<br />
0 bat zéce anni, §i o dobAndesc 93.<br />
GreciT Istoricl, simtind oare-ce durdre despre parté Romilnilor<br />
incep a scrie maT pre larg pentru dAn§il 396.<br />
Grecil TArigrAddni, dupA ce au apucat LatiniT Tarigradul, sA<br />
inpra§tie 422. Multl din ceT maT de frunte fug la loan Domnul Vlahilor<br />
424. Cu invAtAtura lulsAintorepe la sate §T 423 Cine cum poate<br />
4 pune nume de inpArat 454. RascumparA Tarigradul de la LatinT<br />
476. Grigorie Papa, sA, roagA lui DumnAzAu pentru sufletul<br />
lui TraTan inpArat cu trécere 195.<br />
GrutunghiT närod, ném Gotthicesc 271. Gine sânt eT? 271. Tree<br />
mare negrA, §i pradA Thrachia 271.<br />
Gunderic CraTu Bolgäresc 288.<br />
Gura, care singurA pe sine se laudA, pute 106.<br />
GâciturA foarte iscusitä 453.<br />
GhTula, Domnul Unnilor 145.<br />
GhTundogdi, fkorul luT Suleiman Sal, frate luT Erdogul 439.<br />
GhlurgiT nArod 60.<br />
D.<br />
Davia moale, sau moale Davia s'au fost chemAnd Moldova 471.<br />
David, ce sA chema Comnenos, face deosAbità inpArAtie la<br />
Trapezont 427.<br />
DaviT, §i Dail, i DachiT t6t un nTam 350. DaviT de la apa RenuluT,<br />
cAnd s'au mutat acolo ? 350; lovAsc pe Frijl 350.<br />
Dail cei hir4T de la Asia 74. Asijderé DachiT 70.<br />
Dachia, taxa, unde stA? Hotaritle el 60, 61, 62, in care stA Moldova,<br />
Muntenia §i Ardélul 304; cAcT in multe chipurT sA hotAré§te<br />
304; sa inparte in triT pArtT 304, 308. Numerile acelor<br />
pArtl 305. HotarAle lor 305.<br />
Dachia a§é s'aii fost chemAnd §i maT denainte de coborAré<br />
Gotthilor 73, 77. SA descalecA cu Romani 13, 83. NicT-odatA nu<br />
s'au nurnit Flachia 113, 123, 307. S'au schimbat mai pre urmA<br />
numele in VoloscaTa, Valahia, sau Vlahia 303.
SCARA 517<br />
Dachia calcatä de Marl 211. Cade in parté lui Constantin marele<br />
242. SA afla iiitre tarale Romanilor, cand au inpartit Constantin<br />
marele toatA inpar4iia in patru partl 238, 242. Pricina<br />
pentru ce s'au Mout acésta inpartala 242. Au fost cu Thrachia<br />
§i cu Misia tot supt o deregatorie 242. In Testamentul lui Constantin<br />
marile, insämnata lui Constantie 246. zlic unii, multa vréme<br />
sh fie fost stapanitä de Gotthi, §i de Unni, ce in de§ert 260.<br />
Dachia pe vrémé Attila supt inparatiia Romani lor 286. A§ijderó<br />
supt Zenon inparat 295, 296. A§ijderea pe vrémea lui Mavrichie<br />
inp6rat 328. Supt Justinian 318.<br />
Dachia din mijloc, Transilvania sau Ardialul 305.<br />
Dachia maluroasa Purtlatcc, care s-'au chemat ? 305, 308.<br />
Dachia toata au fost plina de Romani 463. Au fost provintie<br />
Rornanesca 129.<br />
Dachia de sus, calla Panodachia.<br />
Dachii niam de Schythi 72, 73, 74. Au luat dajde de la Romani 75.<br />
Au trii razboae cu biruinta asupra Romanilor supt Domitian 165.<br />
Dachii §i Dail tot de o limba 73. Unde lacula ? 125; mai vestip<br />
intre alalti Varvari 75. Au inut amandoaa Misiile 166. Multe llama_<br />
dele lor 74; multe -cinuturile tarii lor 73, 74. Mai vitCji de cat<br />
alalti Varvari 75.<br />
Dachii, Dail, Ghetii, eine sint ? 73; tot de o limba 73, 74. Tot<br />
un nume 73. Dacha mai proaspetT de cat Ghetii 73, 74. Din ce<br />
näroade au ie§it? 74. Ce mai véche incepatura niamului lor 75, 80.<br />
Prada tarale priiatinilor Române§ti 79. Dachii, va Dlugo§ sa fie<br />
Slovai 159. Izgoniti din Dachia 83.<br />
Daco-Romanii., s'au chemat Romanii cel de Traian, in Dachia<br />
pu§1 128.<br />
Dalmatia tag 78.<br />
Dalmatie, nepotul lui Constantin marele 246.<br />
Danasta, cetate 253.<br />
Dandul, Hatmanul Venetilanilor 421.<br />
Dara, apa, acéia§ Nahra 439.<br />
Develt, cetate 420.<br />
Decheval, al cincile §i cel mai de pre urrn5. Craft' a Dachi-
518 SCABA<br />
lor 77. Bate pe Romani 79. Ia dajde de la Romani 166. Biruit<br />
de Traian singur is face moarte 83, 123.<br />
Deliorman, Turcii zic unuT loc in Misia 68.<br />
Densic, fiCorul Atti HT 289.<br />
Derbent, cetate la muntii Cavcasului, caré-si poartea de flier 438.<br />
Derleneus, Craiul Dachilor, bate pe Romani 79.<br />
Destebani niam SäsAsc, lAcuitoriu in satele HAnesci 350.<br />
Desti capcóc, Cimpi 438.<br />
Didimotihon, cetate in Thrachia, prost IT zic Dimotica 424.<br />
Die.im otihénii s'a inchinä lui Henric 424.<br />
Dictator ce au fost? 163.<br />
Dinghiz, fidorul Attila ramAne Domn Unnilor 289.<br />
Dirahion, cetate in Epir, prost sA zice Duragi 376. Apucata<br />
de Bolgari 379.<br />
Dioclitian si Maximilian inparati 231. Dragoste necrezuth, au<br />
-tinut pän 5. in sAvärsit 231.<br />
Dioclitian potoléste tulburärile Sarmatilor 232. Bate pe Gotthi<br />
232; zidéste cate-va cetAti la Duncire 232.<br />
Dioclitian si Maximian, fac triumf, cAci biruisä pe top vr5jmasa<br />
inpAratiii 232. Gate näroade de Varvari au suppus 232. D ioclitian<br />
s'au numit Jupiter 233. Lépada inpAratiia de bunA voe 233.<br />
Diodorsie Vachos, eine ? 88.<br />
Dionisie Vachos Boz 88. .<br />
Dionisie Gheograf 59. Acelas Dionisie Perighitis.<br />
Diurpanis, alt nume a lul Decheval, Domnul Dachilor 129, 159.<br />
Dion, Istoric 70.<br />
Dlugos vestit Istoric Lesesc 157.<br />
Doboc cetate in Ungurime 146.<br />
Dobrusté, tar& inpotriva Dachii peste Dunare, Misia 68.<br />
Doloic Comesul de Plia IIatman, Latinilor, cade in räzboiu<br />
cu Vlachii 425, 428.<br />
Domitian inpärat 79, 81. Trii räzboae are cu Dacha' färä näroc 79,<br />
moare 80.<br />
Domnii de Moldova, au si astäzi putére monarhiCascl 127. Ave<br />
mai denainte titul de Despot 128, si de Toparhis, aclech stryfinitorT<br />
de Org., si Craisori 377.
SCARA 519<br />
Dorostola cetate, cArila astAzT il zicem Dristorul 288, 323.<br />
Dorticon cetate in Dachia 322.<br />
Dragos Vodk cel d'intaT Domnul MoldoviT, si Radii! VodA<br />
Negrul sA fie fost fi6orT sau nepotT a lui Joan Alexie Domnul<br />
a tuturor Romanilor 179.<br />
Drumul cel bAtut, adecA *liahul Sarmatilor, pe unde au fost<br />
trecand din Sarmatia la Italia 232.<br />
Duca, apA 295.<br />
Duchepratul cetate in Dachia 155, 322.<br />
Dumdar, fi6orul luT Suleiman 5ah 439.<br />
Dui-IA.1.6 desparte intre Dachia si intre Misia 216.<br />
Dusinan, si Dusan, fi6oriT lui Stefan, nepotiT luT Milutin CraTulul<br />
Sirbesc, si fétil Domnulul de Vlahia 481.<br />
E.<br />
Evaric, Dornnul Gotthilor, pradA Luzitania 292. Moare 294.<br />
Evghenie, feldmarsal, adecA vestit Hatman vremilor noastre 176.<br />
Evmert, si Vultezin, rudele AttiliT sA fie apucat Dachia maluroasa<br />
289.<br />
Eghiston cetate in Schythia 323.<br />
Eleni fata lui Tindar, Doamna luT Menelaos 91.<br />
El Unit*, care tArT mai vestite au fost tiind 88. *'au scris numele<br />
in cerTu, in mare, pe parnânt, si supt pamant 58; intre toate<br />
némurile lumil locul cel mai de cinste au tinut 86. PAnA unde<br />
s'au intins stapanir6 88.<br />
ElliniT mai d'intai s-'au fost chernand Grechi, si Grai 87. Cum<br />
s'au agonisit atata SlavA? 58. Au luat slovele de la FinicT 58.<br />
maT isteti la minte de cat alte nérnurT 89.<br />
Ellinii ceT invAtati de la VarvarT au fost clevetiti 171.<br />
Emericus Techela Domnul ArdTalului 473.<br />
Emilian, Hatman ostilor de la Misia 209. Bate pe Schythi 210.<br />
Gonéste pe Marl din toate hotarale inparAtiiT 209; prada. Ora<br />
Tatarasca 209. SlujitoriT 11 numesc inpArat 210. Moare 210.
520 SCARA<br />
Emul, munte, cAruTa iT zicem Cenghe, sau Balcan 242. Pe<br />
unde tree? 242.<br />
Eneas, sau Enias Troadénul lasA, din corabie in Italia, in tara<br />
LAtinTascA 95. Nu cu armele, ce cu voroava invince pe Latin<br />
Domnul LatiuluT 95. Bate pe Turnus Domnul Etrurilor,<br />
omoarl 96; rAmâne stApanitorTu in tara Latium 96.<br />
Eneas $ylvius Istoric, eine au fost, si viata lilt 115, 116. AcestuTa<br />
i s'au pArut inta precum Vlahia sa, sA fie chemat Flachia 72.<br />
Gresita socotéla a luT pentru acósta 72, 77. De unde au apucat<br />
el acest nume Flachia ? 113<br />
Eneas Istoric, acela§ Pius Papa 116. Pentru RomaniT nostri au<br />
seris basne 116.<br />
Eniserh cetate la Asia micA, cel d'intAT scaunul inpAratiT turce§tT<br />
440.<br />
Eniocaldii, narod 68.<br />
Epirus tarA 90.<br />
Erdogul, sau Erdogril, Horul luT Suleiman ''ah 436; vine cu aT<br />
sAT sit slujésca la Alaiddin Sultanul IconiiI 440. Curatéste tara laY<br />
Alaiddin de nepriTatinT, 440. Moare 440.<br />
Ernac, fiCorul AttiliT cel maT mic, cu o samA de SchythT sa<br />
asaza in Schythia micA, adecA in Cram 280.<br />
Esizmen Românul 428.<br />
J.<br />
JidoviT zicd, precum Spartanii le sint ruda, si precum LachedemoniT<br />
sa trag din niamul lor 177.<br />
DZ.<br />
DZisa, sau cuvântul, carele Taste zis numaT de un om, ca cum<br />
n'ar fi zisa de nime 368.<br />
ZavistniciT nérnuluT Românesc 23.<br />
Zagara, sau Zagora, cetate 418.<br />
Zacura, cetate aproape de Tharapia 353.<br />
Z.
SCARA 521<br />
Zamoghetusa cetate 81.<br />
Zamoischie, scriitorTu Liah 221.<br />
Zamolxis Filosof Gotthicesc 73, 76<br />
'Lanes cetate in Dachia 155, 322<br />
Zaporoga, tinut cazacesc 264.<br />
Zatmar, tinut in Ardel 474<br />
Zenovia, inpärätésa vestitä 220.<br />
Zenon, inpärat 293; indiamnä pe Alaric sh intre in Italia 294. II<br />
ingroapa inparatiasa luT de viu 296. Au lost eretic Pelaghian 296.<br />
Zernis cetate in Dachia 155, 322.<br />
Zeslav Voevodul ChiovuluT Ta agTutorTu de la Moldovéni asupra<br />
luT Boles lav CraTuluT Lesäsc 385.<br />
Zindic fidorul AttiliT sta in locul tatfine-sau Domn Unnilor 289,<br />
291.<br />
ZmeT facutT cu mestesug de racnTa de sulitele stIagurilor<br />
span zuratT 405.<br />
ZolotaTa orda tätarasca 447.<br />
Zoltan mosul luT Stefan CraiuluT Unguresc, sä pare sa fi fost<br />
Roman 375.<br />
Zuria, apa 301.<br />
Zoi inpärätésa, a mulcT Sampsoni Da lida 356; Ia barbat pe Mihail<br />
Calafatis 379; apoT i pe Costantin Monomah 379.<br />
Zoi inparatésa, maica luT Constantin Porfyroghenit 356.<br />
I.<br />
Ivida, cetate in Dachia, de pe balta Vidovul asé chemata 155,<br />
323.<br />
Iveria, GhTurgiTa 193.<br />
Ighiston, cetate in Dachia 155.<br />
Igor, fidorul luT Ruric, Domnul Rusilor 372 Ia Doamna pe Olga<br />
din cetaté Plescov 372. Moare 372.<br />
Inghenuus, Hatmanul ostilor din Misia 212.<br />
Ippodrom, Atmeldan, loc in Tarigrad 341.
522 SCARA<br />
Irini inparatésa, scoate ochi lilu sau luT Constantin 349. Ramane<br />
singura inparatésä 349.<br />
Irini, fata lui Isachie Anghel, inpärätésa luT Filipp inparatuluT<br />
ApusuluT 411.<br />
Irodot Istoricul clevetit 172. Mal vechTu de cat top IstoriciT 172.<br />
Isnac cetate 285.<br />
Ispania sa descaleca 91.<br />
IstrachiT narod 68.<br />
Istropolis cetate poate sa fie Chi lila véche 60.<br />
Istratie Logofht al triilia, scriitorlu Moldovenesc, urmaza, hasnuitorilor<br />
pentru incepatura niamului Moklovenesc 472.<br />
lilac, nume turcesc, sä talcuTWe 125. Turcé§te sä chTama Muntianul<br />
125.<br />
IdoliT, pre vrémé lui TraTan inparat cacT au tacut ? 186, 193.<br />
Iemligherd inparatul Persilor, priimé§te grijé luT Theodosie<br />
fiCorul luT Arcadia in sama sa 275.<br />
lerasos, apa Prutul 125.<br />
IzrailténiT pentru nemultamita de la Dumnazau lepadati<br />
Iisus Hristos Dumnazau scris in Catastihul suppuOlor Romanilor<br />
100.<br />
Ileon, cetate Troada 101.<br />
Ileogabal inparat, ocara lumiT 205. Au poftit maT bine sa fie<br />
muTare de cat barbat 206, tickle catT-va pruncT jirfa Bozilor 206,<br />
moare 206.<br />
Illyria, tam, s'au chemat §i Ghermania 66. Numele el s'au dat<br />
§i altor ta'ri 68.<br />
Iraclie Hatmanul Africaf, trimite pe liTu-sau Iraclie, §i prinde<br />
pe Foca tirannul, §i'l omoara 332.<br />
Iraclie inparat 332. Face pace cu Hagan Domnul Avarilor 332.<br />
merge asupra luT HosroT inparatul Persilor 332. Bate pe Sarvar<br />
Hatmanul Persilor 334; apoi i pe Hosrois 333; bate pe Radzatis<br />
Hatmanul lui Hosrois 334. Dobande§te scaunul Persilor 334; luand
SCARA<br />
Sf Arita Cruoe de la Hosrois face pace 334. Cade in Terése Monothelitilor,<br />
si moare 334.<br />
Irac lion si Martina inpäratT 335. Irac lion moare 335.<br />
Iraclis bozul 88.<br />
Iraclis fióorul luT Laomedont 88.<br />
Irodot Istoricul, pe ce vréme au scris ? 59. Cauth Irodot.<br />
Isavria tar&<br />
Isachie Anghel inp6rat, singur is pune poreclä de Comnenos 133.<br />
Are nenorocite räsboae cu VlahiT, 405; intaro.t5. pre Vlahi spre rocosire<br />
406; Ia inpärätes5, pe fata BeliT CraTuluT Unguresc, 409. Bate<br />
pe Vlahii, cariT s5, rocosisk si 'I goneste peste Dunäre 406. hi%<br />
merge in potriva Vlahilor 406. Ins5, Mil folos 406. SA intoarce la<br />
Tarigrad 406. Iara', purcede inpotriva Missiilor, bate cetate Lavita,<br />
406; apuch pe muTare luT Asanis Romanul 407.<br />
Isachie Anghel scoate ochil luT Aspiatis Hatman, 407; spAriindu-g,<br />
de Vlalif luge 407. Scoate ochil luT Constantin varu-silu 408.<br />
Iara merge asupra Vlahilor 409. In cale biruiaste pe Sirbl 409; trece<br />
in tara,UngurTascä, 409; de a cincé oarä merge asupra Vlahilor 409.<br />
Isachie Anghel in pärat: merge la Chipsalain zädar 414,415, merge<br />
la Thessalonic 415. CAtI-va Vlahi db.' in robie la Turci 415, incungull,<br />
pe finis Vlahul in cetaté Prosacul, apoi fuge 415, 416. 6uruiaste<br />
luT Hris pentru pace o rudä de a sale 416. Si i o trimete de<br />
la Tarigrad 416.<br />
Isachie Anghel orbit, apoT Tar stä la inpArätie cu filu-shu Alexie<br />
420.<br />
Isachie Comnenos inpärat, 382; sä calugäreste 382.<br />
Istoria cu credinta, ce stiintA, poftéste 263. and Taste adevärath<br />
in ce sá stäruTaste 263.<br />
Istoria mincTunoasá de pe ce sr), poate cunoaste ? 171 173.<br />
Istorila pentru vechime DachiiI foarte cu anevoe 297, 396. Istoriile<br />
carile marturisesc, precum némul Românilor din Dachia, sä<br />
trage de la Italia din cetatenT de Roma 126, 127.<br />
Istoria ce indemânA face 169, ce véche a ce sä asamAna, 170,<br />
171. Asijderé cé maT noua.A. 175, 176. A Vizantiii clevetitá 171.<br />
Istoria SfinteT ScripturT, nu de la om, ce de la Dumnhzäu<br />
Taste facuta. 171.<br />
523
524 SCAR A<br />
Istorila, cat de cu greu Taste a o ti de adevèratg, §i de minciunoasA<br />
178.<br />
Istoricul adevArat, ce trebue sa pazasca 173. De pe ce sA cunoa§te?<br />
173. Carile sl slujélte cu Ritorica mai malt de cat sà<br />
cade, piiarde credinta adevArului 176.<br />
Istoricil eel vechi, dau lumina, celor mai noi 172. Pilda acestora<br />
172.<br />
Istorrcii cei vechi au soris cu sute de anT mai pre urmg, deck<br />
cand s'au Mout luczurile: 299. CariT au scris pe vréme marelui<br />
Constantin 237.<br />
Istoriciii Grece§ti, cu c pricing. catA-va vréme pentru lucrurile<br />
Dachiii sau a Vlahiii au tAcut 347. CO streini au inceput a insAmna<br />
§i pentru &Ansa 347.<br />
Jstoricl Ruse§ti au urmat pove§tile scriitorilor BolgAre§ti 454.<br />
IstoriciT, carii vor sa, zicg, cA Vlahii a§é s'au chemat de pe<br />
llatmanul Flac 129. Socotéla lor nu Taste adevArata. 376. Cali! Ogg<br />
duesc precum Romanii BA fie din nérnul Romanilor 134. Argumenturile<br />
lor 134. Cali! buiguese precum RomaniT din Dachia sint<br />
pré proaspeV 126.<br />
Istoricil ce§ti mai no!, pentru ce clevetesc pe eel mai batrani 172.<br />
Istericii Le§e§tf, Volo§i nurnal Moldovénilor zic, Tara' nu tuturor<br />
Romanilor 131.<br />
lotpcoc, la Istoricii Grece§ti s chemA Ora Muntendsca 157.<br />
'Imp(); apa Dunaré, i cetate 211.<br />
Italia s'au chemat Gretia mare 90.<br />
Iudeul, Turn in Dachia 322.<br />
Iulian Paravatis Chesar, 251. &A inpArat 251. RAutatd i pg.ganatatd<br />
luT, 251; inpreunA cu Sf. Vasilie, si Grigorie au invatat<br />
carte, 251; sA face Arhiereu idolesc, 251; nume§te pe Hs. Gali<br />
lean 252; pentru ce nu va sä muncésca, pe cre§tinT? 252. DA lerusalimul<br />
Jidovilor 252; numé§te pe Hs. fiéorul TeslariuluT, 253; in<br />
rAzboTul cu Persil pilare de mana ne§tiuta: 253. S. credo sa, Ge<br />
omorat de Sf. Mercurie 253.<br />
Iulian vestit Hatman a Romanilor 167.<br />
Iulie Chesar, monarli 79.<br />
Iustin, iscusit Istoric 67.
SCARA 525<br />
lustin Curopalat, inpArat 325 ; moare 326.<br />
Iustin Thracul inpArat, 314 ; moare 314.<br />
Iustinian, carile apoi s'au poreclit CArnul inpArat 340. PradA<br />
Bolgaria, si Sclavonia: 154. DA poruncA sA omoarl pe totT Tárigräde-<br />
nil, 339; il scot din inparacie, ei't<br />
tae nasul 340; scApAnd de la Cram<br />
din izgnanie, fuge la Domnul Cazarilor 342. Apoi la Tervelin Dom..<br />
nul Bolgarilor 341; fArA véste apucA Tarigradul, prinde pe Apsimar<br />
lnpArat, si '1 sptutzurA, 341; sth l'arAs inpArat, 341; merge asupra<br />
Bolgarilor fArà nAroc: 341. Multime de lAcuitori a CramuluT o..<br />
moarA: 342. Moare omorat 343.<br />
Iustinian marele inpArat 133; precum cu biruintele, asd cu zidirile<br />
vestit 314; suppune pe Unni 315. Gonéste pe GotthI din<br />
Dachia 317; o parte din Dachia dA Erurilor 319; moare 323.<br />
Joan Astronomul, cu minune omoarA pe Simeon Domnul<br />
Bolgarilor 369.<br />
Joan Damaschin om de cinste in curtd lul Masalmas Dotnnul<br />
Serachénilor, 344; cu viclesugul lul Leon Isavrul pAtiméste pentru<br />
cinsté Sfintelor Icoane 344; cu Sf. Cozma sA duo la mAnAstiré<br />
Sfantului Savii 345; scrie in potriva ereticilor 345.<br />
Ioannis Duca, inpAratul Grecilor, pune scaunul in Nichea, 434.<br />
Joan, Domnul Zagorii, face legAturA cu Joan Domnul Românilor<br />
418, 419.<br />
Joan Comnenos inpArat, 388. Bate pe TAtariT Uzil 388; moare 388.<br />
Joan Consulul, intoarce pe Unni la pace 315.<br />
Joan Romanul, (carile s'au zis i Alexie) ucide pe Asan Capul<br />
Românilor 411. ApucA Domnia Romfinilor 412. SA desparte de<br />
Bolgari, si de Sirbl, 412; apucA cetatea Tornovul 412 ; de acolo<br />
fuge la inpAratul Alexie 413. Inparatul II pune in numArul celor<br />
putérnici 413. SA triméte Hatman la Filippopolis in potriva Vlahilor,<br />
ce radicasä cap 413. SA' logodéste cu Theodora fata luT<br />
Isachie Sevastocrator 413.<br />
Joan Domnul Românilor, sä numéste Alexie 417. SA vicle<br />
ndste inpAratuluT 417. S trage la munti 417; prinde pe Hatmanul<br />
ostilor lui Alexie inpar : 418. Coprinde toate cetMile Em uint'<br />
418. IntrA cu Românii in Misia 420. DobAndéste Constar-10a<br />
si Varna, 429; stA stApAn monarh a tuturor Romtmilor 432.
526 SCARA<br />
Ioan monarhul RomAnilor triméte soli la Balduin, carele apucasA<br />
inpArAtila Tarigradului, puiindu-sä pentru Grecl 424. Mai<br />
1a chte-va cetAtl 424. Bate pe Balduin si '1 prinde via 426; cu<br />
mare dobAndA sA intórce 426; lark purcéde cu oaste spre Thesalonic,<br />
428; dobAndéste Thesalonicul 428 ; si cetatea Serras 428.<br />
DA cetaté Solonul pe mans. luI Theodor Anghel 428. SA intoarce<br />
acasa. 429 ; incungura pe Henric carile bAté Udriul 430; il gonéste<br />
430; apucA cetatea Filippopolis, si pe Aspiatis maT marele<br />
cetAtiT spAnzurA 431. Precum Latinilor, asé mai pre urmA Grecilor<br />
sA face nepriTatin 431. ChemAnd si TAtari inteagutorth, dobAndéste<br />
chte-va cetatY in Thrachia 431. La Rodostos bate pe<br />
Theodor Vramh 432. TAtarii luI dobAndesc Rodostosul 432; cuprinde<br />
toate cetAtile Thrachiil, osAhf de Viza, UdriTul si Dedimotihon<br />
432.<br />
Joan SobietchiT, intAl FIatman Corona Lesesa, apoi si Crain 224.<br />
Joan tyrannul 278.<br />
Ioan fratele luI Asan Vlahul, zAlAog la Isachie Anghel 407.<br />
Joan Hatmanul lui Iustinian, gondste pe BolgarI de supt Tarigrad<br />
317.<br />
Joan CimischiY, cu sfatul inpArAtésiY, Theofanoinil omoarl pe<br />
Nichifor Focas inpArat, si apuch inpArAtia, 369 ; bate pe Rusi in<br />
taxa BolgAréscA, si '1 scoate de acolo, 370 ; moare, 370; acesta<br />
intAY au fAcut bani cu chipul Domnulul IIs. scriind: inpAratul<br />
inpAratilor 370.<br />
Ioan inpAratul Lazilor 481.<br />
Iovan Domnul Bolgarilor YarA sA ispitéste in potriva inpArAtiei<br />
375. Pilare supt cetaté Dirahion 376.<br />
Iovianos inpArat, om pré crestin 253. DarA curAnd moare 253.<br />
Ionil si ElliniT tot un nem 90.<br />
Iornand Istoric Gotth 69.<br />
Iosif Jidovul scrie IstoriTa pentru vechimé Judeilor elfin&<br />
gte 300.<br />
.1<br />
C.<br />
Cavala cetate.<br />
Cavalérii de Malta Yes de la Rodos, si sA asézA la Malta 451
SCARA 527<br />
Cava leril de Rodos dau agutorTu Be liT CraTuluT Unguresc inpotriva<br />
Domnului de Austria 473.<br />
Cavcorénil riArod 67.<br />
Cazanul cetate §i Cr 'Me 61.<br />
CazariT, ném Schythicesc pre din afara CramuluT lAcuitorT 340.<br />
CachiniT nArod 68.<br />
CacoeniT nArod 68.<br />
Calligula inpArat 164.<br />
CallipidiT nArod 68.<br />
Calliupolis, cetate, chéTa Tarigradului despre mare albA 441.<br />
Calo Tanis, cautA Ioan Comnenos 38.<br />
Campsis, cetate in Dachia 155, 322.<br />
Cantavazites, cetate in Dachia 155.<br />
Canoane pentru cum trebue sA sä intAlTagA 181. Canonul<br />
intal:<br />
308, al doilé 308, pentru cum O. intelege la IstoriciT streinT<br />
numele MoldovanuluT, §i a MunténuluT 308, 309.<br />
Capi§té Dianii la Nistru 212.<br />
Capul BouluT, cetate in Dachia de TraTan inpArat fAcutA 155, 249.<br />
De pe care sterna, séu herbul Oral Moldova 322.<br />
Carà Bogdan sa chiamA Moldova la Istoricil Turce§tY, §i Grece§ti<br />
306; de pe care au luat de T-au zis a§é 474.<br />
Cara If lac, sau Caravlah, la Turd sA chiamA tara muntenéscA<br />
307.<br />
Caracala §i Gheta fratiT inparati 205. Caracala ornoara, pe fratesau<br />
Gheta in bratale maTca-sa 205; moare §i el 205.<br />
Caracalpati Marl, §i acmii traitorT pe lAnga Caspia 387.<br />
Cardamis Craiul Bolgaresc 349.<br />
Carin inparat frate luT Numerian 231.<br />
Carolus, CraTul Unguresc, bate cetat6 Severinul §i o dobAnde§te<br />
467.<br />
Carolus Mare le, CraTul Francozesc sa nume§te inparat Apusulul<br />
350; merge asupra Dailor, caril lacuTa la apa RenuluT, 4 intocrne§te<br />
lucrurile cu dAn§i1 350. PriTme§te solil Dailor, sau Românilor<br />
din Dachia, cariT lAcuTa la Dunare, 350; face cu dâniI<br />
pace véénica 350; inbla chta-va vreme prin Dachia, §i ,s5, in
528 SCARA<br />
toarce 351; biruiaste pe Saxoni, si millte case aducand, il asazit<br />
in Ardial. Pustieste Ora T3o1gArésch 463.<br />
CarpaticiT Munti sau Sarmaticii 60, 61, 65.<br />
CarpianiT nArod 68.<br />
Carpodachii nArod 69.<br />
Carthaghine cetate vestitA 120, 287.<br />
Castelele cetate in Dachia 322.<br />
Catalaonii Campi 288.<br />
Catarractele, cautA pragurile Dun Aril 330.<br />
Catastihul Crailor Unguresti 442.<br />
CatiT, nArod ghermAnesc 211 ; acestora gresind Istoricul Capitolin<br />
le zice Dachi 211.<br />
Cafa, cetate in Ram, toomitA de Romani 365.<br />
Cvadii, nArod 200.<br />
Cvintimus, fratele lui Clavdie singur sA numéste inpArat 213.<br />
Moare 213.<br />
Cvintus Curtius Istoric 173.<br />
Cheghenis Domnul Pazinachilor apnea, Dristorul 381. SA botiazA<br />
cu toti aT sAT 381; sA scrie sotie inpAr4ii 381.<br />
Chemplac cetate Romanésca in Ardél 474.<br />
Cherchel, sau Cheró, cetate tocmitä de Romani 365.<br />
Chi lila cetate 134, 468.<br />
ChinghiT nArod 68.<br />
Chinofrurion, loc aproape de Tarigrad 225.<br />
ChistovochiT narod 67.<br />
Chita Tul, inparatie 68.<br />
Chipsala, cetate in Thracbia 400.<br />
Clavdian inpArat 212.<br />
Clavdie Chesar 164.<br />
Clavdie inpArat bate pe Gotthi, cariT intrase in Misia 212. Pe<br />
vrémé lui Romanii in Dachia lAcuitori 213; moare 213.<br />
Clavdie PtolemeT Gheograt 59.<br />
Clavdie Tatitus, inpArat 223.<br />
Cleodimus, mantuiaste Athina din manule Tataralor 215.<br />
Clodie, fléorul lui Formund lAtéste Cr Aila Franzozasca 277.<br />
Coghenii nArod 73.
SCARA 529<br />
Codrii Hertini 76.<br />
Coza marzacul, vine cu TAtarb.i agiutoriu lui loan Domnul<br />
Românilor 426.<br />
Cochel, apA in Ardel 473.<br />
Cochelvar, cetate RomândscA in Ardél 473.<br />
Colhii, närod, Mengribi 194.<br />
Comanii ném TAtArAsc, unde lAcuia 145, 466, 450. SA botezA 145.<br />
SA Wzä pe apa Tisii 145.<br />
Commod inpArat 203. InblA in faptele lul Neron 203; are rAzboiu<br />
cu Varvaril cel mai din sus de Dachia, iar nu cif Dacha 204.<br />
Moare 204.<br />
Condovlahil sau Cutovlachii din tam GredascA cu Românil,<br />
sint tot de o limbA §i de un ném. 416.<br />
Conrad §i Henric frati, fidoril lui Friderich inpArat, bat pe<br />
Batie 451.<br />
Conrad, Chesarul lui Isachie Anghel 404.<br />
Copul, cetate in Dachia 154, 322.<br />
Copulh Domnul Unnilor, prada Ardélul 149. II bate Ladislav<br />
Craiul Unguresc 149.<br />
Corrilis, cautA Sarrulis, Domnul Dachilor, §i.... 78.<br />
Cotenii nArod 68.<br />
Coturgutii nem Unesc 316.<br />
Craghizii nArod 67.<br />
Crac, Domnul Lé§ilor zidé§te Cracovul 340.<br />
Crasus Consul 163.<br />
Credin Istoricul, sufletul Istoriii 83.<br />
Crizimul, cetate, cetate de Joan Domnul Românilur in muntii<br />
Emului sau a Cénghii fAcutA 417.<br />
Crovatii, sau Harvatii, ném sirbAsc 386.<br />
Cro0 sau Cra§é cetate RomâniascA in Ardel 474.<br />
Crunos, Domnul Bolgarilor, bate pe Mihail Ran gave inpArat 352.<br />
Crutiiatii, un fAriu de Cata o§tenlascA. Ace§te's Cavalerii...<br />
Crâmul, tarA tAtArascA, §i cetate, care sA chema Herson, amnia<br />
ii zic TAtarhi Cur§unli 106, 320.<br />
Cräiia Le§ascA 4 aruncA fundamenturile 317.<br />
Ctesifon cetate 194.<br />
3 4
530 SCARA<br />
Cumaniile sau Comaniile, négrA una, alta albA 281.<br />
Cunab, Domnul Sarmatilor sau a Gotthilor 221. II bate Avrelian<br />
inpArat, till. '1 goné§te din Dachia 221.<br />
Cuperion, loc nu departe de Tor lu 415.<br />
Cures, Domnul Pecinighilor, omoarA pe Svótoslav Domnul<br />
ChiovuluT 318.<br />
Curopalat, Boerie la inpAratiT Grecilor 154.<br />
Curiae luT Avrelie inpArat 217.<br />
Cusoris, cetate in Misia 323.<br />
Cutec Domnul Unnilor 147.<br />
Cutovlachil, earn de pe ce s'au chemat a§é? 153, 157.<br />
CAzAcésca larA 61.<br />
amen', ném Slovenesc 304.<br />
Constans inpArat, Horul luT Constantin Marele, a§ézA scaunul<br />
inpArAtiii sale in Dachia 247. Bate pe frateshu Constantin §i 'I<br />
omoard 248.<br />
Constantie, fiCorul luT Constantin Marele; la pe lulian 249. Bate<br />
pe VarvarT peste DunAre 249 SA poreclé§te Sarmatic 249. Moare<br />
Ta muntele Tavris 250.<br />
Constantin frate luT Vasilie Bolgarocton inpArat 378; moare 378;<br />
Constantin Ducas inpArat 383. Cu ruga aduce cIuma in Mari 384.<br />
Moare 386.<br />
Constantin §i Irini inparaci 348. Scoate pe Slavuni din Gretia 384'.<br />
merge inpotriva Bolgarilor flied nAroc 349; scoate pe maicA-sa din<br />
inpArAtie 348; scoate ochii lui Nichifor unchTu-sAu 348. Face sobor<br />
351; moare 351.<br />
Constantin fiCorul luT Iraclie inpArat 335; moare 335.<br />
Constantin Cantemir Domnul MoldoviT 472.<br />
Constantin Chesar, bate pe GotthT 245.<br />
Constantin Copronyrn inpArat 345. CM s'au poreclit a§é 345; bate<br />
pe Telesis Domnul .Bolgarilor 346; Ta pe fata DomnuluT Bulgaresc<br />
cu filu sAu Leontie, §i face pace 346. lax& stricA pace, §i bate pe<br />
BolgarT 347. Moare de buba Anthrac 347.<br />
Constantin Constans, §i Constantie, fiCoriT WI Constantin Marele,<br />
stau la inpArAtie 246.<br />
Constantin Monomah inparat 380. Scoate pe PazinachT din Thra-
SCARA 531<br />
chia 380. Daru1a0e luT Chighenis Domnul Picinighilor tril cetAtT<br />
la Dun Are 380; moare 382.<br />
Constantin nepotul lui Iraclie inpArat 335. Moare 335.<br />
Constantin Pogonat inpArat 336; omoarA pe Mizizie Tyrannul 336.<br />
a§azA lucrurile ApusuluT 336; pentru ce s'au poreclit Pogonat? 336.<br />
face pace cu BolgariT, cu guruintA de bani pe an 341. Bate pe SerachenT,<br />
§i 'I suppune, 337; face sobor, 338; moare 351.<br />
Constantin Porfiroghenit sA intArd§te la inpArAtie. 356, 357;<br />
moare 358.<br />
Constantin fidoruI luT Constantin Hlorus, vitTaz din -Liner* 232.<br />
StA la inpArAtie 234. I sA aratA sArnnul CrUciT pe cell 237; Ia<br />
sotie pe Lichinie, 237; bate pe nepriiatinT, 237; §i pe Lichinie,<br />
apoT sA inpacA, §i inparte cu dAnsul inpArAtiTa 238. Gone§te pe<br />
SarmatT peste DunAre 241. Bate pe Lichinie, apoT il §i omoarA<br />
241.<br />
Constantin, sA nume§te marele, cii lege cre§tinTascA aTave marturise§te<br />
241. Face Synodul cel d'intAT a toatA lumé la Nichea 241;<br />
suppune pe SarmatT, §i pe Gotthi 241. Face pod stAtAtorTu peste<br />
DunAre 241. SAvar§e§te cetate Tarigradul 241. Multime de GotthT<br />
priime0e, pre cariT IT a§aza in Schythia, in Thrachia, §i pAnA<br />
la Italia, 245; pentru caci nu §i in Dachia ? 245; dA Pannonia<br />
Vandalilor de laca§ 241.<br />
Constantin marele, nAscut in cetaté DachieT 162. SA boteza §i<br />
moare 246.<br />
Constantinopolis, adecA cetate luT Constantin, s'au numit Vizantih,<br />
cAriTa IT zicem Tarigradul, adecA inpAratIasa cetAtilor 241.<br />
Constantin Hlorul,:tatAl luT Constantin Marele; sa face Chesar 233;<br />
inpreunA cu Galerie stA inparat 233. Zugruma pe Maximian 234;<br />
TubitorTu de Cre§tinT 234; moare 237.<br />
Constantia, sora luT Constantin Marele, inpArAtTasa luT Lichinie<br />
238.<br />
Constantia, cetate in Rodopi, cariTa iT zic acmii Chiostenge 419.<br />
Chi zicul cetate 211.
532 SCARA<br />
L.<br />
Ladislav, fratele lui Solomon CraTul Unguresc 146. Bate pe UniT,<br />
scoate fata Episcopului de la UnT 146. AdevAratA Istorie de cIudat<br />
calul ce au fost avAnd 146; cu rugile, si cu armele, biruTaste pe<br />
UnnT 457. Cruta neprietinilor, pen tru ca sa vie la credin tA 457; si al LA<br />
a lid povéste 457.<br />
Lacopirgos, cetate in Dachia 322.<br />
Laomedont, inpArat Troadil 91.<br />
Laonic Halcocondilas, mArturiséste precum RomAniT din Dachia,<br />
sint ItalienT 126.<br />
Larda, Olat aproape de LidriTu 404.<br />
LaslAul cel mincTunos, ce zic bAsnuitorii sA fie fost CraTu in<br />
Ora UnguréscA, cAnd au vinit Batie cu TatarAT 141. AcestuTas il<br />
zic si Vladislav 140. RAzboTul ce bulguesc sA fie avut cu Batie 142.<br />
Latin Domnul Oral Latium, lase cu oaste in potriva lui Enias<br />
Troadénul 95. FAcAnd pace cu Enias is dA pe fatA-sa Livania dupa<br />
dAnsul 95. Cade in rAzboTul cu Turnus 96.<br />
LatiniT, cariT vinisA inteaglutorTu luT Isachie Orbul, pun gind<br />
sA apuce Tarigradul 421. Scornesc multe pricinT de gAlcévA 421.<br />
ApoT bat Tarigradul neprietineste, si '1 dobAndesc 421. RAspund<br />
cu mAndrie solilor luT Joan Domnul RomAnilor, pentru care el<br />
is rAscumpArA cu armele 424. Incungiura Udriiul, ce de frica RomAnilor<br />
il pArAsAsc de o data 430.<br />
Leon armanul inpArat 352. Piere 352.<br />
Leon Isavrul inparat 343; Ia cu fiTu-sAu Constantin pe fata DomnuluT<br />
Cazarilor, care botezindu-sa T-au pus nume Irini 344. Tae<br />
capul luT Artemie inparat 344; moare 345.<br />
Leon Papa, cu rugaminté scoate pe Attila din Italia 289.<br />
Leon cel tank- inpArat 292; moare 293.<br />
Leon Thracul inpArat 290 ; moare 292.<br />
Leopold ChesarTul, mare bine au Mout Evropii 175. Fericit intre<br />
alaltI inpAratT a ApusuluT 441.<br />
Leon Sofos inpArat chémA pe UngurT in polriva Bolgarilor 355 ;<br />
moare, 356; suppusése pe BolgarT 355.
SCARA 533<br />
Leon MAnAstirenul, ce cuvant au zis pentru Rornânii, carii<br />
radicas1 Cap asupra inpArAtiii 403.<br />
Leontie Arhithalassul, prinde pe Justinian, si'l tae nasul 340.<br />
Il triméte la Cram in izgnanie 340, triméte oaste la Africa fArA<br />
nAroc 340.<br />
Ler inpArat, Avrelie Avrelian 217.<br />
Leh Polonul, cuprinde locurile t5xai Lesesti, de pe a cui nume<br />
astAz sA chém5, Lésii 12.<br />
Lehon Domnul Bohemilor gonit de Uni fuge la Carolus marele<br />
351.<br />
AeoxónoXt;, cetaté albA au fost Scaunul Domnilor de Moldova<br />
67, 469.<br />
Livania, fata lul Turnus 95.<br />
Livanie Sofistul, cum au prorocit pentru Iulian Paravatis 252.<br />
Ligurii Campi 296.<br />
Lichinie inpArat nAscut in Dachia 156.<br />
Lichinie bate pe Maximian 238.<br />
Licostomon, s'au chemat Chiliia 60.<br />
Limba MoldovenóscA Taste din cé LAtiniascb. despArtita<br />
Limba LAtiniascA au fost odatA hiresA ElliniascA 102. Acésta sa<br />
dovedéste din scriitori 102. Si din singure cuvintele LAtinesti 103.<br />
Literata cetate in -Dachia 155, 322.<br />
Lovita, cetate in Misia 406.<br />
Longhina, cetate in Dachia 322.<br />
Longobardii in Pannonia 318. SA asazA aproape de Ghepidi<br />
319; fac galcévA innainté lui Justinian 320.<br />
Lucrul, carile multA vréme la Istorici s'au tAcut, pentru aceia<br />
nu indatä din credintA trebue lepAdat 183.<br />
Lupitin Hatman ; va sA omoarA pe Fritighernis Domnul Gotthilor<br />
257. Ce nu poate 258.<br />
Lésii, intai goniV de la DunAre de Romani, sA aséza. pe apa<br />
Vistlii 160. Sint ném Slovenesc 177. SA laudA a fi näscuti din<br />
Ellini 177. *i limba lor zic sA fie din cé AtticéscA 177.<br />
Ludovic inpAratul Apusulul, dA bir pe an Vandalilor 354.
534 SCARA<br />
M.<br />
Mavrichie Hat. a face Chesar 326. ApoT Avgust, i inpärat 327;<br />
bate pe Hagan, Domnul Avarilor 329; face cu ansul pace, guruindu-T<br />
40 ma galbinT 329 ; moare 331.<br />
Magnentiie omoara pe Constans 248.<br />
Maienburg visazg. pentru Dachia 269.<br />
Maioran inpärat 291; moare 91.<br />
Macrin inpärat 205; moare 205.<br />
Macrin Proconsul Roman au stäpAnit in Pannonia 282.<br />
Malta Ostrovul il cuprind CavalériT de Rodos 451.<br />
Mangopul, cetate tocmia de Ghenovezi §i de RomânT 365.<br />
Manuil Comnenos inpArat 38; moare 391.<br />
Manuil Protostrator 412.<br />
Mappa ce Taste ? 473.<br />
Marepirgos, cetate in Dachia de TraTan inpärat fAcutä 322.<br />
Marchian inpärat 288.- Gon4te pe Attila din Illyria 289. Moare 290.<br />
Marchianopolis, cetate in Misia, Mouth, de Tratan inpärat 158.<br />
Marco Avrelie inpärat 199. Triméte asupra Catilor pe Avfidie<br />
Hatman 200. Bate pe MarcomanT, cu rugile Cre§tinilor 200, 201. RhzboTul<br />
lul cu Varvarif in Pannonia, Tar6, nu in Dachia 200. Moare 203.<br />
MarcomaniT nand 200, 287. Muerile acestora au fost ()WM.<br />
ca §i barbatiT 201.<br />
Martina inpärätTasa cu limba täTat5. 6, trimete la izgnanie 335<br />
MarturiT adeverinta yeti doT numaT, yell maT multI ar fi, tot<br />
o credintà au 101.<br />
Marusia apg, Mor5,§ul 239.<br />
Martia fata luT TraTan inpärat 158.<br />
Mallie Hatmanul luT TraTan omoar5, 200 miT de Jidovi 194.<br />
Marta câmpT 290.<br />
Mare baltica 69, 174.<br />
Mare AzaculuT, cautà Meotis.<br />
MasaghetiT, närod 72.<br />
Matanasta, cautä MetanastiT.<br />
Matthel Pretor, proaspät scriitorTu pentru lumé Gotthilor 178.
SCARA 535<br />
SocotS§te Dacha sh fie fost GotthI 279; §i UnniI sA fie stApanit<br />
Dachia 279.<br />
Maximian inphrat nhscut in Dachia 231. Il dä fata duph oblhduitoeful<br />
Dachia 231. Cate nIamuel au biruit, §ii sh numé§te<br />
Hercules 233. De bunA voIa lash inpArAtila 233; Tara' sh ispite§te<br />
la inpArhtie 234.<br />
Maximin Thracul inpArat 206. Moare 207.<br />
Maximin Lichinie nhscut in Dachia 156.<br />
Maximin Chesariu fuge la Tharsos, unde §i moare 238.<br />
MediIa§ul, cetate Romanésch in Ardél 474.<br />
Mezes trechtoare in tam Ungurósch 383.<br />
Mezintie Domnul Etrurilor 96.<br />
Mesius Dechie inpArat 208; bate pe Marl, §i'Y goné§te peste<br />
Don 208 ; piiare inpreunh cu filu-shu 209.<br />
MEXavt BXotzta, §i v.eXavii BoyacoEa. 474.<br />
Mengrela, närod 60.<br />
Menelaos, bArbatul Elena ceii frumoash 91.<br />
Meotis balta, cAriia a zicem mare Azacultil 60, 66, 261.<br />
Meréna cetate 275.<br />
Merovic CraIul Franchilor 288.<br />
Mesius Dachie, cauth duph Men z4ie.<br />
Mesopotamia Ora 154, 191.<br />
Metanasta, nhrod aproape de Dachia 82, 129.<br />
Mizizie Armanul inphrat 335.<br />
Micolta fata Domnului de Bactria 289.<br />
Milutin Craiul SirbAsc Ia pe fata Domnului de Vlahia 480. Apol<br />
cSre pe Evdochia sora luY Andronic inpArat 480. Au tinut §i pe<br />
fata luI Sfétoslav Domnul Bulgarilor 480; 'la pe Simonida fata<br />
ha Andronic inpArat 480. In ce vréme au luat pe fata Domnulta<br />
de Vlahia 481.<br />
Minciuna cu ce sh asamAnh ? 449; fiintA 'fare 449.<br />
Minciunosul ce YastR, §i ce dobandé§te ? 471.<br />
Miron Costin LogofAtul, Hronic. Moldovenesc 136.<br />
Misail bAsnuitorul au scris hronicul luI Uréche, §i 1-au stricat<br />
136.
536 SCARA<br />
Misia tam peste Dun Are inpotriva MoldoviT s'au numit si Dachia,<br />
i inpotrivA Dachia s'au numit Misia 68.<br />
Misena, tArg in Thrachia 415, 432.<br />
Misinopolis, in Thrachia 418.<br />
MitigaT, Domnul Picinighilor sä botTazA 373.<br />
Mitropolitul CrâmuluT s chYam i acmu a Gotthiii 263.<br />
Mihail Balbul inpArat 352 biruiaste pe Bolgari<br />
Mihail Ducas inpArat 372.<br />
i moare 352.<br />
Mihail Calatatis inparac379 if scoate nArodul ochiT, ei-I<br />
cAlugAré-<br />
ste 379.<br />
Mihail Paleolog inpArat 476 Intoarce Tarigradul de la Latini 476.<br />
Mihail Paflagon inpärat 379; Ta pe inpArAtTasa Zoi 379; moare 379.<br />
Mihail Rangavé inpArat 352. DA titul de inpArat luT Carolus Marele,<br />
352; bate pe Crunos Domnul Bolgarilor 352; de bunA voe läsind<br />
schiptrul sA cAliigAreste 352.<br />
Mihail Stratiotic inpArat 382. SA cMugAreste 382.<br />
Mihail cu maTch-sa Theodora inpAratT 353. Mihail moare 354.<br />
Mitie Gotthul, tatAl luT Maximian inphrat 206.<br />
Miscov cetate RomânéscA in Ardial 474.<br />
Moglina Ora, care maT pre urmA s'au chemat Boum 391.<br />
Moguntia cetate 206.<br />
Moldavia, cu numele cel vechTu Latinese, s'au fost chemând<br />
Molis davia, Moale Davia 305. IarA asé s sA fie chemat de pe numele<br />
MoldiT catdlil luT Dragos VodA, Taste basnA 305.<br />
Moldova, Taste parté Dachiil 305.<br />
Moldovan, i Grecéste Moldovlah, tot un nume 306.<br />
Moldovdnil sint ItaliTanT de la Rorna 104. Tot o fire, si tot un graTu<br />
au cu ItaliT 159. De unde au luat multe cuvinte RusestI, i slovenestY<br />
in limba lor 363.<br />
MoldovéniT de tara de sus, de unde au mojici RusT? 325.<br />
MonarsiT Romanilor, cariT au fost maT denainte de TraTan 163-167.<br />
Moncastrul, cetatd albA tocmit4 de Moldoven1 inpreunA cu<br />
GhenoveziT 468.<br />
Moltane, sau Multane, zic LésiT Munténilor; pentru ce asé ? 132.<br />
Montana, la unit scriitori LAtinestI, tara MuntenescA 132, 346.<br />
SA dA supt ascultaré CraiuluT Unguresc....
SCARA 537<br />
Morienia cetate Românesca, in Ardél 474.<br />
Moscul sau inparatiTa Moscului i.§ pune temeliile 373.<br />
Mundon, Voevodul lui Iustinian, bate pe BagarT in Gretia, insä<br />
peste Dun Are sä '1 intoarcA nu poate 316.<br />
Munteniia, taxa MuntenTascA 57. Iaste parte Dachiil de sus 69.<br />
Pentru ce s'au chemat MuntenT 132.<br />
Murad Sultan, fidorul lul Orhan, dobandeste UdriTul, Filippopolis,<br />
si Ora Muntenescä 441.<br />
Murad al doile, fiCorul luT Muhammed Sultan Turcilor 441<br />
Musulmas, sau Masalmas, Domnul Serachénilor, tae milna<br />
SfântuluT Joan Damaschin, pre care maTca Precista T-o pune la<br />
Ioc 344.<br />
Muhammed Prorocul eel minciunos sa. naste, vine dt sä inchina<br />
la Iraclie inpArat. 326.<br />
Muhammed fieorul luT Baiezid Sultan sta, inplirat 441.<br />
Muhammed al done dobAndeste Tarigradul de la Constantin<br />
Paleolog 246.<br />
Mätaniile si armelejul Leopold ChesarTul frAnge puterea Turcilor,<br />
411.<br />
Moagheras fratele lui Gorda CilisoruluT Unnilor omoarä pe<br />
frate-säu 315.<br />
N.<br />
Narsitis Hadâmbul, vestit Hatmanul luT Iustinian inparat 240.<br />
Nahra aph si Ora 439.<br />
Neeman Domnul Trivalilor 419.<br />
Nemotil cetate......<br />
Nerva stä inpArat silface pe Traian fiCor de suflet 89, 167, 193.<br />
Neron inparat 164 Spinteca pantecele maTca,'-sa 164; curvéste cu<br />
soru-sa, i prod 164.<br />
Nestor, Sirbul, carile Tera Hatman la Dunäre, sä viclenéste 387.<br />
Vine supt Tarigrad, apoT fuge la PazinacM 387.<br />
Nichea, cetate in Vithynia 211.<br />
Nichita IIoniatis Istoric Grec scrie pre larg razbeele Romanilor<br />
cu inparatiTa Grecilor 432.
538 SCARA<br />
Nichifor Votaniatis sa viclene§te luT Mihail Ducas 387. Prinde<br />
pe Mihail iiii '1 cAlugAre§te 387. A0jdere §i el sA cAlugAre§te 388.<br />
Nichifor Calochyr, fieorul Domnului de Cram 369. SA trimete sol<br />
la Svetoslav Domnul Rusilor 369.<br />
Nichifor Patriehie prinde pe inpArAtTasa Irini 0 o cAluga'r4te<br />
cu sila 351. StA inpArat 351; sl Hag% sA de dajde pe an Serachénilor<br />
352. Piere cu multi. aT sal in rAsboiul cu Bolgarii 352.<br />
Nichifor Focas inparat domole§te pe Seracheni 369. Moare 369.<br />
NicolaT BAsArabA, cine au lost ? 468.<br />
NicolaT Costin, scriitoriu Moldovan, gre§e§te socotind precum<br />
pre vréme AttiliT Wale noastre sA fie rAmas pustiI 600 anY 290.<br />
NicolaY Papa, Synodul carile facush Fotie Patriarhul in Tarigrad<br />
de 320 de EpiscopT, il nume§te adunare diavolescA 354.<br />
Nicomidia cetate 211.<br />
Nicopolis, cetate la DunAre Melia de Traian marele 157; §i alta<br />
cu acesta nume in Gretia 157.<br />
Nimfea, sat aproape de Tarigrad 317.<br />
Nimfele, boaze 158.<br />
Novele, cetate in Dachia 154, 322.<br />
Novrograd, véche cetate Rusasca 371.<br />
NovogradeniT gonesc pe VarTaghT peste Mare balticA 372. ChemA<br />
pe Ruric sA le fie Domn 372.<br />
Nola cetate 164.<br />
Nonie Mutian Consul Românese 161.<br />
Norion cetate in Pannonia 318.<br />
Numerian inpArat, §i Garin frate-sAu 231.<br />
0.<br />
Ovidie poeticul, trimis la izgnanie la cetate Tomos 180. Scrie<br />
carte pentru Pont, adecA pentru mare negra 117. .<br />
-- . n'''' --'"<br />
OguziT, nem Tatarasc, din omit sint Turcii, earl acmu inparAtAsc<br />
439<br />
Odisis, Cetate in Misia 312.<br />
Orbinus Raguzeul, toate neamurile CrivatuluT socoteqte FA fie<br />
din JidovT 101.
SCARA 539<br />
Orispas, cetate in Dachia 322.<br />
Orihovschie, Istoric Lesesc 124.<br />
OstrogotthiT tot Gotthi 73; unde au lAcuit? 291.<br />
OCacov cetate; Oziia sau Uzi, cetate tocmith de Romani, §i<br />
de Ghenovezi 365.<br />
P.<br />
Padul apa, pe care sta. Padova 274.<br />
Pazinachii, aceia§ Picinighi, ndm Schythicesc 365 364; unde làcilia<br />
? 370; au trAit amestecati cu Romanii 380; si 380; dela Poznania<br />
iesiti 380; apoi unde s'au asezat ? 380. Intai la Drista 381. SA<br />
inchinA Moscului 381; iarA sA intorc in Thrachia 378; tree la<br />
Machedonia 384. Bat oaste lui Constantin Monomah 382; apoi<br />
biruitl sä asézA. in Moglina 391.<br />
Pazinachii Moglinitii, sint carii astA-zi sA chiamA Bosndni 391.<br />
Palastolon, cetate la DunAre 330.<br />
Palmatis, cetate in Misia 323.<br />
Pangheon, munte in Thrachia 418.<br />
Pannonia Ora UngurTascg 356. Hotarale ei 12. Pannonii 78.<br />
Panodachia, care ? 66, 83. Data laca§ Ungurilor 281.<br />
Parvii, nArod 74.<br />
Patavie Istoricul, amestecA numele Vlahilor cu a Bolgarilor<br />
ce gresé§te 263. Patavii nArod 198.<br />
Patisos, apa Tisa 60.<br />
Pace, numele Beséricei, care au fricut Constantin marele in<br />
Tarigrad, mai intai de cat toate bisericile 241.<br />
Pevchi, ostrov la gura Dui-Axil 261.<br />
Pevchil nArod 212.<br />
Peifighii, nArod 68.<br />
Peloponisos Morea 106.<br />
Pepnet cetate RomanéscA in Ardél 474.<br />
Periclis Sofistul 176.<br />
Persil pradA Asia pAnA la Halchidon 332. SA despart in multe<br />
stApanirl 312.
540 SCARA<br />
Pertinax inparat 204. Mal denainte au fost OcarmuitorTu Dachiel<br />
204 moare 204.<br />
Peta, Seraschérlul luT Batie prada Silezia, vi Bohemia 440; mare<br />
moarte face in oasté ml Henric 440.<br />
Petr' AlexievicT inparatul Rusilor pre unii putérnicT cu invätatura,<br />
pre altil cu sabiia iT inpaca 176.<br />
Petru vi Asanis fratiT, DomniT Vlahilor, vin la inparatul Isachie<br />
Anghel 400. BatgiocuritI cu inima ré sä intorc innapoi 400; ineep a<br />
indemna närodul Vlahilor sä radice cap 401. Zidesc mare besérica<br />
luT Sf. Dimitrie 401; zic c'au parasat Sfantul pe Greci, vi s'au intors<br />
catra, &anvil 401.<br />
Petru Vlahul I pune corona inparatésca, §i incalta óubote inparate§tI<br />
de Purpura 402. Cuprincle cetaté Presthlava in Misia<br />
402. *i muntii CenghiT 403; cuprinde vi Tornovul 408. Ramâne<br />
singur stapanitoriu Vlahilor 413; Ta sotie pe frate-sau loan 413;<br />
face marl rautatT inparatiiT 413.<br />
Petru Domnul Bolgarilor, sa dezbate de supt inparktiia RazshrituluT<br />
357.<br />
Petru CraTul Unguresc 442.<br />
Petru IIatmanul ovtilor din Dachia 328.<br />
Petron sä triméte de la Theofil inparat Domn CramuluT 247.<br />
Pindul muntele in tara Grecésca sala§luit de Romani 157.<br />
Pincul, cetate la gura Dunäril 154.<br />
Pirgonovele, cetate in Dachia 322.<br />
Pirgul innalt, cetate in Dachia 322.<br />
Pirineii muntT 211.<br />
Picinighil, ném Schythicesc 365. Aceia§ din SlovénT 364. Intra in<br />
Bolgaria 381. Au fost lacuitorT pre la pragurile NipruluT 366. Tara.<br />
trec Duraré cu prada 378. Cauta maT Tnulte la numele Pazinachil.<br />
Pietrile cu numele luT TraTan inparat aflate. in Ardial §i in<br />
Moldova 161.<br />
Pius Papa, acela§ Istoricul Eneas Sylvius 116.<br />
Plachidia sora lui Honorie inparat, cade roaba la Alaric Gotthul<br />
276.<br />
Platon filosoful, ce poruncé§te pentru movie 176.
SCARA 541.<br />
Plinie Istoric Gheograf 63.<br />
Plutarh 87.<br />
Plotina inparatésa lui Traian 196.<br />
Povésté Istoriii ceii de pre urma, cum trebue .cinuta 153, 478.<br />
Pogava, cetate Romaniasca in Ardial 474.<br />
Podgoria Dachiii 286.<br />
Podolia Lesasca, 145.<br />
Podurile, cetate in Dachia ziditä de Traian marele 322.<br />
Pocutia Lesasca. 67, 364.<br />
Po lane Lésii Siovenéste 126. De unde au vinit ? 126.<br />
110,m/a Grecéste Lesii 126.<br />
Polovtii, cu Picinighii tot un niam 362. Sint lesiV din Timbri<br />
364. SA asaza intai pe langa Droghici 366; Yesa si din Litvania 362.<br />
Graiul lor amestecat cu a Romanilor i c Rusasca i cu Lesasca 444.<br />
Polonia, pentru ce si &and s'au numit asé ? 161, 390.<br />
Pomeniré mincii mai fugare de cat cerbii 197.<br />
Pomponie Melas Gheograf 59.<br />
Pontes, cetate in Dachia 155.<br />
Ponteserium cetate in Dachia 322.<br />
Pontos Evxinus, mare négra 279.<br />
Potulasanii, närod 67.<br />
Pofta omului de ce nu sa poate sätura niciodata ? 100.<br />
Pragurile Dunarii, vezi Cataracte 330.<br />
Predanii närod 67.<br />
Presthlava, cetate in Misia 402.<br />
Pretorie Istoric, i Istoriia lui 75, 178. Ce socotéla are pentru<br />
nemul Gotthilor 279; cum stria., si spurca cuvintele Ellinesti pi<br />
numele némurilor 279, 280.<br />
Precista, mica rni1i, cu minune goneste pe Hagan Domnul<br />
Avarilor de supt Tarigrad 333.<br />
Priscus Hatmanul ostilor de peste Dunare 327. In chip de vanatoare<br />
intra cu ()stile in stapanir6 lui Hagan 328, scoate pe Sclavéni<br />
din Thrachia 327.<br />
Priscus si Comnitie, Hatmanii lui Mavrichie, bat pe Hagan la<br />
malul Dunärii 329. Apoi peste apa Tisii, prada Ghepidia 329;<br />
l'aräsi bat pe Hagan 329. Iernéza in Dachia 329.
542 SCARA<br />
Pricina, pentru ce RomâniI din Dachia au trecut in Misia 215.<br />
Multe pricini sa, pot socoti 215.<br />
Priam, fiCorul lul Laomedont, va sä 's1 izbândfasa asupra<br />
Elladénilor 91. Trimete pe Antenor sol la Menelaos, fidorul luT<br />
Agamemnon Domnul Elladénilor 91.<br />
Probozescu-sä aceiTa, cari1 tagàduesc, precum Romani! sä fie<br />
din Grecil Troadén1 99.<br />
Prob us inparat nascut in Sirmium, cetate Dachiii 227; moare 230.<br />
Proclus Mathematicul, cu ogling de arama, in razele Soareld<br />
puse, aprinde coràbiile 1W Vitalian 313.<br />
Promotos, Hatman 1W Theodosie bate pe GrutunghT 271.<br />
Prorocie pentru niamul Vlahilor 401.<br />
Prosacul, cetate in Thessalia 415.<br />
Protostrator, ce stepanä au fost la inpärAtia Grecilor 412.<br />
Prutul apa, greceste Ierasos in Dachia, unde acmñ Taste Moldova<br />
65.<br />
PtolemeI Gheograf 173.<br />
Pusuril, närod 74.<br />
Raba apä 240.<br />
RavarichiT, närod 73.<br />
Radagazos, Domnul Gotthilor 266. Näpädeste in Italia 266, 274.<br />
Radul Vod5. Negrul, poate sä fie fost, carile s'au dat fata dupä<br />
Milutin Crakil SirlAsc 482.<br />
RastachdniI, närod 67.<br />
RatacheniI, närod 68.<br />
Rea, fata luI Numitor 96, 366. Fiind inchisä in capisté. Vasta-<br />
lii,<br />
R.<br />
sä aflà gre 96. Naste gómenI 96, 366.<br />
Reantine, sate in Italia 165.<br />
Revena sau Ravena, cetate 291.<br />
Reghion, cetate 276.<br />
Remil cetate 275.<br />
Remus si Romulus, fi6oriI ReiI si a BozuluI Mars 97, 99.<br />
Remus cade in maim talharilor 98.<br />
Remus, si Romulus pun temeliile cetAiT RomiT 98. Muta-s6.<br />
scaunul din Alba lunga la Roma 99.
SCAIIA 543<br />
Renul apa, hotarul Gal lief 76.<br />
Rilimir omoarA pe Anthimie inpAratul ApusuluT 291, 292.<br />
Rodana §i Rodna 449, 450, 473.<br />
Rodostos, cetate; ace§tia II zic Turcii Techir-dagA, adecA muntele<br />
inpAratuluT 415, 432.<br />
Ru01, tArg Românesc in Ardél 474.<br />
Rubrie Hatman bate pe SarmatT 165.<br />
Ruric Domnul NovogradieT 327. SA a§ézA in Novograd 372;<br />
moare 372, 373.<br />
RusiT sau Ru§iT, nem Slovenesc 304; incep a se deprinde cu<br />
légé Cre§tinescA 353. CalcA hotarAle inpArAtiil TarigradulW 353.<br />
Cu totiT vin la Hs. 353.<br />
RusiT, cariT sint MoscaliT, la istoricii Grece§tI sA chernA RosT 353.<br />
Au intrat §i pAnA in Ardél 374. Au lAcuit intaT pe la mare baltick<br />
174.<br />
RusiT, ce zic sA'T fle aflat Drago§ VodA pe la Sucevg 0 pe la<br />
Bale, de unde au fost? 325.<br />
RusiTa, sau tara RusascA, care acmu Taste supt CrAila Le§Csca<br />
prin Podolila §i Pocutila, au fost odatA supt oblastiTa Crhiii Ungure§tT<br />
145.<br />
Rusocastron, cetate in Thrachia fAcutA de Ru§I 381, 431.<br />
RAzboTul intre GreciT de Evropa, §i intre Grecii TroadenT de<br />
la Asia 94.<br />
Roilas, Domnul Schythilor pradA in Thrachia 278. PiTare de<br />
fulger 278.<br />
Roma sA zide§te 96. SA numé§te inpArAtésa cetMilor 104. Cade<br />
pe mAna Gotthilor 276.<br />
Roman Arghir inpArat 378. Moare 379.<br />
Roman Dioghenis inpArat 384. Cade rob la Sultan Hasan Domnul<br />
Turcilor 386.<br />
Roman Horul luT Constantin Porfiroghenit inpArat 368. S'au numit<br />
Roman cel tânär 368. Scoate Critul din mAna Serachénilor 369<br />
moare 369.<br />
Roman Lacapin sA face singur Avgust 356. StA inpArat 356. SA<br />
incuscrezA cu Petru Domnul Bolgarilor 357; moare 358.
544 SCARA<br />
Roman Domnul HalicTuluT intra cu RusiT in Moldova 419. Bate<br />
ei pe Ruric Domnul ChiovuluT 419.<br />
Romanil sint nascutT din EllinT 89, 104. Au luat invatatura de<br />
la Ellini 87. Stapanesc lumé 99. Schimba numele Hatmanilor sau<br />
a inpäratilor de pe numele tarilor, ce biruTa 118.<br />
RomaniT cei de TraTan inparat in Dachia puY, sint ItaliTanT<br />
de la Roma 150. Supt Adrian rainh'm in Dachia neclatiti 152. Supt<br />
Avrelian o samä sa sa fie mutat in Misia 150. IstoriciT, ce pricina,'<br />
dau acestiT mutari? 150, 151; o Barna au ramas tot pe loc 152.<br />
RomaniT lui TraTan in Dachia supt Avrelian 134, 150, 152.<br />
ACasta sá dovedéste din socotTala 221, 222, 223; si din IstoriT<br />
225.<br />
RomaniT din Misia cu cestY din Dachia tot un nem 156.<br />
RomaniT dezbat Pannonia de la UnT 278. Gonesc pe SclavunT<br />
de la Dunare 324.<br />
RomaniT din Dachia pe vremé AttiliT s trag la munci, Tara<br />
de tot locul pustiTu n'au lasat 288. Para la Zenon inparat tot acolo<br />
294. *i panA la Justinian Carnul 319.<br />
RomaniT din Dachia n'au primit numele Voloh, carile lri<br />
pusése<br />
BolgariT 305. Macar ca veciniT de pen pregiur maT pre urma<br />
asé T-au chemat 305; s'au chemat i MisiT 397.<br />
RomaniT din Dachia adevarat s'au mutat o data in Misia 215<br />
de unde TarasT curand s'au intors in Dachia 215. cAdi n'au putut<br />
cine-va sA'T dezradacineze din Dachia 361. Au fost din Legheo-<br />
anele Romanilor, pre carile TraTan lT-au asezat acolo 158. SA<br />
pomenesc in Dachia supt Justinian 155. Pang cAnd s'au tinut in<br />
inparatila Tarigradului 351. Cand Tar s'au lipit de inparatiTa RazsarituluT<br />
377. Cand au vinit la Crestinatate....<br />
RomaniT din Dachia dupa viniré Bolgarilor s'au facut Raspublica<br />
350; 4 tocmasc lucrurile cu Carolus marele 350 Cel din<br />
Dachia, i eel din Misia tot un stapanitorTu au avut 350.<br />
Romanul i Moldovanul in limba Sloveniasca, tot un nume<br />
au 363.<br />
Romanul, targ in Moldova vechiA 471. Latineste «Forum Romanorum»,<br />
adeca targul Romanilor s'au chemat 471.<br />
RomaniT din Moldova, din Muntenia, din Arddl, i alaI1 sint
SCARA 545<br />
din Romanii de la Italia 106, 110. Sint de Traran inpArat adu0 106.<br />
Cum sA chivernisesc acmu cu Turcir 107.<br />
RomâniT din Moldova gAtesc zahara prin Ora lor, bur Conrad<br />
inpAratuluT Apusulur, când au trecut la Asia inpotriva Turcilor<br />
390. Fost-au tot pre locurile lor, mar denainte de nApada lur<br />
Batie 465. Dau innapor pe Batie 465, 468.<br />
RomâniT tin obicéele Romanilor 464. Limba nu 'au urtat, numar<br />
ce au stricat-o 464; sint vechr slujitori Romani 129. Sint nAscutr<br />
din RomanT 153. In Dachia mar denainte au vinit slujitoriT, apor<br />
cetatenir 160; au trecut §i la Misia 152, 250. In ce vréme li s'au<br />
tilmplat acest5, trécere 152. Curând la* s'au intors innapor 470.<br />
Românir din Dachia, au apucat §i Misia 152. Iarl tree la locurile<br />
sale 152. Cer din tara grecescA rAman acolo 153; de 11111<br />
Jur Batie sA trag spre Ardél 465, *i atuncé o samA rämb.n prin<br />
cetatr 467, 470. *i. pre alte locurr 470.<br />
Romanir din Ardél 475; gilt néme§T de loc 475; cu DomniT<br />
sar o samA s'au intors de acolo Tar4 la locurile sale 475.<br />
RoxolaniT, aceiTa0 RusiT 282.<br />
S.<br />
Sava, apa 267, 278, 328.<br />
Sava Mitropolitul Bolgaresc 140, 454. Au fost frate lur Stefan<br />
CraTuluT Bolgarese 140, 454. SA triméte sol la Vladislav Crarul<br />
Unguresc 140, 455. Cu minune face ghécA pe ar§ita 141. BotezA<br />
pe LaslAu CraTu 455, 456.<br />
SavromatiT nArod 75, 76, 79, 198.<br />
Salvius Othon, Chesar 165.<br />
Saldenir nArod 67, 68.<br />
Saltopirgos, cetate in Misia, de TraTan inpArat Omuta 323.<br />
Samoil, Domnul Bolgarilor, moare 375.<br />
Sampson culcandu-sä in poalele DalidaliT, moare 379, 380.<br />
Sampson, cetate Românéscl in Ardél 474.<br />
Sanghivan, CraTul Alanilor 288.<br />
Sapor inpAratul Persilor, pune pe Valerian inparat scauras supt<br />
pióoare ca,nd incalecA 216. Il despoae de piTale, §i 'I omoarA 216.<br />
Sarghetia, apA in Dachia 83, 189.<br />
35
546 SCARA<br />
Sardia, Sofia, Triadita, tot un nume, scaunul Cr MI BolgAre§tT<br />
66, 284, 90.<br />
Sarnitie, scriitorTu Lei pentru RomâniT din Dachia, ce buTgue§te<br />
? 124.<br />
Sarmatia Evropésch, care? 116, 158, 262, 30i, 350.<br />
SarmatiT tree Dunaré, §i prada. Misia 165.<br />
Sarolta, muma luT Stefan CraTului Unguresc 375.<br />
SasiT ArdelenT, când au vinit pe acel loc 3501 N46. 3r442.<br />
&sit Sarmatici, cariT ? 350.<br />
Satul luT Hs<br />
Saxonia BA descaleca 275.<br />
Saxonil ném Nemtesc 176. SA lauda ctt sa trag din MachedonénT<br />
177.<br />
SveviT, narod 200. Cu VandaliT inpreuna cuprind Galia 276.<br />
SvitidiT, narod 73.<br />
Svétoslav, fióorul luT Igor, tatill lui Vladimir 369. Multe némarl'<br />
SloveneOT suppune 372. Numerele lor 372; multe sthpanirT<br />
TAtara§t1 suppane 372 ; fiind chemat de Nichifor Focas, vine<br />
asupra Bolgarilor 370. Prada Thrachia 370; moare 378.<br />
&Antal Chyril, cetate in Schythia 323.<br />
Severinul, cetate pe Dunare in Dachia 204; fthnitA de TraTan 205.<br />
Severul inprtrat: s'au numit Parthic, Aravic i procT 118; zic uniT<br />
el sa fie zidit Turnul SeverinuluT 204, 205.<br />
Severus Chesar 161.<br />
Severus Septimius, inparat 118. I-au dat Senatul Titul de Parthic,<br />
Aravic, Adiavenic 118, 204; moare 204.<br />
Severus inparatul ApusuluT piare 204.<br />
Selevchia, cetate 194, 231.<br />
Seltis Domnul Pazinachilor 382.<br />
Semendr6, cetate, scaunul CraTuluT Sirbesc, aceTa§ Sandorovia,<br />
ei<br />
Slantul Andrei 321.<br />
Seneca, Didascalul luT Neron inpArat 164.<br />
SeracheniT sari MuhammedéniT incep a sit lati 316. Iau Ierusalimul<br />
335. Incungura Tarigradul i '1 bat Opte anT 337. Bat<br />
pa rustinian 339. Apuca Carthagine la Africa 340. Prada Thrachia<br />
352.
SCARA 547<br />
Seras cetate in Thrachia, Turcil acmii ii zic Sirros 428.<br />
Sezem Ovasim, zic Turcil Sirmiului, cautA 273.<br />
Sermium, cetate i tarh, Olatul din potriva BeligraduluI peste<br />
apa Sava 267, 273, 302.<br />
Sermo, Domnul Bolgarilor 355.<br />
Sehimitra, muma luI Iliogaval 206.<br />
Sibirul TAtArames adevArata 60.<br />
SidaliI rarod 281.<br />
Sicambria tarA 287.<br />
Sichidava, cetate in Misia de TraIan fAcuth, 323.<br />
SilinghiI cuprind Betica 276.<br />
Simeon, Domnul Bolgarilor face pace cu Vasilie Machedon 355.<br />
Cu cludiasA neauzità piTare 368. .<br />
Simion i Misail bAsnuitoriI earn' au blojorit pentru niamul<br />
Romanilor, s mustrA 137, 138. De unde au luat o basnA pentru<br />
un LaslAu Craiu Unguresc 144.<br />
Sinbesa cetate 164.<br />
Singhidon, cetate in Dachia 318.<br />
Sinevus, fratele luI Ruric sA asezA la Bé lo ozer 372.<br />
Sirbii, nem Slovenesc 304. CeI supusT inpArAtiiI, iar rädicA cap<br />
380. Bat pe Constantin Monomah 380.<br />
Sirmiurn cetate in Pannonia, cautA Serrnium §i 267, 273, 302.<br />
Sirois inpAratul Persilor 334.<br />
Schipionil seu Sipionii, liatmana Romanilor, tree cu ostile la<br />
Asia, in Syria 101. Unul s'au intitulat Asiatic, Tara altul African 118.<br />
Sclavunil, cand s'au ivit intai spre pArtile Evropil 324. Tree<br />
peste Dachia in Misia 324. 0 soma rAman si in Dachia 324. Mal<br />
tree si alVI Dun Aré, pang. la Thrachia 333. Vin supt inpArAtia Apusului<br />
335. PradA Bavaria 354.<br />
Scopia, cetate in Gretia 428.<br />
Schythia sau Stitia, cat sa hotAreste 61. Ce tArl maI marl cuprinde<br />
in sine 271, cé Asiaticti, i cé EvropascA, unde sA hotaréste,<br />
i ce äri cuprinde 61, 74, 289.<br />
Schythia, care Tera supt oblastiTa inpArAP Romani lor 330<br />
SchyithiI, vestit si mare a lumii ntirod 88. Multe pArti a lumiT au
548 SCARA<br />
cuprins 278. PradA in Evropa multe Off §i agiung §i pAnA, la Italia<br />
212. PradA Asia 211.<br />
Slavénit, cautA Sclavunii. ApucA cetaté Umiton 323, de unde apot<br />
it gonesc Romanil 323.<br />
Smolenasca tarA 418.<br />
Smornis, cetate in Dachia 155, 322.<br />
Sozopólis, cetate in Thrachia 388.<br />
So la AO 240.<br />
So lin, Gheograf 59.<br />
Solomon, Cratul Unguresc, bate pe Ghiu la hanul Unnilor 146.<br />
PrAznuie§te zioa biruntil 147. Face legAmant cu Cutec Domnul<br />
Unilor 147.<br />
Sorabit, Sirbi 354.<br />
Sofi inpAratul Persilor 437; TarA tocmé§te stricat statul inpArA-<br />
%lit lor 437.<br />
Sofia, Sardica, Sardia, cetate 66, 280.<br />
Sofia, sau Sfânta Sofia, BeséricA in Tarigrad, fAcutA de Iustinian<br />
inpArat 314.<br />
Stavrichie fiéorul luT Nichifor inpArat apucA inpArAtita, ce Senatul<br />
indatA II scoate 352.<br />
Stanislav Sarnicie, sciitorIu Le§esc 76. Inpotrivnic Românilor 124.<br />
ApoT tarA§ mArturisé§te cA, sint din Romant 128. IarA§ sA intoarce<br />
din cuvânt 128. SA chzné§te sh ardte, precum Românit sint din<br />
GhetT 129. Apt:A zice, ca, sint din Italiiani de la Ghenova 135. Trel<br />
socotdle a hit far& socotélA pentru némul Românesc 134. SA dovede§te<br />
precum n'au §tiut bine limba LätinéscA 152. Gre§e§te pentru<br />
a§ezaré cé d'intAI a Gotthilor 261. Gre§S§te pentru numele Romanilor<br />
din tara MuntenéscA 220<br />
Stefan VodA, fióorul lut Bogdan VodA, nepotul KIT Drago§<br />
VodA 475. leg, a doilé rand din Ardél 475.<br />
Stefan a Ghetzit Cral'ul Unguresc, sA botézA 442. S, i dupA clansul<br />
alalt nArod 443.<br />
Stefan Gheograf 173.<br />
Stefan Cratu Unguresc, gone§te pe Rust din Ardél 375. Na§ter6<br />
but cu minune 375; il botéza, Adalbert Episcopul de Praga 375. La<br />
astrucaré luT, yin §i RomAnii din Dachia 379.
SCAR A 549<br />
Stefan, fiCorul lul Milutin CraTuluT Sirbisc, näscut din fata<br />
DomnuluT muntenesc 480. SO, Cral'u 481.<br />
Stilihon Hatmanul apusulul, bate pe GotthY si pe Radagazos<br />
Domnul lor omoarä 274.<br />
Stisipirgos, cetate in Dachia 322.<br />
Stravon vechiu Gheograf 59. .<br />
Streli ap& in Ardél 474.<br />
Strig, :as 474.<br />
Stronghilon, cetate in Thrachia 347.<br />
Strumita cetate in Thrachia 414, 416.<br />
Staphnirile Apusulul sh invitéza. asupra Turcilor pentru ca sit<br />
scoath Ierusalimul din mâna lor 115.<br />
StApAniré Românilor in Dachia, tocma de la TraYan inparat<br />
s6, trage 13.<br />
StAphiré Hanilor Crâmesti 21.<br />
Stärile sau scaunele de asezamAntul Gotthilor 259.<br />
Suda cé mare, sat ranga Tarigrad 369.<br />
Suleiman Sabi tatal lui Erdogul mosul lul Osman, carile au<br />
inparAtit intAT la Turd 436. and si de unde au Tesit 436; au fost<br />
Domn a Ora si a cetAiT, ce sit chema Nahra 439. Din némul ILA<br />
Oguz 456. intal spre pArtile MidieT au Tesit, si o suppune 438; sA<br />
innécA in apa EvfrathuluT 439.<br />
Susiana, cetate in Dachia de TraTan Mouth 322.<br />
Sufletul, adea, socotéla, puteré sufletulul, nu sä poate aseza<br />
Mil numal in adevär 139.<br />
Sthlavinii, cauth SclavuniT; uniT din scriitorl li-au zis si Unni 333.<br />
SAborul de la Florentia 354. Rumpe Haina luT Hs cé necusutä<br />
353.<br />
SAcuiT, cautä Saxonil din Ardél, si 463.<br />
SAhastrul Prooratic proroceste lul Isachie Anghel, cä-'I vor<br />
scoate ochil 409; care s'au si tamplat 409.<br />
Synodul de la Sardica pomenéste EpiscopiT amAnduror Dachiilor<br />
250.
550 Min<br />
T.<br />
Tab la Istoriil vechi de la Vasilie Bulgarocton scrisä, in care<br />
RomaniI sa, pomenesc VlahI 376.<br />
Tavrica Hersonului, Crâmul 61.<br />
Tavris, acelas Tavrica Crâmul 61.<br />
TavrichiT närod 68.<br />
Tavrocomos, sat nu departe de UdriTu 404.<br />
Tavros, munte vestit la Asie 250.<br />
TaTfaliI, närod pe apa PrutuluI 68.<br />
Taman, cetate la Bogazul Azacului 365.<br />
Tanais, apa Donul 264.<br />
Tanata, cetate in Dachia 155, 322.<br />
Tata, Tata, in cé véche limbl ItaliendscA sb, chema PArintele,<br />
Tathl 375.<br />
Taxis, CraTul Ungurese la dajde de pe Italia 358.<br />
Terva nArod<br />
Telesis, Domnul Bolgarilor 346. Piere ucis de al' saI 346.<br />
Tergovisca, sau Targoviste, cetate in 0.ra muntenescä, tocmira<br />
de Români 365.<br />
Tetraxidii, nem Gotthicesc 361.<br />
Tiverie Avgust 79. Merge asupra Dachilor 79, 128.<br />
Tiverie Anichie inpärat prin IIatmanul Mavrichie scoate toate<br />
cetatile din m'ana Persilor, 326, moare 327.<br />
Tiliscon, cetate in Misia 323.<br />
Timena, cetate in Dachia de TraIan inparat facuta 322.<br />
Tirahon tiranul Pazinachilor 381.<br />
Titulul ce s'au pus Attila 287.<br />
Titus Vespazianus Chesar 165.<br />
Titus Livius Istoric 120.<br />
Tiflis, apa 227.<br />
TyraghetiT, nArod 68.<br />
Tiras,""apa Nistrul 60.<br />
Tomos cetate in mare negrä 72, 117, 122.<br />
Tordia cetate, sau tinut Romilnesc in Ardel 473.
SCARA 651<br />
Tornovul, cetaté Emu lul 412.<br />
Totila Domnul Gotthilor clobande§te Roma 316.<br />
Totrus, 1,Anut Românesc in Ardél 474.<br />
Tralan inpArat 81, 123. SA ratlicA asupra Dachilor 81. Groznic<br />
rAzboiu are cu dAn§i1, 81. Face pace cu Decheval Domnul lor<br />
82. SA intitulézA D4anu1 82; TarA sA rAdicA asupra Dachilor 82.<br />
Zide§te pod de petra,' peste DunAre 83. Pentru ce au fAcut acel<br />
pod ? 83. S'au numit §i Parthic 118. Bate pe DachT, §i sa intoarce<br />
la Roma 118. LasA o samA de slujitori in Dachia pentru pazA 129.<br />
Aduce oamenT de togä stepena de la Roma, §i'T a§azA in Dachia<br />
in lAcuire veónicA 106. Pentru ce T-au a§ezat acolo ? 106. Anul<br />
descAlecAriT Dachiii cu RomAnT 106, 153, 221, 222.<br />
Traian, sAditoriul Romhnilor din Dachia 160. Tréce peste Dacilia<br />
la Don 190. Tocme§te stricata inpArAciTa Romanilor 194.<br />
PAzitorTu clreptaciT 186. Dachilor in loc do bani le aratA arme 186.<br />
RAzbolul lui cu Dachil cel dintAT, al doilé §i al triilé 81, 82. Tréce<br />
la Asia in potriva Arménilor, IT suppune. 190. Pune hotarale inpArAtiii<br />
apa TigruluT 190. Suppune pe ParthT 191. Merge la mar6<br />
ro§ie, 194; IT dA senatul Titul de Parthic, §i Prébunul 191.<br />
TraTan opre§te a omorA pe Cre§tinT pentru lege 194. Insä le<br />
opre§te adunArile 194; sAzdaniile lui, carile au Mout 194.<br />
TraTan moare in Syria 190, 195. Vredniciile, biruintele §i<br />
viTaca 195. Face pe Adrian fiáor de suflet, i urmAtorTu la impArAtie.<br />
Sufletul luT scos din Tad 195.<br />
Transalpina taxa MuntenescA 132.<br />
Transylvania, Ardélul 60; au fost ce maT din dos a DachieT<br />
parte 147.<br />
Trecutele lucrurT pot fi icoanA celor viitoare 175.<br />
Triadita,<br />
Sardica, Sofia, tot una 60, 280.<br />
TroTanul, carilé trece prin Moldova, de cine sä fie fäcut? 192.<br />
TroadeniT, §i ElladeniT intre a1aIi Greet maT vestiti 90. SA gAtesc<br />
§i fac groznic rAzboTu pentru ca sA nu de pe Eleni 92.<br />
TroadeniT mArturisesc, precum RomaniT sint strAnepotiT lor 102.<br />
Turinghia sa descalecA 277, 285.<br />
Turcul chtA lume stApAn4te 19. Putére luT 20, 21, 22, 106.
552 SCARA<br />
Turnus, Domnul Rutulilor merge cu oaste in potriva luT Enias<br />
95, 96.<br />
TurciT ce inpar4i1, Crag, Domnil au suppus 107, 183. Vin la<br />
Iraclie inparat in slujba 333.<br />
TurciT alt ném de VarvarT sint, Tara nu cesté ce acmil tin<br />
Tarigradul 387. CeT adevara0, cariT sint? 387. Apuca, cetaté Sozopolis<br />
388. Caril tin Tarigradul, ce ném sint ? 387.<br />
TataraT de la Don, prada pam6. la Grecia 223. Razbasc pana la<br />
Italia 227; prada pana la Vizantia 211. Trec Bogazul supt Vizantia,<br />
si prada Halchidonul, Nicomidia, si alte -ar'l la Asia 211.<br />
Tataramé sau Ora Tatarasca ce véche, care ? 285. Ce mare<br />
care? 436. Ce Evropasch care? 285.<br />
Targul luT TraTan in Roma 105.<br />
U.<br />
UziT, narod Tatarasc 76. Prada in Thrachia, bat oast6 inpara<br />
tésca, si razbat pana la Gretia 283.<br />
Ulisopolis, cetate 318.<br />
Ulmiton, cetate in Dachia 323. Apucata, de SclavunT, apoi goniV<br />
de acolo 323.<br />
Ulmiton, cetate in Schythia 155. De Iustinian facuta 155.<br />
Ulpiana, cetate in Misia de TraTan facuta, si alta cu acesta§<br />
nume in Ardél 157.<br />
UlpiatraTana, cauth Ulpiana 83, 261, 474.<br />
Unghl si MogolT naroade 61.<br />
Ungaria, Ora Unguresca 61. De Unni descalecata, Crail'a el'<br />
cand au cazut 281.<br />
Ungrovlahia, Ora Muntenésca, i-au zis GreciT 306, 308.<br />
UnguriT ném Schythicesc, si limbs. Schythicésca au. Stapaniré<br />
lor cat s'au intins 106; s'au chemat si Turcl 131. Caril inca nu sä<br />
botezasä 371; apnea o parte din Dachia 463.<br />
UnguriT din Panonia intra in Italia 356.<br />
Unghé LeuluT, ce insamnéza ? 88.<br />
Uniii trec Bogazul Chimeric, si gonese pe Gotthi 262. Stapa-
SCARk 553<br />
nese locurile Gotthilor peste Nistru i peste Nipru 262. IntrA in<br />
Pannonia 278, 285. ApucA si din Dachia o parte 279; Mal vrAjmas<br />
de cat Gotthil 273. PADA unde s'au intins 278. Ce hotare au<br />
cuprins 283. PradA Dalmatia 283.<br />
UniT, ce sA chema Coturguti, Ii mutA Iustinian in Thrachia 316.<br />
Unnii, ce BA chema SthlavinT, pradA Thrachia pAnA supt Tarigrad<br />
316.<br />
UnniY, ce sA chema i UngurY, si Turd sau TurchT 282.<br />
Uréche Vornicul scriitorfu Moldovan 114. Basna luY pentru<br />
Herbul tAral 137, 138.<br />
F.<br />
Favsta, fata luT Maximian inpArat sA mAritA dupil Constantin<br />
marele 233, 247.<br />
Favstus pastorIul, aflA in pAdure pe prunciT Remus si Romulus<br />
98.<br />
Familia Flachilor BA scrie 119, 120, 121, 122.<br />
Faptele in ce chip pot arAta fiinta luerulul..!..<br />
Faraon cel nou, cine Taste? 170.<br />
Fasis, apA la Asia 227. Au fost maY denainte hotar intre Asia<br />
ai.<br />
Evropa 227.<br />
Federat, ce va sä zicA ?....<br />
Feleatina, lacul, 211.<br />
Filomiris, Domnul Gotthilor 73. SA coboarA de la Scandia la<br />
Meotida 73.<br />
Filon, Jidovul, eerie in limba EllinescA 300.<br />
Finichil au luat slovele de la Haldei 58.<br />
Fines, cetate RomanescA in Arddl 474.<br />
FiCoriT lul Ginghiz Han, suppun Asia, in Evropa Moscul, Litfania,<br />
Polonia 437. Prada tara nemtascA 437. SA asdzh in Cram 437.<br />
Fievii, nArod 68.<br />
Filip Arapul inpArat 207. Dintre inpAratiI Romanilor inta el s'au<br />
botezat 208.<br />
Filipp, fratele 1 LA Henric stA la inpAratiYa apusului 411 DA agYu
554 SCARA<br />
torTu luT Isachie orbuluT in potriva luT Alexie Anghel, carile s'au<br />
poreclit Comnenos 420.<br />
Filippic apucA inpttrAtiTa 343. I sA scot ochiT 343.<br />
Filippopolis, cetate in Thrachia 406.<br />
Flac, IIatmanul Romanilor 72. Au avut rAzbom cu Ghetil in<br />
Misia, iar nu cu DachiT 118.<br />
Flacus Gretin, Senator Roman 122.<br />
Flachia cu nApaste sA pune numele DachieT 301. Acest nume<br />
eine 'I-au scornit? 113.<br />
Flachia, fata luT Dioclitian, maritatA dui-A OcArmuitoriul Da<br />
chiiI 231.<br />
FlachiT, tril shnt, pentru cariT zic, cA unul dintrInOT sA fie<br />
vinit asupra Ghetilor, §i sAl fie biruit 124.<br />
(13xcElLotAccpyig, Grece§te ce cin au fost? §1 ce va sA zicA? 469.<br />
Foca Sutwil rAdicA cap asupra lui Mavrichie 331. SO. inpArat<br />
.i s'au poreclit tyrannul 331. Cu multe cazne omoarA pe Mavrichie<br />
331.<br />
Formund, fiCorul lui Marcomir, pune fundamenturile CrAieT<br />
Frantuze§tT 277.<br />
Fotie, Patriarhul Tarigraclului, trimite pe Mihail Mitropolitul<br />
sA invéte pe Rug legé Cre§tindscal 373, 374.<br />
FranghipaniT, un féllu de oaste 451. SA a§ózA in taxa UnguriascA<br />
452.<br />
FranchiT, nhrod din eine Taste ? 76, 269.<br />
Franconia sA descaleca, 285.<br />
Franca, sou Ora FrantuzascA sA descalecA 91, 177.<br />
FrantoziT sh laudA, A sA trag din némul Troadénilor 177. Pentru<br />
care sA probozesc 177.<br />
Fraiuta, Domnul Gotthilor, vine inteagiutoriu luT Arcadie<br />
274.<br />
Frizia sA descalecA 277.<br />
Fritighernis §i Athanaric, DomniT Gotthilor, yin la Valens<br />
inpAratul, §i sA inchinä cu toate nAroadele lor.-Acesta§Fritigher.<br />
nis cuprinde o parte din Dachia 257, 258.<br />
Fulvius Flacus, zic sh fie suppus pe GhetT §i pe DachT 120.
SCARA 555<br />
Th.<br />
Thavrichil närod 67.<br />
Tharapia, cetate la mars negra 353.<br />
Thdodomir Domnul Gotthilor, face pace cu Leon inparat 291.<br />
Bate pe Unl, i pe Craiul lor viu prinde 292.<br />
Theodor Lascaris inpArat 427. Pune scaunul inparafiei GrecestY<br />
la Nichea 427. Tae capul Sultanulifi Turcesc in rilzboTu 434. Prinde<br />
pe Alexie inparat 434; si 11 calugareste 434.<br />
Theodora, fata lul Isachie Sevastocratorul sa logodoste dupa.<br />
Ioan Domnul Românilor 412, 413.<br />
Theodora, cetate in Dachia, facuta de TraTan inparat 155, 322.<br />
Theodora, inpärätésa lin Constantin Monomah, sta, singura la<br />
inparatie, 382; moare 382.<br />
Theodoric Goithul prada Grefia 291. N'au stapilnit Dachia in<br />
puteré sa 295. Cumpara de la Burgundiani câmpi Ligurn, i eh<br />
aséza acolo 296.<br />
Theodoric, fiCorul luY Theodomir, sa numéste Veronénul 291, 294.<br />
Intai face pace cu Odoafer, apoi cu viclesug II omoara 295. Bate<br />
pe Bulgari i staphneste Sclavonia 311.<br />
Theodoric inparatul apusulul lasand inparafiTa sa calugriréste<br />
343.<br />
Theocloric Schythul, fidorul lul Triarie prada Thrachia [Ana<br />
supt Tarigrad 293. Piere 293<br />
Theodoropolis, cetate in Dachia de TraTan inpärat facutâ 322.<br />
Theopomp, Istoric 173.<br />
Theodosie cel mare inparat 255. Infelepciuné i crestinätaté<br />
lin, 270; dezbate toate trile, carile apucasa Gotthil, 258. Primeste<br />
pe Athanaric Domnul Gotthilor cu cinste 265. 0 sama. de Gottln<br />
trimite tocma la Eghypet 266. tocméste lucrurile inparatiel 270.<br />
Face pravile noaa, bate pe Evghenie tyranul 272; moare 272.<br />
Theodosie eel -Omar inparat tocmeste cetafile la Dunäre, carile<br />
stricasA Varvarn cu A tila 283. Face cu A tila pace 283. Prin Hatmann<br />
sal bate pe Atila la Sardica, 284; moare 288.<br />
Theudoric CraTul Gotthilor eade la razboiu cu Atila 288.
556 SCARA<br />
Theofil inpärat 352; moare 352.<br />
Thrachia, tara in care sth cetate luT Constantin, Tarigradul 242.<br />
ThrachiT, nArod 77. Inpreunä cu Misil au trecut la Asia 77.<br />
Thuchidid, Istoric 173. Clevetit de IstoriciT cest1 maT no1 173.<br />
Thuli, Ostrov, unde ? 173.<br />
Thoma, Patriarhul Lätinesc afuriséste pe Latini, de nu vor<br />
Tesi inpotriva Vlahilor 430, 431.<br />
H.<br />
IIagan, Domnul Avarilor, suppune pe Sclavuni 327. Face coràbiT<br />
pe apa TiseT, 329. vine cu oaste supt Tarigrad 327.<br />
IIagan Domnul Avarilor, face pod peste Duna're 327. lua dajde<br />
de la inpäratiT Romanl 329.<br />
TIagan, Sultanul Turcilor princlând pe Dioghenis inpArat, cu<br />
mare cinste findu'l_il sloboade 386.<br />
IIaldeiT, nArod, intAT stiutorT de carte 58.<br />
Halchidon, acmn Cadichion 211, 331.<br />
IIarun Domnul Serachénilor 352.<br />
Hatmanii Grecilor de ;Evropa si de Asiia la bâtaTa Troadel 94.<br />
Halaos, cetate si tinut Românesc in Ardél 474. De acolo au<br />
Tesit Radul Vodh in tara muntenésa, 474.<br />
Haceg, cetate Rornânescb, in Ardél 474.<br />
Heghira, anul muhamedinesc 436.<br />
Henric inpAratul Latinilor in Tarigrad, dezbate toate cetatile<br />
in Thrachia si in Misia, din manile Grecilor si a Vlahilor 466, 467.<br />
Hercules Bozul 88.<br />
Hersonisos, Crâmul 90.<br />
HeruliT nArod 71, 73. Tine Italia 294,<br />
Herbul ttiril Moldovii de unde s'au luat ? 155, 322.<br />
Henric, inpäratul apusuluT cere bir de la Alexie inpAratul räzsärituluT<br />
420.<br />
Henric fratele luT Balduin sth inpArat TarigraduluY 398. IncunkurA<br />
UdriTul 430. Gonit de VlahT fuge spre Didimotih 431 ; O.<br />
insateste cu loan Domnul Bolgarilor, si cuprinde toate cetAtile<br />
in Thrachia si Misia 434, 466.
SCARA. 557<br />
Hertina, vestita padure 76.<br />
Hiva, mare Caspiii 439.<br />
Hina inparatie, TurciT IT zic Cinmacin 387, 438.<br />
Hilvurie Maghistrul ostilor lui Iustinian 318.<br />
Hrisus, apa in -cara Ungurésca 149.<br />
Hrisos Vlahul prada cu RomaniT saT la Serras 414; sa vicleneste<br />
inparatuluT 414; gonéste pe inpáratul cu bagocura de supt Prosac<br />
416.<br />
Honoria Bora luT Valentinian inparat pentru curvie gonita din<br />
curte 278. Inviteza pre Attila Domnul Unnilor asupra inparatieT<br />
apusuluT 282.<br />
Honorie, inpäratul apusuluT, moare 276.<br />
Hosrois inparatul Persilor 332. Scrie la Irac lie sa tagaddiasca pe<br />
Hs: si sa sa inchine soareluT, si asé sa, fad. pace 333.<br />
FIotin cetate in Moldova 224; de Turci toemita si marita 224.<br />
Hosrev, cauta Hosrois.<br />
HrovatiT, calla Horvatii; sä inchina luT Vasilie machedon 355.<br />
Hotarale inparatieT Romanilor despre Dachia 62.<br />
Hronicele Moldovenesti si Muntenesti sint gresite in socotéla<br />
anilor, in cariT zic sa fie lesit Dragos Voda in Moldova, si Radul<br />
Voda Negrul in Muntenie 483.<br />
Hronografil cel vechi, maT totT clevetitT de la cestl noT 172.<br />
Hudis, Domnul Unnilor, omorand pe Gaina, 'IT triméte capul<br />
la Arcadie inparat 274.<br />
Hunaric Domnul Vandalilor 287; Ia muTare pe fata luT Theodoric<br />
Demnul Gotthilor 287.<br />
HuniT, cauta UnniT.<br />
Hunemund, Domnul Unnilor cade la robie 292.<br />
0.<br />
Oblutita, cetate, unde maT denainte sä chema vadul DunariT<br />
TurciT IT zic Isaccé 240.<br />
Oghel, pazitoriul lul Igor ucide pe Ascold si pe Dir, si apnea<br />
Chiovul 372.<br />
Odoater, Domnul Herulilor batut de GotthT, fuge la Roma 294.
558 SCARA<br />
De acolo la Ravena 295; is dA rAzboTu cu Theodoric Domnul Gotthilor,<br />
ce fArA noroc 296.<br />
Ocraina, WA, unde ? 176.<br />
Octavie Avgust, Chesar 62.<br />
Octavun, cetate in Dachia 321.<br />
Octal, fiCorul luT Genghiz Han sA poricleste Ghierai 437.<br />
Olga, Doamna Rusilor, rAmAne vAduva. 357. Merge la Tarigrad<br />
pentru crestinare 357. SA botézksi sA numeste E1eni357; sh intoarce<br />
ia Chiov 357; si 357. Mult sileste sä intoarcA pe fiTul sAu Svetoslav<br />
la crestinAtate, ce in War 357. SA ispiteste sA boteze pe nepotul<br />
s6u Vladimir, ce sa teme.... SA pristAveste....<br />
Oleg, fiCorul luT Svetoslav 372.<br />
Olivrie, inpArat apusului 292; moare 292.<br />
Omiros, Poetic, si dui:a SfAnta scripturA maY vechiu de cat top'<br />
scriitoril 59. SA cleveteste de bAsnuitoriu 171.<br />
Onisicriz, Gheograf 173.<br />
Oradia mare, cetate in Arde 474.<br />
Orbinus, Istoric RaguzAu, multe blojeréste 178.<br />
Orhan, fiCorul lui Osman, al doile inpArat Turcesc 440. Dobantleste<br />
Brusa 441.<br />
Osman, fiCorul luT Erdogul 440; cad s'au chemat Osmangic 440.<br />
Multe cetAtT Ta de la GrecT 440; stA inpArat tuturor Turcilor 440 ;<br />
moare 440.<br />
OstrogotfiT narod 73. LAcuTa CrAmul 263; caci s'au chemat me 212.<br />
Din Pannonia intrA cu pradA in Thrachia 257.<br />
Othon, inpAratul apusuluT bate pe UngurT 442.<br />
T.<br />
Tarigradul sA zideste 241. Cade pe mAna Latinilop 411. lag il<br />
dezoat Green 467. Cade pe mAna Turcilor 387.<br />
CerchesiT, nArod 60.<br />
Cetate albit s'au fost chemat Tomos, insA cu prepus 469.<br />
C.
SCARA 559<br />
Cetatile Dachiel cdle vechi, a cArora nume mai mult s'au fost<br />
sfAr§ind in Dava 73. Cele de TraTan §i de alaltI inpAratY intrInsa<br />
lAcute s'au tocmit 155, 322. Carile au fAcut I s'au au tocmit in<br />
Misia, in Pannonia §i in Illiria 322. Carile au tinut RomilniT in<br />
Ardél 473, 474.<br />
Cehii, cautä Bohemil.<br />
Cinmacin, tarA, §i inpArAtie 438.<br />
Cinci socotele pune Autorul pentru adeverinta némulul Românesc<br />
110, 111. Acelé§ sA aflA la scriitoriT streini pentru némul<br />
Românilor din Dachia 111 §i urm.<br />
Corlu, sau Cirolois cetate in Thrachia intre Tarigrad §i intre<br />
Udriiu 415.<br />
6ubote verzi, sAnan de boerie la inpAratiTa Grecilor 402.<br />
S.<br />
Sléhul Varvarilor despre CrivAt spre Italia pe uncle ? Pentru<br />
ce nu prin Dachia 275, 285.<br />
Sléhul ostilor Attila' 285.<br />
., .,<br />
la.<br />
IazighiT narod 65, 82.<br />
Ian ZamoIschie scriitoriu Léh 113.<br />
Iaropolc, fiCorul lul Svétoslav.. Stapane§te Chiovul,... sit fie luat<br />
femee o fatA de Grec calugArita, de la care Olga aude lege cre§tinéscA,....<br />
ucide pe frate-shu Oleg.<br />
lu.<br />
Iugor Domnul Chiovului, bArbatul Olgal, merge cu corAbiile<br />
asupra Tarigradului 357. ApoT lové§te la Asia §i pradA Pontul 357.<br />
fulia, fata 10' Avgust Chesar 117. DesfrAnArile ei 117.<br />
Julie Chesar, cautA Iulie.<br />
Iulie Nepos, inpArat 292. Gone§te pe Glicherie din inpArAtia<br />
ApusuluT 292, 293.
560 SCillA<br />
X.<br />
Xanthii, närod 74.<br />
Xenofos Doftorul 164.<br />
Xenofont, istoricul clevetit 173.<br />
Xerolofos, mnnte in Tarigrad. 368.<br />
In.<br />
InpäratiT Tarigradului desfrbinatT in desfAtArl 270.<br />
Inpäratiile céle vechi, care dupa care au urmat, §i pentru ce<br />
a§é s'au mutat 170.<br />
InpArMiTa Turcésa când s'au inceput ? 436.<br />
InpärätiTa ApusuluisA desparte de la in paratila 115,zsAritulul 241.<br />
InteleptiT lumiT cariT, i neru§inarC lor 171.<br />
G.<br />
Ginghiz Hanul Tatädisc 436. Mild au Tqit intr'aceste pi-irV? 436.<br />
De unde au Te§it? 436. Intr5. in Persia 436. Apucä cetaté Belhul, Ora<br />
IIorasan 436. Inparte monarhia lumil fi6orilor 437; moare 437.<br />
,....stit.,:,....
INDICE GENERAL<br />
A.<br />
Ababa Alana, mama lui Macsimin Admia a fost data lui Constans de<br />
Thracul. 206.<br />
Constantin eel mare. 246.<br />
Alan este chemat craiii al Ungariei A chillaea, Vecli Ahilia.<br />
dupà gonirea lui Petdr. 380, 442. A dacfas (la ape) cetate zidita de Tra-<br />
Abaza lile fac parte din Schythia. 60 ian. 322.<br />
Ae domnul Unilor, navalesce in Ungaria<br />
cu Unii, Comanii, Amaxovil<br />
si Rusii. E omorat de Ladislav. 149.<br />
Adalbert episcopul de Praga a botezat<br />
pe fiul lui Gheiza, Stefan. 375<br />
Adam. Ce a fost in anul 4314 de Ia<br />
Academia din Berolin de mai multe<br />
ori a cerut de la Romani deslusiri<br />
Adam. 94. De la el pada la venirea<br />
lui Dragos Voda in Moldova, Ne-<br />
despre inceputul bor. 179.<br />
culai Costin pune 6867. 290. Hroni-<br />
Acathistul, rugaciune zisä cand Taxigradul<br />
era inconjurat. 333.<br />
Ac Iflac=Vlah alb, trebue sà fi fost<br />
cul rusesc la anul de la Adam 6551<br />
scrie despre Vladimir. 380. Ce a fost<br />
in anil 6821 si 6867 de la Adam. 483<br />
alti Vlahi, deosebitl de Vlah negru. Ad aquas. VeVi Adacfas.<br />
307.<br />
Acengbil, munti sail Emii. Rana aci<br />
Adiavenie Pan numit pe Sever dupg<br />
ce a biruit pe Adiaveniti. 118, 204.<br />
apucaserfi Vlahil. 398.<br />
Aclillia. Zonoras spline cum a fost<br />
omorit Constantin si cum Constans<br />
11 aruned in apa Alsa langa<br />
Adiaveniti1 sint biruiti de catre Sever,<br />
el a fost numit Adiavenic. 118<br />
Adina, cetatue zidita de Justinian. 323.<br />
Adrian. Nu se sfiesce a micsora me-<br />
Acfilia. 248. Tlingit' ea se opresce<br />
Atila. 289.<br />
Aellsgran. Carolus merge chtre el, de<br />
aci el pléca la Bononia i apoi se<br />
in tórce iar la el. 350<br />
ritele lui Traian. 15. Clavdie Ptolemeil<br />
a fost pe la imparatia lui<br />
59. Sarnitie Vice ci el a intors in<br />
Italia, coloniile aduse de Traian<br />
in Dachiia. 134, 161. Nu el, ci Au-<br />
36
562 INDICE GENERAL<br />
relian a mutat coloniile lui Traian.<br />
134. Urméza dupà Traian. 151,<br />
154. Sarnitie ii lash' ei se apnea de<br />
Aurelian. 152. A dat Partilor Armenia,<br />
Asiria ei Mesopotamia ei<br />
ar fi päräsit i Dachiia daca nu<br />
s'ar fi temut sa nu piarda mil de<br />
cetateni Romani ce traiail acolo.<br />
164, 196, 197, 198. Evtropie afirma<br />
acest lucru. 154. Este adoptat de<br />
Traian. 195. Vine la imparatie prin<br />
mijlocirea imparatesei Plotina. 196.<br />
Mutà hotarul imparatiei la apa Tigrului.<br />
197. Ridici óste contra varvarilor,<br />
vrAnd sa tréa Dunarea,<br />
caldrimea Patavilor a trecut'o innot,<br />
Varvarii s'au insphimantat si<br />
s'au supus. Xifilin spune cd el a<br />
avut un cal de la Nipru din care<br />
mush' l'a numit Nipru, ceea ce probeazd<br />
a nu numai Dachia ci 0 la<br />
Nipru stapaneail Romanii. More<br />
la anul 138 d. hs. 199. El a stricat<br />
podul de peste Dunare ca sà<br />
nu navalésca Varvarii, spun Dion<br />
pi Evtropie. 280.<br />
Adrianopolis. In 1704 Cantemir venind<br />
de ad pe la Galati i se dà o<br />
moneda de la Constans de catra<br />
Teodori Paralabul. 248. Hatmanul<br />
loan goneete pe Slavoni pang<br />
aid, unde se dã o batalie in care<br />
Slavonii sunt invinei. 317. Satul<br />
Tavrocom e in apropiere de Adrianopolis.<br />
404. loan Alexia apnea' intre<br />
alte cetãi i Adrianopolis. 432<br />
Aetie, comandantul Romanilor in lupta<br />
de la Tolosa, contra Unilor si<br />
Vandalilor, pe timpul lui Teodosie<br />
cel Omar. Era din némul Valahilor<br />
zice Sarnitie. 133. Chiama pe Hunii<br />
contra tiranului Ion. 278. Valentinian<br />
11 chiama. din Galia de frica<br />
lui Attila. 284. Toff soii impératului<br />
ROmului, pun pe Aetie, hatman<br />
al oetilor strinse in contra<br />
lui Attila. El s'a nascut in cetate<br />
Dorostola. 288. Birueete impreuna<br />
cu Thorismund pe Attila, la cetatea<br />
Avrelii. 288.<br />
Africa. Para in pustiurile ei se intindean<br />
hotarele irnparatiei romane.<br />
14. Africa, cu,a Romil purur6 raynitóre<br />
Carthaghin6 , ail simtit o<br />
rang ce ail rémas nevindecata. 20.<br />
Némurile din Schythia ail fost<br />
.si<br />
prin Europa ei prin Asia 0 prin<br />
Africa. 58. Pada' in ea a patruns<br />
Alexandru eel Mare. 88. Ellinil aft<br />
stat i 'n ea. 88 De la ea, s'a numit<br />
Scipio, Africanul. 118. Romanii<br />
avu razboiil cu Anibal. 120. Tureil<br />
stapanesc in ea. 170. 4( Cludata,<br />
sail de lucruri ciudate scotitoare<br />
Africa . 171. Yanä aci au patruns<br />
Varvarii. 174. Pala la Africa s'ait<br />
gdsit robil luati de la Leei 0 de<br />
la Ruel, de 'Mari. 175. Sub Traian,<br />
pàrtile despre Africa erail liniscite<br />
190. La ea se duce Maximian. 232.<br />
Africa de la Sirte pang. la Chirine<br />
facea parte din imperiul roman.<br />
242 Ea era cuprinsa in craila Italid<br />
i coprindea 5 provincii 242.<br />
A fost data lui Constans de Constantin<br />
eel Mare. 246, 248. Zonaras.<br />
spune a Constantin o cere lui<br />
Constans. 348. i din ea yin reprosentanti<br />
la sinodul de la Sardica.<br />
250. E pradata de Mabrei pe timpul<br />
lui Valentinian. 254. Supusä de<br />
Gotthii forméza impreuna cu Galin<br />
i Ispania imparatia Visegotthibor.<br />
266. Gotthii au trecut Dunérea<br />
mai sus de Dachia and au venit<br />
in ea. 273. Alaric voia sa tréca in
ea insa a murit. 276. Fusese apucata<br />
de Vandall, pe vremea lui<br />
Attila. 287. In partile el, pe vremea<br />
lui Anthimie imparatul, se pomenesc<br />
biruintele lui Gherseric<br />
domnul Vandalilor asupra hatmanilor<br />
lui Leon. 291. In ea dobAnde0e<br />
victoril Justinian, prin hatmanul<br />
Velisarie. 314. Spre ea i0<br />
indreptéza Justinian o0i1e. 316. Guvernatorul<br />
ei era Iraclie cel batan.<br />
332, Serachenii au luat Cartiagina<br />
din Africa. 340. Familia Aleosmanilor<br />
stApane0e imparatii in<br />
Asia, Africa 0 Evropa. 438.<br />
Africauul. Numire data unuia din Scipioni.<br />
101, 118. Emilian, Hatmanul<br />
Lighiónelor din Misiia era de neam<br />
African. 209.<br />
Afrodita. Bozul iei, Paravat 11 pune<br />
in locul Bisericilor. 252.<br />
Afrodithis, iei i se inchinaii Ellinii. 89.<br />
Agalmate sunt chipurile sApate pe<br />
care le ridica senatul and prime0e<br />
fal§a veste, cà Domitian este biruitor.<br />
166.<br />
Agamemnon, fratele lui Menelaos. 91.<br />
Cel mai de frunte conducator al<br />
Ellinilor. 93. In capul Grecilor din<br />
Evropa, trece in Asia, la anul 1194<br />
a. Chr. 0 4314 de la Adam. 94.<br />
Agarêuul a imblanclit pe Bulgari,<br />
Sirbi i alci barbari ce ingrozisera<br />
«EvropaD. 20.<br />
Agathopolis. Spre el alerga Isachie<br />
Anghel, ca sa opriasca navalirile<br />
TAtarilor i Vlahilor. 406.<br />
Agathopolitan, camp, in care Isachie<br />
Anghel aped tabara contra lui Asan.<br />
404.<br />
Agathus scriitor, in cartea 4, List. 132,<br />
vorbesce de Iezdegherd imparatul<br />
Per0lor. 275.<br />
INDICE GENERAL 563<br />
Agesilau. Vecli Aghisilau.<br />
Aghisilan este osandif de Iosif Iudeul.<br />
173.<br />
Agricola. Ce scrie Tatitus» in viata<br />
Agricolei. 73<br />
Ahilia, o alta numire a Chiliei. 365.<br />
Ahilevs. 19. a biruit in pustiile Schythiii.<br />
88. Conduator al Grecilor<br />
din Evropa in rAsboiul Troian 93;<br />
era fericit de Alexandru Machedon,<br />
cà a avut pe Omir sa-I ante faptele.<br />
171.<br />
Ahillis Hadambil tinea imparatia Eghipetului<br />
impreuna cu Pathin 0 din<br />
porunca lui a fost omorit Pornpel.<br />
163.<br />
Aiaxi Docrénul, conduator al Grecilor<br />
din Evropa, in rézboiul Troian.<br />
93<br />
Aiaxi Telamenénul, conducator al Grecilor<br />
din Evropa, in résboiul Troian.<br />
93.<br />
Alaiddin. Vecli Alaindin.<br />
Alaindiu, domnul Turcilor. Razboiul<br />
lui cu Lascaris. 433. Asupra lui vine<br />
Suleiman ah. Scaunullui era la Iconie.<br />
439. Auzind de puterearatarilor,<br />
so cote0e sh La pace cuiel. 439. Trimite<br />
Omeni la Erdogril i acesta se<br />
face prieten cu Alaindin, i infra in<br />
slujba lui Alaindin. 440. Tara lui, e<br />
scapata de talhArimea tataresca de<br />
cAtreErdogriLAlaidin face sera schier<br />
pe Erdogril. Alaidin dupà mOrtea<br />
lui Erdogril, face seraschier pe<br />
Osman, care ferelte tara de neprietini<br />
I alaturd imparAtiei lui<br />
Alaidin, multe cetati grece01. 410.<br />
More la 1300 d. Hs., sail 699, anul<br />
Higiretului. II urmézA Osman. 440.<br />
Alanii, dupa Dion, la rAsAritul MArei<br />
Negre. 61. Idem. 63. Socotitl ca Goff<br />
de Procopie i ca viteji de Dionysie.
564 INDIC& GENERAL<br />
76. Plead. cu Vandalii de la Meotis<br />
la Rim. 76. au fost batuti de Antonie<br />
Pius. 199. El sint luatl cu Vandalii<br />
zice Procopie. 269, 275. Socrat<br />
spune ca in armata lui Teodosie<br />
si fi fost cate-va palcuri de Alani.<br />
272. El ail coprins Luzitania in ace-<br />
Iasi an cu nävälirea IT Alaric in<br />
Italia, spun Idatie si Isidor. 276. Pe<br />
vremea lui Attila, aveail cral pe<br />
Sarghiban. El se unesc cu Romanii<br />
in contra lui Attila. 288. Esind<br />
din Italia, Attila naväleste asupra<br />
lor, dar e batut de Alani, cu ajutorul<br />
lui Thorismund, Domnul Gotthilor.<br />
289<br />
Alara apa, da in Visara, aci strange<br />
ostile Carolus Marele. 350.<br />
Marie Domn al Gotthilor din familia<br />
Balthied, navaleste in Gretia si apol<br />
din porunca lui Stiihon, voevodul<br />
lui Honorie, trece si el in Italia, apol<br />
supuind Galia, Ispania si Africa intemeiaza<br />
imparatia Visegotthilor si<br />
a tinut pada in timpul lui Justinian<br />
care I-a starpit de acolo, 266. In armata<br />
lui Theodosie era cate-va polcuri<br />
de Goff subt Alaric. 272. Navalesce<br />
asupra apusulal, pradéza<br />
Dalmatia, Panonia, trece apa Padul,<br />
incongiora pe Honorie in cetatea<br />
Asta. 273. Este batut de Stilihon<br />
si. se retrage in Iliria. 274.<br />
La 405 Marie infra' in Spania. 275.<br />
Patavie zice Ca Alaric a prddat catva<br />
timp in Gretia si Epir, apol cu<br />
voia lui Stilihon patrunde in Italia,<br />
pentru care lucru Honorie omórd<br />
pe Stilihon. Honorie voeste<br />
ad facd pace cu el, insa Alaric il<br />
pune conditiuni ca el si au al sai<br />
sa fie primit in Italia. Alaric inconjórá<br />
Roma si in timp de 3 zile o<br />
pradéza, (land ordin la soldati ea<br />
top cati vor fi in biserica Sfintilor<br />
Apostolii Petru si PaVel, de<br />
iel sa nu se atinga; el robeste pe<br />
Plachidia, sora WI' Honorie si o da<br />
de nevtista cumnatului adu Athaulth<br />
; dupd 3 zile pléca la Reghion,<br />
lasand Roma pustie, voind sa trécd<br />
la Sichilia si Afrièa unde a murit.<br />
276. El nhvaleste in Italia in ace_<br />
MO timp (anul 411) in care Vandalii<br />
si Svevii au coprins Galia ;<br />
Alanii, Luzitania; Silinghii, Betica,<br />
spun Idatie si Isidor. 276. Fiul lui<br />
Evaric, domnul Gotthilor, se urea<br />
pe tron dupa mórtea tatalui seil.<br />
294.<br />
Alazilor. Patavie, cartea 8, numesce<br />
pe Domnul Cazarilor, Domnul Alazior.<br />
La el fuge Iustinian &and<br />
scapd de la Cram. 340.<br />
Alba Luna. Intre ea si Sibiu, aU avut<br />
targul Rosiia. 474.<br />
Alba eetate. Vegli Cetatea albd.<br />
Alba mare. Muntii Cenghl tree de la<br />
Filippolis spre marea Alba. 64. Sail<br />
marea Mesoghia. 90. La Bogat marea<br />
NSgra da in marea Alba, 242.<br />
Caliupolis este cheia Tarigradului<br />
despre marea Alba. 44L<br />
Alba Longa, cetate fundata. de Asca_<br />
niu, a fost scaunul semintiilor lui<br />
Eneas. 96. Cetate in Italia; din ea<br />
s'a mutat scaunul la Roma. 99.<br />
Albanil, cari ingroziserd Evropa, n'a<br />
mai r6mas nimic .din iel. 20.<br />
Albergoti, cardinal, a avut pe Eneas<br />
Sylvius ca secretar. 115.<br />
Albianil e jefuit de catre Vandalii. 275<br />
Aleinanil sunt biruitl de Avrelian. 219.<br />
Sunt invinsi de Maximian, care<br />
intra in triumf in Roma. 233. Ait<br />
avut crai pe Crocus. 234. El as-
culla pe Paravat. 251. El pradéza<br />
Gallia, pe timpul lui Valentinian.<br />
264. El locuiail in Panonia. 282.<br />
Aler-Avrellan. Niste ruine de pe malul<br />
Oltului, aprópe de Dunare, sunt<br />
numite curtile ml Aler, zice Preda<br />
Stambol Romanul. 217.<br />
Alexandria, cetate in Eghypet, cuprinsa<br />
de Diocletian. 232. Persil luase<br />
Alexandria in timpul lui Mavri -<br />
chie. 332.<br />
Alexandrin. Hronicul Alexandrin spu<br />
ne, cd Theodosie a murit in virsta.<br />
de 65 ani. 272. Ace las Hronic spune,<br />
ca la 442 Hunil all pradat Trachia,<br />
Iliria i Maehedonia. 283. Theofan<br />
in Hronicul Alexandrin vorbesce de<br />
Pelaghie si Zenon. 296.<br />
Alexandra vine la imparatie dupà fratele<br />
ski Leon Sofos si dupà un an<br />
pi<br />
o hind mórte din cauza bauturel.<br />
356. Dupd el femane Zoi imparat<br />
tésa. 356. Roman platesce mai mult<br />
de cat platea el lui Ihor. 357. El si<br />
cu maica sa Zoi imparateste 13 ani.<br />
358.<br />
Alexandra, marele Maehedon, a mers<br />
la Persia 0 India, pe urmele lui<br />
Dionysos. A ajuns i in Africa, in<br />
Lydia, pada la Amon. 88. Ar fi ajuns<br />
i pana. la Iraclis. 88 Fericea<br />
pe Ahilevs, cà a avut pe Omir sd-i<br />
cante faptele. 171. I storia lul a scris-o<br />
Cvintus Curtius, Arianos. 173. Plutarh.<br />
173, 300. Din ramasitele na.rodului<br />
lul ar fi Sacsonil. 177. Curtius<br />
a scris istoria lui. 299. Tot asa gi<br />
Plutarch. 300.<br />
Alexandra Paris e trimis de tatal sell<br />
cu corabii de re'sboill, sA devasteze<br />
Ellada. Rapeste pe Elena, Dóinna<br />
lui Menelaos. 91. Fuge cu Elena in<br />
Eghypet. 92. Dupá fuga lui, Mene-<br />
INDICE GENERAL 565<br />
laos chiaml la lupta cdpeteniile<br />
Greciel. 92. Troadeni se hothrdsc<br />
sa-1 ajute. 93.<br />
Alexandra Sever. Romanil in Dachia<br />
panh la el. 203. Despre Avrelie Sever<br />
Alexandru. 206. In al sdptelea an<br />
al impèratiei acestuia, care este 229,<br />
ii sfarsesce Dion istoria. 207.<br />
Alexandra Voila, tatal lui Ilias. 26.<br />
Alexandria hronic spune, ca Theodosie<br />
a murit in etate de 60 mil. 272.<br />
Alexia, cetate fondatA de Iraclis cu<br />
Troadenil robiti. 91.<br />
Alexie Vecli loan Alexie.<br />
Alexie Aughel, fiul lul Isachie Anghel,<br />
e trimes de tatal ski la Flip impdratul<br />
apusulul. E trimis de Filip<br />
la Venetiani si la Balduin, graf<br />
ul de Flandra, i Balduin, pregatind<br />
óste i corabii de rèsboill<br />
plécai impreund cu Alexie i isbeace<br />
pe Alexie Comnenos, in Tanigrad.<br />
Impreunä cu tatàl sea, ocupà<br />
domnia pe care o tine 7 luni. 420.<br />
El se giuruise sà dea lui Balduin<br />
Venetianilor multa leafa. 421. Cu<br />
el veniserd latinil i cuprinsesera<br />
Tarigradul. 422.<br />
Alexii Anghel, se ridicä asupra fratelui<br />
sell Isachie Anghel, 11 prinde,<br />
II scóte ochil, si se urea pe tron.<br />
409, 420. El a fost fratele lui Isachie<br />
spune Honiatis. Ca sa usureze fapta<br />
urata ce Meuse, 411 da numele<br />
de Comnenos ndscut din Emmanoil<br />
Comnenos. Se preface in Alexie<br />
Comnenos in cliva in care se<br />
incoronéza. 410. Vrand sa se urea<br />
pe, cal, e trantit i sfaramat. 410.<br />
Lui Ii trimite soli Henric imparatul<br />
apusului, ca sail sa.-1 dea<br />
bir, sall O. se gatescil de batae.<br />
410. Trimite soli la Asan 0 Pe
566 INDICE GENEEAL<br />
tar, sa faca pace, zice Honiatis.<br />
Trebuind sa mérga spre Anadol,<br />
trimite contra Vlahilor pe Hatmanul<br />
Aspiatis, care e bätut. 411. De<br />
la el cere Ion armatd, ca sa supue<br />
Misia. El trimite pe Manuil Camize<br />
Protostratorul, dar &tea fuge. 412.<br />
La 1197, merge la Chypsala, ca sà<br />
dea ajutor cetatilor din Trachia pe<br />
care Vlahii tit Tataril le pradaa,<br />
Prime 9te in imparatie pe Hris. 414.<br />
El, &à pe a 3-a fata, Evdochia, care<br />
fusese sotia lui Andronic, o da lui<br />
Stefan, feciorul lui Neeman, domnul<br />
Tribal lion 419 De la el vrea<br />
sà rOscumpere imparatia, Isachie<br />
Anghel, cu ajutorul lul Filip, impgratul<br />
apusului. Balduin de Flandra,<br />
vine in contra lui 9i el fuge<br />
la Develt. 420. La 1204, e pus in<br />
inchisóre de Latini. 421. Fugise in<br />
Gretia, i find prins de Balduin,<br />
e trimis in Ghermanie. 422, 433.<br />
Boeril fugiti cu el, fusesera adu91<br />
la Tarigrad, se due la Vlahl. 423.<br />
Intorcandu-se din Ghermania, cere<br />
ajutor de la sultanul Iconii Athatin<br />
care vine in ajutor lui Alexie<br />
cu 20.000 Turd. 433. El era socrul<br />
lui Lascaris. E prins i fécut cälugàr.<br />
434.<br />
Alexie Comnenos a fost biruit de Romano-Moldo-Vlachi.<br />
18. Timpul lui.<br />
386.Vine imparat dupa calugaria lui<br />
Mihail 388. A domnit 37 ani 91 more<br />
la anul 1118 fiind de 70 ani. 388.<br />
Alexie Comneno vine la imparatie dupa<br />
mórtea tathlui sëi Manoil, dar la<br />
virsta de 14 ani e sugrumat de<br />
unchiul sea Andronic. 3,91.<br />
Alexil Gvidon, hatmanul o9tilor rasaritului,<br />
impreuna cu Vasile Vatacis,aprOpe<br />
dc rcadiopolis, are<br />
fesboia cu Vlahil, dar e batut. 409.<br />
Piere in lupta. 409.<br />
Alexie Asplatis e trimis de Alexie Anghel,<br />
contra Vlahilor, dar e bétut<br />
9i prins. 411. Se opune luI Joan<br />
Alexie, in Filippopolis, 9i fiind prinsy<br />
e spanzurat. 431.<br />
Alexie Dueas, poreclit Muciflitis, spune<br />
latinilor cã de-1 vor face impérat<br />
le va da o suma mare de bani. La<br />
1204, e ridicat imparat, 9i neputand<br />
plati ce faghduise, Latinil bat<br />
Tarigradul. 426. Fuge din Tarigrad<br />
in Gretia, unde sta. ascuns. 422. A<br />
fost adus de Latini i spanzurat<br />
de un stalp, pentru ca omorise pe<br />
Isachie i pe Alexie. A fost imparat,<br />
luni 2, zile 16. 422.<br />
Alexie Stratigopul, frate cu Mihail Paleologul<br />
i este trimes de el contra<br />
lui Michail thätarul. El vine<br />
pada aprópe de Tarigrad, acolo<br />
cu ajutorul unui batran grec,<br />
trunde in cetate 9i pune mama pe<br />
Tarigrad, el trimite 9tire la fratesail<br />
la Nichea. 476, 477.<br />
Alieanipirgul, cetate ziditä de Traian.<br />
322.<br />
Allosmani din némul oguzilor, cari<br />
venind din spre marea Caspica, co-<br />
prind impardtia turcilor 9i le iea<br />
pit-<br />
el<br />
numele. 387. Imparatia bor. 395. Cu<br />
napaste acest nume se da impératilor.<br />
438 .Tagiut Tevarih, pentru<br />
familia Aliosmanilor. 439.<br />
Aliosmanefltile slave. 22. Despre curtea<br />
Alimimanesca. 436.<br />
Almirin, cetate zidità de Justinian,<br />
in marginea Schythiii, careia Turoil<br />
ii zic Tuzla, care pOte sa. fie<br />
Tuzla ce e azi in Cram. 323.<br />
Almu, tatal lui Bela 2-a orbul. 442.<br />
Almurad urmaza dupa Muhammed,441
Alsa, apa', in care Constans arunca<br />
pe Acfiliia, zice Zonoras. 248.<br />
Altar. Fecióre pàziaü focul carele la<br />
goltariul* Boazil ardea. 97.<br />
Alvocliénii, in Dacia, inainte de Dad'.<br />
68.<br />
Amalii, familia. Din familia acésta,<br />
era Theodoric, domn al Gotthilor.<br />
294. Theodoric Amali saturandu-se<br />
de bine-facerea lui Zenon in Misia<br />
s'au viclénit. 294.<br />
Amalitil familia domnitóre la Ostrogotthil.<br />
260.<br />
AmaxoTii. Bonfin zice, ca iei impreuna<br />
cu Unii, Ru§ii i Comanil nävelesc<br />
in TJngaria, insa. sunt batutl<br />
de Ladislav 149; astazi se numesc<br />
Ru§il, o parte din Siculii au ajuns<br />
pânä aci. 282<br />
Ainaz6nele, din acela§ ném, purcese<br />
cu Schytil. 69.<br />
America vorbe§te despre existenta<br />
el. 181.<br />
Amilius, ia sthpanirea fratelui seil Numitor,<br />
pe la 777 a. Hs., §i pe fiica<br />
lui,Rhea. 96; oface vestala..97. Arunca<br />
inteo padure pe Romulus 0 Remus<br />
0 supune la munci grele, pe<br />
Rea. 97 Inaintea lui, se aduce Remus<br />
sub acusatia ca.' a pradat turmele<br />
lui Numitor. 98. E omorat de<br />
Numitor 0 de nepotil sa 98.<br />
Amira. Amira a poruncit de i-ail thiat<br />
mana dréptä §i Pali scos pe Da-<br />
maschin din Curte. 344. Domn al<br />
Sarachenilor, taie mama Sfintului<br />
Ion Damaschin §i apoi Ii primesce<br />
la Carte. 345.<br />
Ammian scrie ca. Diocletian a batut<br />
pe Gotthi cari pradasera Thrachia.<br />
232. Vorbesce de rasboiul Gotthilor<br />
cu Sarmatii I cu Constantin<br />
Marele. 245 Il chiama Martelin, §i<br />
INDICE GENERAL 567<br />
spune ca Constantin a hat tovarà<br />
pe Iulian Paravat. 249. Spune<br />
cd Constantiie a domnit 0 trait<br />
putin mai multe Vile de cat 45 ani.<br />
250. Despre Iulian.. 251, 252, 253.<br />
Spune Ca imparatil socoteail cum<br />
sa tie in stapanire pe Gotthii, §i<br />
co, yin Hunil sail thin% din cele<br />
mai de afund hotare ale Sarmatilor,<br />
cu domnul Mr Valamir, cad<br />
asupra Gotthilor pe caril Ii mutà<br />
din locurile Mr. 226, 256. Spune ca<br />
Gotthil jefuesc Thrachia, Misia,<br />
Dachia §i Panonia 257. Ostrogotthil<br />
§i Visigothii la 374. 262;. vorbesce<br />
despre lupta lui Valens cu<br />
Grutinghii. 270, 271.<br />
Ammillan. Vech Ammian.<br />
Anion. Pand aci a pdtruns Alexandru<br />
cel Mare. 88.<br />
Ambrosias. Vecll Amvrosie.<br />
AmTrosie spune in oratia la Pogrebanie<br />
lui Theodosie, cà Constantin<br />
Marele, ar fi fost botezat de<br />
Evsevie, episcopul Nicomidiii. 247.<br />
Sf. Amvrosie despre Teodosie cel<br />
mare in oratia facuta. la Pogrebania<br />
lui. 268.<br />
Anadol. Ca sa a§eze lucrurile in acesta<br />
parte, trece Alexie Anghel. 411.<br />
Grecii fugiti aci, ridica imparat<br />
pe Theodor Lascaris. 427. Aci aduce<br />
Theodor Lascaris multe cetati la<br />
supunere. 433. Tot ce mai remdsese<br />
imparatilor grece§ti aci, cuprinde<br />
Orhan. 440.<br />
Annie. Tatitius in analele sale scrie<br />
ca la a. 70 'd. Ch. Sarmatii all peadat<br />
Mysia 0 a omorat pe Fonteus<br />
Agrippa. 165.<br />
Anastasie, Imparat al Romanilor. Pe<br />
timpul lui sub ivit in Evropa nSmut<br />
Slovenilor, cu 385 in urma
568 INDICE GENER&L<br />
venirel Romanior in Dachiia. 132.<br />
Romanil in Dachia pinà la el. 293,<br />
259. E ridicat de Senat in locul lui<br />
Zenon, la 491, Martie17. Se mai numea<br />
Silentiarul. 296. Calvizie spune<br />
ci in al 7-a an al impirAtiei se<br />
arati spre Evropa, niamul Bolgarilor.<br />
301. Patavie zice asemenea.<br />
301. Chedrinos spune cá in al 10-a<br />
Si 11-a an al irnptiratiel lui Anastase.<br />
301. Impotriva Bulgarior<br />
Anastasie trimite 6ste la apa Zursa<br />
si<br />
Romanii furà biruiti. 301. El viclênd<br />
cà cu armele nu-1 p6te potoli,<br />
le di bani 0 din hotarele impAritiei<br />
ii induplech si iasi. La a doua<br />
venire a Bulgarilor, neputind Anastasie<br />
sh-1 setiti din Misia, II lash'<br />
si trécil in Panonia. 302. Bolgaril<br />
intri in Pannonia in al 14-a an<br />
al impifitiei lui Anastasie, la anul<br />
604. 311. TheodorieVeronianul, credea<br />
cá Anastasie Ii indemna si intre<br />
spre apus. 311 Ca si apere Tarigradul<br />
de varvari, trage ziduri de<br />
la Marea-Négri ping la cetatea Silivril<br />
in Marea-AlbA. 312. La 605,<br />
Anastasie are risboiii cu Per0, Ii<br />
bate 0 face pace. E bitut de Mundon<br />
Domnul Ghetilor, care intrase<br />
in Machedonia 0 Thessalia. El potolesce<br />
pe Gheti cu bani. El vrea<br />
sà schimbe cfintarea Trisaghion,<br />
El face si se intórcil Vitalian, care<br />
venise cu armatfi ping sub Tanigrad,<br />
ca sä scutései Orthodocsia,<br />
cea amenintati de Anastasie. 312.<br />
Din armata lui all fost omoriti 65<br />
mil. Serie Gheorghie Chedrinos dll<br />
in anul 23 al imparatiel lui Anastasie,<br />
Vitalian Schythul ad fie omorit<br />
pre Chiril Hatmanul o§tilor. Vita-<br />
Ilan face vase ca $4 inconpre pe<br />
mare pe Anastasie in Tarigrad.<br />
Marin, voevodul lui Anastasie, lu-<br />
And pe Ploclu Mathematicul oprind<br />
cu ni§te oglinde, cordbiile lui Vitalian.<br />
El a fost cap 0 scutitorin<br />
al Evthyhianilor. Ca si se impace<br />
cu Vitalian il di bani i il face<br />
maghistru o§tilor. R6misese in<br />
eresia lui 0 mai tirziii caindu-se,<br />
cere iertaciune de la nor6de. 313.<br />
Ise arati un om gróznic, care il<br />
spune eh pentru erezia lui, Durnnezeil<br />
i-a §ters 14 ani din viatl ii<br />
ci are si móra de fulger, ceea ce<br />
se 0 intampli, la anul 518, April<br />
17, cu t6te ea' el ordonase lui Procul<br />
mathemathicul, si-i faci o casi<br />
prin care si. nu patrundi fulgerul.<br />
In locul lui vine Instin Thracul.<br />
314. Zidurile ficute de el, sfarimAndu-se<br />
pe timpul lui Iustinian,<br />
ail intrat Hunif in Tarigrad. 316.<br />
De pe vremea lui se schimba numele<br />
Rominilor. 396.<br />
Anastasie numit i Artemie, vine la<br />
imparitie dupi mórtea lui Filipic,<br />
imparite§te doi ani apol este prins<br />
de Theodoric, care il trimete la<br />
monastire in Thesalia, spune Chendrinos.<br />
343.<br />
Anastase tatil lui Michail, deregitorul<br />
din Drista, cand Pecenegil voesc<br />
sll tried in imparitia de rasanit<br />
ea si se boteze. 381.<br />
Andreas al II-a, feciorul lui Bela 3-a,<br />
era in Ungaria Craill, pe cind boa-<br />
nis<br />
Ducas era la Nichea. 445. Pe<br />
timpul lui, Vlahia a fost sub protectia<br />
Ungariei , spune Coloman.<br />
Diploma lui, s'a scris la 1222, iar<br />
el a domnit 31 ani i II urmizi<br />
Bela 4-a. 446. El era tatil lui Bela<br />
4-a. 447? 449,
Andrei, fiul lui Troilo, ucide pe Constans.<br />
335.<br />
Andreifi tatd1 lui Bela, crai unguresc<br />
domnea la venirea lui Batie. 145,<br />
443 0 diploma de la el. 452.<br />
Andrian. 195, 196. Vecli Adrian.<br />
Andrias craiul unguresc este gonit<br />
de la domnie de fratele soil Bela.<br />
383. 442. Este intaiul ndscut al lui<br />
Ladislav Plesuvul. 442.<br />
Andriatica, mare. La ostróvele iei<br />
scapd Bela 4-a. 450.<br />
Andriiaimpolis. De aci vine Cantemir<br />
spre Galati. 248. Hatmanul loan,<br />
de subt Tarigrad pand la Andrianopolis<br />
a gonit pe Sclavoni. 317.<br />
Aprópe de el, este satul Tavrocom.<br />
404. E luat de Romani in unire cu<br />
Tätaril. 432.<br />
Andronic vine la impAratie dupd sugrumarea<br />
nepotului ski si a mamei<br />
sale. 391. Afland cal IsachieAnghel<br />
vrea s5.-1 iea impgratia, merge contra<br />
lui, dar scapd intr'o biserich<br />
unde e fdcut impArat i apoi prinde<br />
51<br />
il omórá pe Andronic. 391, 392.<br />
MOre la 1185, piere si in locul lui<br />
e ridicat Isachie Anghel. 399. Andronic<br />
fuge la Ismailtean. 419.<br />
Amfronic fiul impAratului Constantin<br />
Duca 0 a Evdochiei. 384. Cu viclesugul<br />
lui cade Dioghenis impdratul<br />
pe maim lui Sultan Hasan. 386.<br />
Dioghenis scapand vine la impdrdtie<br />
i trimete pe Andronic cu<br />
6s te contra Turcilor, earl ii prind<br />
§i-i scot ochii. 386.<br />
Andronie Paliolog. Lui II vine veste<br />
cd Turcii au luat Caliupolis. 441.<br />
A stat la impdrdtie dupd m6rtea<br />
tatdlui sgt. Mihail Paleolog, care<br />
s'a numit cel bdtran. 477. Pe timpul<br />
impArdtiel lui istoricul Nich-<br />
INDICE GENERAL 569<br />
for Grigora§ ne aratà Valahla ca<br />
slävitd stapanire i spune ca un<br />
craiil Sirbesc sh fi luat de nevastà<br />
pe fata Domnului Valahiii. 478. Pe<br />
sora lui o cere craiul Sirbese iar<br />
pe nepóta lui Simonidis o lea de<br />
nevastd Milutin. 479, 480 El era<br />
mai finOr de cat Milutin. 381.<br />
Androsul, posesie insulard a Ellinilor.<br />
90.<br />
Inglicana CrItie e fondatd. de Britani<br />
la anul 449. 12.<br />
Anghel. Vecli Isachie Comneno Anghel.<br />
Anghira. Sultanul de aci, trimisese<br />
ajutor lui Alexii Anghel. 415.<br />
..Anhelo, locul unde s'au luptat Bolgaril<br />
cu Justinian. 341.<br />
Anhialon cetate, a fost làsatà dd Tdtarai<br />
la drépta, eerie Zosim. 211. Pe<br />
cetdtile cari sunt mai apr6pe de<br />
Anhialon, pune Iachie A nghel, daj de<br />
mai mare. 400. E intarit cu tur.<br />
nun i cu 6ste, de cdtre Isachie.<br />
408. Aci Constantin Copronim a a.<br />
§ezat tabdra. 346.<br />
Anichie Maxim omóril pe Valentinian<br />
impdratul apusului, la anul 454-<br />
Martie 17, in cimpla Martin'. 290.<br />
Annie, a fost consul cu M. Nonie Mu-<br />
Banal,<br />
pe vremea lui Septimiu Sever.<br />
161.<br />
Annibal, domnul Carthaghinel, a avut<br />
rOsb6e cu Romania. 120. A purtat<br />
resbel cu Valerie Flaccus a'<br />
VIII-a, dupd cum spune Liviusl<br />
120.<br />
Aninvalin, fratele lui Constantin Marele<br />
si tatal lui Dalmatie. 246.<br />
Anna a lost luatd de nevastd de Vladimir,<br />
dupd ce s'a botezat. 373.<br />
nonim in Petavie despre sfarsitul<br />
domniei lui Diocletian si Maximian.<br />
p33. Anonim i Euseyle in viata lui
570 INDICE GENERAL<br />
Constantin, despre Gothi, Sarmati<br />
0 Constantin la 332. 245.<br />
Antenor a fost trimis de Priam, ca<br />
sol in Ellada. 91. Grecii nu-1 del<br />
nici un re' spuns hotäritor la solia<br />
Mi. El se intórce i spune lui Priam<br />
resultatul. 91. El nu se uneete cu<br />
cele-l'alte cdpetenil Troadene, la<br />
re' sboiul contraGrecilor dinE vropa.<br />
93. Prin venzarea lui ati patruns<br />
in Troia, Grecil din Evropa, cull,<br />
lui, nu-i fac nimic. El sfhtueete pe<br />
Troadeni, sa dea pe Elena Grecilor.<br />
94. Numal el scapa dintre<br />
Troadeni, pléca spre Italia ei se<br />
abate, in partea unde este acum<br />
Venetia, dupà cum mdrturiseete 0nufrie<br />
cu 429 ani dupa. Hs. 95.<br />
Anthimle, hatman al lui Theodosie,<br />
e trimis in contra lui Attila, pe<br />
care il bate la Sardica. Armighislie,<br />
tovardeul séui trece de partea lui<br />
Attila, dar Anthimie tot il bate ei<br />
facand pace cu Attila, cere m6rtea<br />
lui Armighislie. 284. Tinea pe fata<br />
lui<br />
Ritimir. 292. Se incoronéza la<br />
anul 467, Aprille 12, in locul lui<br />
Sever. Pe vremile lui se pomenesc<br />
re'sbOie in partileAfricei,undeGherseric<br />
domnul Vandalilor bate pe<br />
Hatmanii lui Leon. 291. Asupra lui<br />
se scóla cumnatul sea Ritimir. El<br />
tinea pe fata lui Ritimir. El se inchide<br />
in Roma, dar e prins ei omoral,<br />
dupà ce a imparatit ant 5,<br />
Inn! 3. In urma. imparateete Olivrie.<br />
292.<br />
Anthraxl, o buba ce lovesce pe Constantin<br />
Copy onym la 775 in cetatea<br />
Stronghilo. 347. Lui Leon fiul lui<br />
Constantin Copronym i s'a aprins<br />
capul cu bóla Athracului, de care<br />
pi tata-sel a murit. 347.<br />
Anti. Justinian, kr le da locurile din<br />
prejurul podului lui Traian. 318.<br />
Antioh, stäpanul Sink!, in contra cdruia<br />
aa fost trimi0 Scipionii. 101.<br />
Este osandit de Iosif Iudeul. 173.<br />
Antioh, mare filosof. 87. Lui ii se db.',<br />
de catre Iezdegherd, Theodosie cel<br />
Omar ca sa.-1 invete. 275<br />
Antioh a domnit in Moldova. Pe vre-<br />
mea lui, Theodori, parcalabul din<br />
Galati, a galsit un ban pe care scria:<br />
«Const. Viet. Aug. Imp.). 162.<br />
Antiohiia and Traian era aci s'a intamplat<br />
un cutremur. 194. Dascalul<br />
ec6lelor din ea, era Livanie Sofistul.<br />
252. Daramata de Ortaban. 326.<br />
Antisitodorftul, istoric latin. La el aham<br />
ce ail lucrat Românii sub numele<br />
Vlahilor. 399. Spline ca. Hem ic,<br />
imparatul latinilor din Tarigrad,<br />
la 1210, iea de la Greci tote ceta-<br />
rile<br />
Trachiel. 434.<br />
Antonie Eliogabalus vine dupa Opilie<br />
Macrin, este unul dintre cei mai<br />
reT imparati, aduce jertfa. Bozului<br />
cati-va copil injungheati, oetenii se<br />
rescedá pi-1<br />
omóra i pe el 0 pe<br />
maica sa Sohemitra, dupa o impäratie<br />
de 3 ani, lui Ii urmêza Avrelie<br />
Severus Alexandrus. 205, 206.<br />
Antoulé Pius imp 'drat. 196. Un scriitor<br />
in timpul séa, Iulie Capitolin din<br />
greeéld pomenesce Ca Antonie dupà<br />
ce a bhtut pe Mavri ar fi biruit<br />
pe Ghermanii, Dachii i Alanii, caci<br />
in loc de Dachia trebue sà fi scris<br />
Ghermanil Mil, care rèsboiii ar<br />
fi faraganat padá in timpul lui<br />
Marco Avrilie. Victorian zice, cd a<br />
trait 72 anii; Iulie Capitolin scrie,<br />
cà a trait 74 ani. 199, 200.<br />
Autoninns Pius. Ve4i Antonie Pius.<br />
Apazinazi alt nume al Pecinighilor. 364.
Aper. Socrul lui Numerian. Prin viclesugul<br />
lui, Numerian fu ucis in<br />
lectica. 231.<br />
Apostoli faptele lor m drturisesc de spre<br />
propoveduirea Evangheliii de catre<br />
Sf. Pavel la cetatea Nicopolis. 157.<br />
Apollodor Dumasehinénul, mester care<br />
pus de Traian, zidesce podul de<br />
peste Dune.re. 151. Procopie vorbesce<br />
de podul fecut de el, din ordinul<br />
lui Traian. 322.<br />
Apollon, Lui i se inchinaii Ellinii. 89.<br />
Chip ul seil era in camera lui Avrelie<br />
Severus Alexandru spun Orosie<br />
si Evsevie. 206.<br />
Apollonie Mion, in fata lui, s'a tinut<br />
o cuvêntare in elinesce. 87.<br />
Apostolieese. Papa Nicolae al V-a a<br />
facut pe Eneas Sylvius «vestitoriu<br />
apostolicesc,x, 115.<br />
Apostolii, sfinii Bisericá ziditä de<br />
Constantin Marele la Tarigrad, si<br />
in locul el Sultanul MehMet a fäcut<br />
giamia sa. 246. Alaric (Id ordin ómenilor<br />
sei in timp co.ndprada Roma<br />
sa nu atinga' pe cel cari vor fi see:pat<br />
in biserica Sf. Apostoll, Petru si<br />
Pavel. 276.<br />
Apostolil. In faptele Apostolior Sf..<br />
Pavel spune, cä ar fi mers propoveduind<br />
Evanghelia si la Nicopolis.<br />
157. Neron Claudiu Drusus<br />
a omorit pe Petru si Pavel corifell<br />
Apostolilor. 164.<br />
Appian scriitor, urméz5. lui Dion si<br />
ii adeveresce scrierile. 151, 156.<br />
April, de la Prut la Nistru. 68.<br />
Aprul, cetate dobanditá de Tätari.<br />
431.<br />
Apsihon voevod nu respectà pacea<br />
incheiatà intre Hagan si Petar hatmanul<br />
lui Mavrichie zice TheofL<br />
lactos Samocatis. 530.<br />
1NDICE GENERAL 571<br />
Apismar este ridicat impárat de ostile<br />
din Africa 340; el voesce s'a predea<br />
pe Justinian lui Hagan, insA. Justinian<br />
fuge i cere ajutor de la<br />
Bulgaril, cu ajutorul carora ultra<br />
in Tarigrad, prinde pe Apsimar si<br />
pe fratele lui IraclieOM spänzurd.<br />
El a imphrätit 7 ani zice Patavie.<br />
340, 341.<br />
Apulie, in ea stdphnea Theodat peste<br />
Sanseviranatl. 375.<br />
Aquilaea. VeVI<br />
defittia.<br />
Arabia One.' la pustiurile el se intindeail<br />
hotarele impe.retiai Romanilor.14.A<br />
fost cuprinsA. de Turcl. 19.<br />
Arapésea. Acésta se prinde, ca cum<br />
ar Vice Tiganul cà iaste pArinte<br />
Iudeulul, i precum limba ardpesca*<br />
este din cea ghiurgiiasca scornitA.<br />
101. Un cuvênt al aprostimei ArdpescI»<br />
zice : Minciuna de ar i sciite<br />
de la mórte, fusà adevérul trebue<br />
spus. 218.<br />
Ample 'bah numit pe Sever, dupe.' ce<br />
a biruit pe Arapl, 118, 204.<br />
Arapil, numesc pe némurile Creg<br />
Magos, Egegi i Megegi. 58. Biruiti<br />
de cdtre Sever si Earl numit Ara-<br />
pic. 118. El vorbesc de Chiolheilianii<br />
lor, ca Bonfin de calul lui<br />
Ladislav.146.Traian il-adomolit.144.<br />
Arapesel. Despre Filip Arapul. 207,<br />
208. Un cuvent ardpesc Vice : «Dupd<br />
résipire ara pesci Basra x..226.Istoricil<br />
vorbesc despre nascerea lui Muhamed.<br />
326. Anil de la Mohamed<br />
se Vice pe ardpesce higreti. 436.<br />
Istoricii ardpescl numesc Cin pi<br />
Cinimacin, locul numit de cel turcesci<br />
Desticapcac. 438. Despre Zacut<br />
Arapul. 436.<br />
Arbitnasil sunt in Epir, impreunä cii<br />
Cotovlachil. 242.
572 INDIC& GENERAL<br />
Arcadie i Onorie. Pe vremea lor,<br />
Dachiia au dobAndit'o Gotthii earl<br />
fAcuserA armatA in Italia, dupA<br />
cum aerie Iornandis i Procopie.<br />
132. Ping in vremea lor stall Vandalii<br />
in Panonia. 240. In timpul lul<br />
a nAvAlit Radagaizus, domnul Gotthilor,<br />
cu o armata de 400.000 de<br />
Omeni dupà cum spune Zosim sail<br />
200.000 de 6meni dupà cum spun<br />
Orosie i Martelus, in Italia. 265,<br />
274. Alaric nAvAlesce in Gretia ei<br />
apol din porunca lui Stilihon voevodul<br />
lui Honorie, trece dupA eell'alti<br />
in Italia, apoi supuind Galia,<br />
Ispania si Africa a intern eiat IrapAratia<br />
Visegotthilor si ail tinut<br />
'Ana' in timpul lui Justinian care<br />
i-a stArpit de acolo. 266. Honorie<br />
prin Stilihan voeste sA ia Iliria de<br />
la el. 266. Traiul Romanilor in Dachia,<br />
in timpul lui. 270, 272. El vine<br />
la ImpArAtia rdsaritului dupd m6rtea<br />
tatalui sell Theodosie. 273. Avea<br />
pe Gaina ca credincios al lui, 274.<br />
Dupà el vine fiul sell Theodosie<br />
numit eel tAnAr, l'a dat prin testament<br />
in paza lui Iezdegherd impAratul<br />
Persilor, care l'a dat sub<br />
invetetura lui Antioh. 275. Sora lul<br />
si a lui Honorie, era Plachidia. 276.<br />
Arcadlopolis. Aprópe de el, sunt biltuti<br />
de Vlahl Hatmanii Alexii Gvido<br />
Vasilie Vatacis. 409. Cade in mana<br />
Latinilor, ie mare ve'rsare de<br />
singe. 425. E prAdat de Romanii<br />
uniti si de TAtarii, Turcii il numese<br />
Burgaz. 432.<br />
Arcarie fiul domnulul Gotthilor, e<br />
dat zalog lui Constantin Marele.<br />
245.<br />
Archanghel, cetate in Schytia. 60.<br />
Archanghel Sfintnl bisericA, ziditA de<br />
Vladimir la Chiov. 373.<br />
Archiepiscop. Theodoric istorisesce cA<br />
Dachia a avut 2 archiepiscopi. 250.<br />
Archiered. Iuliad Paravat s'a fAcut<br />
Archiereil mare la a. 360 sail 361.<br />
251.<br />
Ardelenil, i ei tin locul Dachilor. 65.<br />
Urmasi ai Romanilor. 85,104. Locuesc<br />
locurile unde era Dachia mai<br />
inainte, zice Patavie. 263. Volohi sall<br />
numit i Moldovenii i Muntenil<br />
si Ardelénif. 297. Bogdan-Vodà se<br />
pomenesce i intre Ardeleni. 474.<br />
Ardélul. Cum s'ail intors Domnii de<br />
aid pre la locurile lor din bejeniile<br />
Ardélului, dupA curatirea terilor<br />
de 'Mari. 50. Némul nostru<br />
4acuésee in Moldova, in Ora Muntenésch<br />
si in Ardél». 51. Ardélul<br />
impreund cu Moldova si cu Tara<br />
Muntenésca stall pe Dachia. 57.<br />
Transilvania, orb cum II zicem noi<br />
Ardélul. 60. Era cuprins in Dachia<br />
61, 104, 263. Intre eel ce inlocuesc<br />
pe Dachi, sunt §d Ungurenii dintre<br />
Tisa i Ard61. 65. Valachia cea mica<br />
se alAturA mai mult cu Ardélul.<br />
65. Muntil Carpatici despart hotarul<br />
lesesc de cel al Ardélului. 66. Parte<br />
din Dachia. 68 ; anume cea de mijloc.<br />
69. DescAlecarea din Ard61, a<br />
Vlahiilor. 111, 461, 462. Dachil, dice<br />
Halcocondilas, incep din Ard61. 126.<br />
Domnii din Ardélsunt numiti voevodi.<br />
131. Despre Ard61, spre Dunare,<br />
se vine in tara MuntenéscA.<br />
132. Povestea cu LaslAti. 135, 138, 147,<br />
143. Ulpiana, cetate in Ard61. 157.<br />
Venirea lui Dragos din Arddl. 179.<br />
Némul romAnesc trAesce in Moldova,<br />
Muntenia si Aral. 195.<br />
Peste mun01 lui locuesc Ghepidil.
228.Dachia Mediteranee esteArdélul.<br />
281. Spre el se trag Romanil din<br />
Dachia, de frica lui Attila. 286. Locuitorii<br />
lui inainte ad fost Ghetil<br />
304. El este Dachia de mijloc. El<br />
nu e numit ca Moldova 0 Muntenia<br />
in 3 feluri. 303. Mai e numit<br />
ai Transilvania. 319. A fost cuprins<br />
numai de Ghepidi. 321. Dachia mediterane<br />
adied Ardealul o stdpaneaii<br />
Ghepidii 338. Aci Carolus a mutat mai<br />
multe familii Sap. 350. Romanii ar<br />
fi lost adu0 din temnitele Romei,<br />
intaid contra tdtarilor i apol a§ezati<br />
in Ardeal, zic unil istorici.<br />
366. Bonfin zice, cd. Ru§ii Chiovénii<br />
intind in Ardél la 1002 sunt goniti<br />
de Stefan Craiul unguresc. 374. Timpul<br />
ndvalei lui Batie. 435. Intre hotarele<br />
lui 0 ale Ungariei este Rodna.<br />
449. Aci ad venit Romanii despre<br />
Nistru i Prut. 463. El era sub stdpanirea<br />
Romanilor. Carolus aduce<br />
pe Sa0 (Saxonii), ei pun temelia<br />
a 7 cetdti, care pe limba Saxonésed ,<br />
(Séséscé) s'a numit Siebenburg,<br />
dupã ei au mai venit i Sdcuii ai.<br />
ad apucat-o parte din el 0 locuesc<br />
ai pand astd-zi spre pdrtile Ardélului<br />
de sus. 463; cei despre Moldova<br />
in pärtile Ardélului de sus<br />
ai<br />
cei despre Muntenia in partile<br />
Ardélului de jos. 464. Batie voesce<br />
sd vind in Ardél la anul 1236 insd<br />
Romanii cu Sdcuii il-ad irnpiedecat.<br />
465. Romanil earl treeuse in Misia<br />
impin0 de Bulgari, de frica lui Batie<br />
s'aii retras in munti, trecand<br />
la Ardél, unde silil de Bela craiul<br />
unguresc s'ati i apdat. 466, 472.<br />
Trecerea Romanilor la Ardél s'a<br />
intamplat tot-de-odatd cu ndvalirea<br />
lui Batie. 467. De aci se intórce<br />
INDIC& GENERAL 673<br />
Drago§ Vodd. 469. Cand Radu Vod<br />
Negru a e§it din Ardél, atunci Besdrdbescii,<br />
cari locuiad pe Olt ad<br />
venit sd se inchine lui. 469. Inainte<br />
de inturnarea Moldovenior de la<br />
Ardél sd se fi aflat nisce cojocari<br />
Unguri la Suciava, nisce olari la<br />
Bae §i un Rus Iatco de unde vine<br />
numele de Ietcanii. 471. Drago§Vodd<br />
din intamplare sd fi trecut prin.<br />
Ardél spre Moldova. 472. El este<br />
plin de Romanii. 473. Geografia Ardélului<br />
s'a tipärit din porunca lui<br />
Emeric Techelie Domnul Transilvaniei.<br />
Ghepizii ad scos pe Romanil<br />
lui Traian din el. Alte colonii<br />
de la Italia ad mai fi venit sad in<br />
alti parte in Ardél sd fi intrat nici<br />
un istoric nu pomenesce. 473. Romanii,<br />
earl ad trecut de pe apa<br />
Trotuplui §i a Bacilului, in Ardél<br />
cu ace1a0 nume ad numit i tinutul<br />
din Ardel. 474. Romanil ad tinut mai<br />
multe eetdti inArdél. 474. Romanil<br />
ad trecut inArdél nu ea limeni pro§ti<br />
ci ea Domni. 475. De aci a e§it Radul<br />
Vod Negrul i Drago§ Vodd. 482.<br />
Inturnarea Domnilor de la Ardél<br />
sd se fi intamplat cu cati-va ani<br />
mai inainte de cat o inseinnézii<br />
hronicile nóstre. 483, 484.<br />
Ares. Vedl Aris.<br />
Arghentorate jefuite de cdtre Vandalii.<br />
275.<br />
Arehidam biruise pe Periclis. 176.<br />
Arian. Socrat scrie, cd Conslantiie<br />
sd se fi botezat la morte de cdtril<br />
Evzoiie Episcop Ariian. 250. Iornand<br />
in cartea 1De Ariani, vorbesce<br />
de Gotthi. 262.<br />
Ariana, tard pand unde se intindea<br />
o parte din Dai. 74.
574 TNDICE GENERAL<br />
Arianos uni 'I socotesc purtator de<br />
cuvinte desarte. 173. Ar fi spus neadevèruri<br />
in istoria despre Alexandru<br />
Machedon. 173.<br />
Ariandna, imparatésa lui Zenon. 296.<br />
Se zice, ca ea a inabusit pe Zenon.<br />
296. Scapa' pe Leon cel tanAr de a fi<br />
omorat. 293.<br />
Arlie. Erezia lui, se dovedesce in<br />
sinodul de la Nikea. 239. Fritighern<br />
se face crestin, insa de cierésa lui<br />
Arie.» 262.<br />
Arts,<br />
lui i se inchinaii Ellinii. 89.<br />
Aristotel. 179.<br />
Aristovul. II vinuesc geografil eel<br />
tineri. 173.<br />
Armata, cetate Melia de Traian. 322.<br />
Arman. Mizizia era Armén. 335.<br />
Armenia a fost lasatfi Partilor de Adrian,<br />
dupa cum spune Evtropie.<br />
15, 154. A fost lasata. de Adrian in<br />
manaParthilor.196, 197. Fiflis o desparte<br />
de tara Giurgiilor. 227. In ea<br />
trece Diocletian. 232. Era in una din<br />
divisiunile cele 4 ale imperiului Roman,<br />
impreuna cu Livia; Eghipetul,<br />
Pentapolis, 'Ana la Mesopotamia,<br />
Chilichiia, Cappadochiia i Thracliiia.<br />
242. Pe timpul lul Valentinian<br />
e predata. de Persi. 254.<br />
Armenii. Asupra lor voesce sA mérga<br />
Traian, asezati peste Evrath. 190,<br />
191, 192. Traian ii a supus si a<br />
transformat tam lor in provincie.<br />
194. Iulian Paravat scrie lui Arsachis<br />
Craiul Armenilor. 252.<br />
Armentarie e dat tovaras lui Constantin<br />
Hlorus. El se duce la rasfirit.<br />
Bate pe Persi, ia in robie pe<br />
imparAtésa, pe sora iei i pe copii.<br />
232.<br />
Armentarius. Vegli Armentarie.<br />
Arnighislie, hatman al lui Theodosie,<br />
e trimis impreund cu Anthimie in<br />
contra lui Attila, pe care il birueste,<br />
dar pe urnià trece de partea<br />
lui. Anthimie biruind si a 2-a óra.<br />
pe Attila, cere mórtea lui Arnighislie<br />
si Attila 11 oraóra. 284.<br />
Arnulful Crainl trimite pe Bulgari in<br />
Ghermania i Galia, spune Luitprand.<br />
355.<br />
Aron Voda Tiranul. In timpul ski, a<br />
trait vornicul Urechie. 114. Hronicul<br />
Moldovenilor e scris de Uréche<br />
Vornicul pand la Aron Vocla,<br />
iar de la Aron Voda pand la *Lefanitd<br />
Vod, e scris de logofdtul Miron<br />
Costin. 180.<br />
Arsaelds, craiul Armenilor. De la el<br />
cere Paravat ajutor in contra Persilor.<br />
252. Era crestin. 252.<br />
Artaban imparatul Persior, pradéza<br />
tarile din rAsarit, darama. Antiohiia<br />
robesce multi Romani. 326.<br />
Artemie se mai numesce i Anastasie,<br />
vine la imparAtie dupd mórtea lui<br />
Filipic, dupa 2 ani prinzandu-1<br />
Theodoric II taie parul 0-1 face<br />
calugar trimitandu-1 in Thesalia,<br />
spune Chendrinos. 343. El ridicd<br />
pe Bulgari contra Tarigradului,<br />
insa el ii prind aid<br />
daii lui Leon<br />
Isavrul care IT taie capul. 344.<br />
Asan, fratele lui Petal., a fost eapul<br />
ridicarilor asupra imparatiei romane<br />
de resarit. 400. Merge la Chipsala<br />
si reiga pe imparat sa-i pHméscä<br />
in slujbà i sä le dea locas<br />
in muntele Emului. El hind mai<br />
indraznet, capatà palme, din ordinul<br />
lui Ion Seyastocratul. 400. Intorcêndu-se,<br />
incep sá fescifole pe<br />
Vlahi i ridica biserica Sf. Dimitrie,<br />
i in bisericA, indémna pe<br />
Vlahi i Bulgari sa scuture jugul.
401. Fiind bhtut de Isachie Anghel.<br />
se trage peste Dundre. 403. Dupd<br />
ce imparatul ese din Misia Asan adund<br />
Oste 0 cuprinde Misia 0 vrea<br />
sit facd marl rautati Romeilor. 403.<br />
Se silesce sd unéscd sthpanirea<br />
Bulgarilor cu a Misiel. 404. Isachie<br />
Anghel strange Oste contra lui. 404.<br />
El fdcea navdlirile asupra lui Isachie.<br />
406. Pe muerea lui, o apucase<br />
Isachie Anghel. 407. Fratele sail Ion<br />
fusese luat Wog. 407. Cand voiail<br />
sd prade provintia Fillipolitana,<br />
erait goniti de hatmanul Constantin.<br />
408 La el trimite Alexie Anghel<br />
soli sa. Inca pace. 411. Pune conditil<br />
grele. 411. Bate pe Isachie Sevastocratul<br />
0 il ia de la Tataral<br />
cari il prinseserfi. Intorcandu-se<br />
e ucis de Ivanco Roman, o rudd<br />
a sa. 411. Dupd ce-1 omOra, Ivanco<br />
strange pe Vlahi 0 se desparte de<br />
Misi 0 Bulgari, earl fusesera sotl<br />
cu Asan. 412. Avea frate mai mic<br />
pe Ion care era mai bland de cat<br />
Asan. 413. Cu el nu primesce sh<br />
fie Hris. 414.<br />
Assail. Familia lor a fost primitd in<br />
Moldova. 25. Capiii ridicdrior asupra<br />
imparatiel romane de fesdrit,<br />
locuesc in lard 0 acum. 400<br />
Ascanin, fiul lui Eneas, ii urmézd<br />
acestuia 0 fondéza Alba Longa. 96.<br />
Ascold §i Dir din némul Varaghilor<br />
vin cu Wire contra Romanilor 0<br />
ocupd Chiov. 372. Este ornorat de<br />
Oghel. 372.<br />
Asia. Némurile din Scythia aii fost<br />
0 in Asia 0 in Africa :0 in Europa.<br />
58. Dachil, Ghetii, Misil 0<br />
Veorichii, tree in ea. 77. Elinil ail<br />
stat in ea. 88. In ea era Troia. 90.<br />
In Asia ail trecut Grecil sub con-<br />
INDICE GENERAL 575<br />
ducerea lui Agamemnon, la anul<br />
1194 a. Hs. §i 4314 de la Adam. 93,<br />
94. Romanil tree in ea ca s'o supue.<br />
102. Traian voesce sa vie in<br />
ea contra Parthilor. 105. Turcil cuceresc<br />
in Asia. 106, 170. Biruita de<br />
Scipion, pentru care I-a numit Asiaticul.<br />
118. Din Asia, cel mai vitéz<br />
popor, erail Parti. 118. Osman la<br />
Asia s'ail ijdarit.. 174. Traian. trece<br />
in ea pe la anul 107 contra Partilor<br />
§i Armenilor 0 o cuceresce<br />
aprOpe tóta. 190, 192. Adrian §i Asia<br />
196. In ea n'a rémas Me nestropit<br />
de Varvari, pe vremea lui Valerie<br />
0 a lui Gallienus. 210. In ea se<br />
afla Balta Meotis. 212. In ea era<br />
Vithynia. 221. Spre ea merge Aurelian<br />
asupra Per01or. 221, 223. Avrelian<br />
nu apuca sa intre in Asia.<br />
223. Tdtarail isbesc pe dupa Marea-<br />
Negra la Asia pe timpul lui Claydius<br />
Tatitul. 223. PrdzileVarvarilor<br />
se due in Asia. 224. La ea lovesc<br />
'Mardi in timpul lui Clavdie Tafitul<br />
0 pradéza Pontul i Chilichia.<br />
226. Tatarai n'ail ndvalit in Evropa<br />
ci in Asia. Zonora zice ca drumul<br />
Tdtardelor a fost ast-fel: Trecand<br />
apa Fasis, aii intrat in Asia, unde<br />
au pradat Pontul, Cappadochiia,<br />
Galatiia 0 Chilichiia. Irodot scrie<br />
ca. apa Fasis ar fi despartit Evropa<br />
de Asia. Dupa ce Wile lui Avrelian<br />
s'ail intors din Asia, ail trecut<br />
in Dachiia. 227. In ea era cu<br />
o0i1e lni Maximin 237. Pe ea o<br />
sthpanesce Lichinie. 238. Ea infra<br />
in imparatia résaritului, coprinzand<br />
cra.iia Asiei, a Eghypetului<br />
0 a Pontului cu 25 provintil. 242.<br />
E data de Constantin Marele, fiului<br />
sag Constantie. In ea trece Constan-
576 INDICE GENERAL<br />
tin Mare le, eu ostile asupra Per-<br />
Olor. 246. In ea trece Constantie<br />
asupra Persior. 250.Valens ordonA<br />
Gothilor sA trécA Helespontul in<br />
Asia. 256. Gaina, fost credincios al<br />
lui Arcadia, se viclenesce la Asia.<br />
278. Chedrin aerie, ed la anul 475,<br />
in ea prAdézá Serachinénii. 293. Persil<br />
din ea fAcuserA marl stricAciuni<br />
in imperiu. 332.Trac1ie trece cu ó stile<br />
in ea itt contra lui Horosie. 332.<br />
Aprópe tote óstile Romane era in<br />
ea. 333. Iraclie a avut si Turcii in<br />
Asia. 333. Serachenil se inthriserA<br />
bine in Asia. 335 Constantin Pogonatul,<br />
dupA ce a fAcut pace cu Bulgaril<br />
a trecut ostirea in Asia. 337.<br />
Aci are rAsbele Leon Isavrul cu<br />
Sarachenii. 343. Nichifor a avut multe<br />
rAsbóe aci cu Sarachenii. 352.<br />
Aci a lovit Ihov pe GrecI. 357. Din<br />
Asia näydlese Serachenil asupra<br />
impArAtiii Romanilor. 360. Vasile<br />
impAratul de rAsArit duph ce Mau<br />
pe Bulgari, trecu en &tea in Asia.<br />
376. Vasile impAcand Asia trece in<br />
Evropa. 378. Pe and Roman Arghir<br />
impAratul era in Asia il vine<br />
veste CA Serachenénil pradd Mesopotamia.<br />
378. Dioghenis nu primesce<br />
pacea turcilor învini, ere-<br />
Vênd ad' scape provintiele ocupate<br />
de ei in Asia. 386. Aliosmani mai<br />
tarziti yin despre marea CaspicA<br />
in Asia de ocuph impArAtia turcdscA.<br />
387. Suliiman tinea impAr5..<br />
tia Asiel. 388. Calô Ionis a avut<br />
multe rAsbeie in Asia. 388. ImpdrAtia<br />
Aliosmanilor incepe in Asia.<br />
395. In ea tree familiile boerestl<br />
din Tarigrad. 423. Asupra Grecilor<br />
din ea, Balduin vrea sh facd rAsbad.<br />
424. Pe ea o dti Ghirai fra-<br />
tilor séi. 437. In partile el es Turcii.<br />
438. Spre ia pornesce Suleiman<br />
ah,<br />
ca s'd gAséscA locuri de stàpdnire.<br />
439. In ea, la Enisehir,<br />
asézit scaunul Osman si more la<br />
1326. 440.<br />
Asia mica, pustiitd de Gotthii i Schythil<br />
pe vremea lui Gallienul. 211.<br />
Tote cetAtile grecestl din ea, le ia<br />
sub stApanire Osman. 440.<br />
Asiatici. TAtaril asiatici. 12. Ce Ori<br />
e in TAtArAmd asiaticd. 61. Dail,<br />
Vice Stravon, sunt ndroade ale<br />
Schytiel asitici. 74.<br />
AsiaticuL Numire data unuia din Scipioni.<br />
101, 118.<br />
Asiria, a fost ldsatà Pastilor de Adrian,<br />
dupà cum spune Evtropie.<br />
154, 16. A fost lAsatà de Adrian inmAna<br />
Parthilor. 196, 197.<br />
Aspiitie, e pus hatman asupra Vlahilor,<br />
de cAtre Isachie Anghel. 407.<br />
Cerênd impAratuldi léfa óstei, Isachie<br />
pune sA-I seófa. ochil. 407.<br />
Astrologul velI Pangratie.<br />
AsyriL Asyril i Arapil numese ndmurile<br />
Gog si Magog, Egegi Megegi.<br />
58. Puterea lor e sdrobitd.<br />
170.<br />
Asta. cetate unde a fost incongiurat<br />
Honorie de cAtre Alaric. 274.<br />
Astronomul. Vecti Ion Astronomul.<br />
Athanasie. Lutifer Calaritiianul, a indemnat<br />
pe Constantie sd-1 boteze<br />
Athanasie. 250.<br />
Athanarie, domn al Gotthilor, cere liii<br />
Valens protectie. 17, 256, 262. Valens<br />
trece Dungrea 0-1 bate. 254.<br />
Era sä se lupte cu Fritighirnis<br />
domnul Visigotthilor aliat cu impératul<br />
Valens, insä sunt itnpAcati<br />
de Episcopul Ufila. 262. El fiind<br />
impins de Huni trece in Thrachia.
264, 268, se rdsald impreund cu<br />
Fritighernis contra lui Valens sP1<br />
omórd. 264. Theodosie face pace<br />
cu el. 266. Este gonit de la ai sai<br />
si vine la Theodosie, este forte bine<br />
primit, insã more in acelasi an si<br />
este ingropat cu tótal cinstea in<br />
Tarigrad de cdtre Theodosie. 265.<br />
Gotil au fost sub Athanaric cand<br />
ail avut rdsboiti cu Valens, spune<br />
Ammian. 271.<br />
Athatin. Vedi Alaindin.<br />
Athanith cumnatul lui Alaric, ia de<br />
nevasta pe Plachidia, dice PetaVie.<br />
276. Alti istorici clic cd. el dupd<br />
mórtea lui Alaric s'a intors inapoi<br />
la Roma si atunci s'ar fi cunurlat<br />
cu Plachidia sora lui Honorie si.<br />
Arcadie in forul lui Cornilie. 276.<br />
Prosper scrie cd Gotthil cu Athaulth<br />
sd fi intrat in Galia. 276.<br />
Athenienil De la Dal, spun, ed ar numi<br />
AtirOnii, pre robi. 70. dice Arbinus<br />
Raguzlii, cd se trag din Bulgall.<br />
101.. Ca iel, latinA fug de la<br />
Tarigrad cu Vase de lemn. 429.<br />
Athina, cetate. 87. In ea ail návAlit<br />
Varvarii Crivdtului, spune Zonoras.<br />
215. Zonoras spune ca Cleodemos<br />
a. isbdivit Athina de Varvari.<br />
216. Aci a invdtat Iulian Paravat<br />
si a fost elev cu Vasile Marele 0<br />
Grigorie Theologul. 261.<br />
Athira numit Chiuciuccemegd, e prddata<br />
de Romani. 433.<br />
Athraculni Vedi Anthrax.<br />
Atlan hanul TAtardsc vine asupra lui.<br />
tefan-Vodd. 475.<br />
Atineidan localitate numitd. in vechime<br />
Ipodrom, pe unde a fost tarn Apsimar<br />
si fratele ski Iraclie. 341.<br />
Atreibatil sunt jefuiti de cdtre Vandalii.<br />
275.<br />
INDICE GENERAL 577<br />
Atre-d, avea nepot pe Menelaos. 91<br />
El era imparatul Mesiinilor. 91.<br />
Attica, tall greased. 90.<br />
Attila. D omnul Hunilor. Despre nalvalirea<br />
lui Attila cu Hunii. 259.<br />
Para la mOrtea lui ail stat Ostrogothil<br />
sub stdpanirea bor. 269. Pretorie<br />
zice cã el a batut si a scos<br />
pe Gothii din Dachia. 279. Istoria<br />
de la Theodosie pang. la Attila. 275,<br />
278. Cu el incepe stapanirea Hunilor<br />
in Dacia. 280. Cu el a venit<br />
o parte din Siculii. 282. A fost invitat<br />
de Honoria, sora lui Valentinian,<br />
sä intre cu Wile in impdrdtia<br />
Romei, dar el n'a plecat din<br />
Ungaria, scrie Sigon si Martelin.<br />
282. El impreund cu fratele ski<br />
Vleda, se saà asupra resdritului<br />
si sfaramd cetatile de pe marginea<br />
Dundrii. 282, 283. Theodosie ii bate<br />
283. Lui ii dd. Theodosie 6.000 litri<br />
de aur, si apoi ate 1.000 in fiecare<br />
an. El ia robi 120.000 Omeni.<br />
Sigon spune cd Attila, dupd ce face<br />
pace cu Theodosie, se intOrce in<br />
Schytia. 283. Attila nu s'a intors<br />
cu totul in Schythia. 283. and se<br />
intOrce la locul ski, se sad asupra<br />
fratelui ski Vleda, il omOrd<br />
si ia in stdpanire Varvaril la Martelin<br />
spune ca Theodosie nevoincl<br />
sd-I dea birul, Attila se sada* asupra<br />
lui. El intrà in Dachia, trecand<br />
Dundrea inghetath 0 e bdtut<br />
de Anthimie si Arnighislie aprópe<br />
de Sardica. Hatmanul Arnighislie<br />
se di in partea lui Attila, dar Anthimie<br />
bate pe Attila 0-1 silesce la<br />
pace. Attila dupd cererea lui Anthimie,<br />
ward pe Arnighislie. 284.<br />
El se bluda sã batà si pe Valentinian<br />
impOratul apusului. 284. Trece-<br />
37
578 INDIC& GENERAL<br />
rea lui peste Dundre a fost prin<br />
Pannonia. El zabdvia mai mult spre<br />
Saxonia. 285. A treia navala a Attilii.<br />
285. La anul 449, scrie Constitutiile.,<br />
ca. Attila se mutd cu ordele<br />
spre apus i ajunge la Thuringhia.<br />
Asaza sfatul acolo, in cetatea<br />
Insacon i poruncesce hatmanilor<br />
eel sa supue Normanii,<br />
Trizii, Timbril. Ca sa afle despre<br />
resultatul luptelor, face 4 resedinte:<br />
in Co Ionia Agripina, care e in Ghermania<br />
; la Iadira in Dalmatia ; la<br />
Litfania. si a 4-a la Tdtdrime, pe<br />
apa Donului. 285. Cum a intrat<br />
Attila in Germania. 286. Attila dupd<br />
ce coprinde atat de mare parte a<br />
Evropei, voesce sd intre mai in<br />
spre Apus. 286. La el trimite soli<br />
Ghenseric, de fries lui Theodoric<br />
rugandu-1 sa vie asupra Gotthilor<br />
ai<br />
sa-i gonésca din Gallia. El or-<br />
dona ca t6te órdiile sh se adune<br />
la Sicambria, pe apa Renului. 287.<br />
La Sicambria, el adund 700.000 varvar.'.<br />
El socotea sa invingh pe<br />
Gothil cu armele i pe Romani<br />
cu viclesug. Serie lui Valentinian<br />
imperatul, sa-1 lase sa tréca asupra<br />
Gotthilor, prin hotarele imparatiei<br />
i sa.-1 pregkésca gazda<br />
la Roma. Se iscalesce: Attila, fiul<br />
lui Mundizic, nepot marelui Nemvrot,<br />
nascut in Engadia, cu Dumnezeiasch<br />
bunatate, Craiul Hun_<br />
nilor, Midilor, Gotthilor si a Danilor<br />
; gr6za lumil i biciul lui<br />
Dumnezed. 287. Ast-fel spune Mihail<br />
Rutie Neapolitanul i Olah,<br />
Bonfin. 288. Serie lui Theodoric,<br />
Domnul Gotthilor, sa se insotascd<br />
cu dinsul asupra Romanilor gi ii<br />
va da jumatate Galia. El se scóld<br />
asupra lui Marchian, in mijlocul<br />
ernii infra in Ghermania. Trece<br />
Renul, arde multe ceta.ti i sosesce<br />
la Avrelii, cetate tare, unde ajunge<br />
gi Aetie, impreuna cu Theodoric<br />
gi cu Ostea sotiilor. Attila e biruit.<br />
El 151 trage 6stile in câmpiile Catalonii,<br />
unde e o nouê luptd in<br />
care mor 180.000 din amêndoud<br />
pdrtile. 288 Attila cu Varvaril rOmai,<br />
fuge in Illiria. La anul 453,<br />
intra 'iarasi in Italia, fiind gonit<br />
de Marchian din Illiria Std langa<br />
Acfilia Valentinian trimite pe Papa<br />
Leon, sol la Attila si el 1§1 retrage<br />
ostile din Italia. Intrd in Gallia,<br />
unde e batut de Allani, ajutati fiind<br />
de Thorismund domnul Gotthilon.<br />
Se intórce in Schythie, ai<br />
dupg cum spnne Rictiolus, la nunta<br />
unei fete a sa, band mult vin, i se<br />
pornesce sange pe nas i m6re<br />
la 455 d. Hs. Nicolai Holah scrie<br />
ast-fel : Attila, intal ail cersut sa<br />
ia pe Honora, sora lui Valentinian<br />
si neputând-o lua. ia pe fata Domnului<br />
Bactrianilor, pe care o chema<br />
Micolta, fiind bétrdn i petrecênd<br />
mult la nun* diminOta e gdsit<br />
mort. Dupd peirea lui, Dinzig, fiul<br />
sail eel mai mare, se face domnul<br />
Unilor din Pannonia. Iar eel mai<br />
mic, pe care Bonfin ii chiama Ernoc<br />
se asazd in Schytia mica. Bonfin<br />
spune Ca Evmegiur i Vultizic,<br />
rude ale lin Attila, ar fi apucat<br />
Dachia malurósa.. 289. El numai o<br />
data a stapanit Dachia de gios. Neculal<br />
Costin greseste, spunând cá<br />
pe vremea lui Attila, Dachia a fost<br />
pustiita. Neculai Costin pune ndpadirea<br />
Attilii la 401, insa Attila<br />
a intrat la 449. 290. Dupa mórtea
1111; Varvaril supusl de el, vor sá<br />
scuture jugul si ail r6sbóc cu Dinzig,<br />
fiul lui. 291. Fiul sëlt e omorat<br />
de Gothil. 292. La 48 ani dupd<br />
prAzile lui, se ivesc Bolgarii spre<br />
Evropa, scrie Martelin. 301. Dachiia<br />
n'a rèmas pustie dupd nàbusala<br />
lui Attila. 321.<br />
Ati llie Regulus. A fost consul cu Valerie<br />
Flaccus la 225 a. Chr. 120.<br />
Atillius Regulus. Vecti Ati lie Regulus.<br />
Aufidie Tietorinnie hatman pe el il<br />
trimete in contra Ghermaniilor<br />
Catii. 200.<br />
Aufidins Tietorinnius. Vecli Aufidie<br />
Victorinnie.<br />
Augustus. Vecli Avgust.<br />
Augustus Cwsar Vecli Avgust Chesar.<br />
Aurelian. VOI Avrelian.<br />
Aurelius Carus. Vecli Avrelie Carus.<br />
Austria. Bela scApand din resbelul<br />
cu Batie, sà fi hAlAduit in Austrie.<br />
195. Despre trecerea Hunior prin<br />
pArtile Austriel. 278, 282. Hunii ajunseserd<br />
nu numal in tara Unguréscd<br />
spre Austria ci pAnd la Italia,<br />
Dalmatia, Litvania si de acolo pand<br />
la Schyttia. 283. La 1242 Bela fuge<br />
in Austria unde Frederic ducele de<br />
Austria il jefuesce averea. 450. Ducele<br />
de Austria nu voesce la 1246<br />
s5 lase pe Bela FA trécd prin taxa<br />
lui indArat acasd. 451. Crutiacil ti<br />
ducul de Austria. 458.<br />
Aurelius Probus Vecli Avrelie Probus.<br />
Avaril ail domn pe Hagan. 327; el tineail<br />
o parte din Panonia 327; in<br />
hotarele lor intrd Priscus cu tiste<br />
328; locuiail Volohia. 329; 3000 de Avarii<br />
sunt prinsil de cdtre Priscus.<br />
329; fac pace cu Irac lie. 332. Horosie<br />
ii indémng ca impreund cu el sd<br />
se ridice contra Tarigradului, el<br />
.<br />
INDICE GENFEAL 570<br />
ieail cu el pe Sclavonil i pe Gepizi<br />
si inconjórá Tarigradul. 333.<br />
Ardira. PAnA aci supune Joan Alexie.<br />
418.<br />
Avgust. Dion despre «Traian Avgust.<br />
164. Intr'o inscriptie se citesce :<br />
dub Traian Avgustului, etc.» 161.<br />
Titlu al imp6raci1or romani. 163.<br />
De uncle vine numele acesta. 164-<br />
Senatul scrie lui Claudius : Claydie<br />
Avguste, tu ne esti frate, tu<br />
pdrinte, tu prilatin, tu bun senator,<br />
tu stdpdn.» 212. Probus Avgustul<br />
impotriva Ghetilor. 228. Galerie<br />
Avgust vine asupra Romel, dupd<br />
m6rtea lui Severus. 233. Constan.<br />
tin, care ajunsese Avgust» ffind<br />
insciintat de Fausta, cd Maximian<br />
umblA cu viclesug asupra lui, l'a<br />
sugrumat pe acesta. 234. Maximin<br />
fusese 3 ani Avgust. 238. Pe o monetA<br />
aflatà la cetatea Gherghina<br />
se citea : CONS T. VICT. AVG. IMP.,<br />
adich, in traductie : «Constans, Biruitorid,<br />
Avgust, impdrat.» 249. Constantile<br />
ail fost Avgust, cu tatAl<br />
ski Constantin, 23 de ani. 260. Valens<br />
e fdcut Avgust la 29 Martie.<br />
364. 254. Cetatea capul Boului a<br />
fost facutd de Traian Avgustul.<br />
322. In 582 Mavrichie hatmanul e<br />
fAcut Avgust. 326. Carolus cel mare<br />
s'a numit, intre altele, i «Avgust<br />
ti<br />
impArat Romii.» 349. La 919 Roman<br />
se face Avgust, pre el, si pre<br />
fiul sélt Hristofor. 356. Curens istoricul<br />
spune, cA a véclut la curtea<br />
lui Maximilian al doilea Avgustul<br />
pre un Nicolai, «de mosila sa din<br />
vita Domnilor din Bassarabia scut.»<br />
468.<br />
Avgust Chesar. Pe vremea 1111 a fost<br />
Dionysie Periighit. 69. Pe vremea
580 INDICE GENERAL<br />
lui a trait &rayon. 62. Nu se scie<br />
de hotarele Dachiei, inainte de el. 63.<br />
Inainte de el, Ghetii i Dachil aü ocup<br />
at amèndouAMissiile. 67. Inainte de<br />
el Dachii nu sunt pomeniti in Istoria<br />
Romand. 72. Isgonesce pe 0vidie<br />
la Tomus. 72. Dacii existail<br />
sub numele de Ghetil. 77. A avut<br />
résboi cu Varavista. 78. Trimite pe<br />
Tiverie contra Dacilor. 79. Pe timpul<br />
sëü s'a nascut Isus Christos. 99.<br />
A dat ordin sA se fad.' o statistia<br />
de toff barbatil din imperil. 100.<br />
Nepóta sa Julia a fost conruptd<br />
prin scrierile lui Ovidiu. El exilézä<br />
pe Ovidiul la Tomus langd<br />
M. Négrà. 117. In timpul lui a fost<br />
consul Norbanus Flaccus. 121. Pe<br />
Julia o trimite in ostrovul Pandataria<br />
dupa cum spune Dion s't Macrovios.<br />
122. Unii scriitori spun eh'<br />
Românit ar fi adusi in Dachia cu<br />
mult inainte de Avgust. 124. Sub<br />
el, clice Sarnitie, c. ati trecut Romanii<br />
in Dachia. 128. Cu sute de<br />
ani inaintea lui ail fost consulii<br />
Flac Hatmanul i Stipion Africanul.<br />
128.Flac, spune Sarnitie, pe vremile<br />
lui Avgust era in Misia. 129. Pe<br />
timpul lui a scris Stravon geografia<br />
sa i Ghetii se anaü impreuna<br />
cu Dachii in Dachia. 130.<br />
Se numea inainte Octavie, a fost<br />
consul la anul 41 a Hs. cand a<br />
pus mâna pe imperil" a luat numele<br />
de Avgust, titlul pe care Pail<br />
tinut toti imparatil Romani. In<br />
timpul lui s'a nAscut Isus Hristos;<br />
a murit la anul 14. d. B. la Nola.<br />
Dupa el vine Tiverie. 163, 164. De<br />
la el si Traian incepe hronicul Moldovenilor.<br />
179. Ar fi avut un frate<br />
Prus cdruia i-a dat sà domnésca<br />
tinutul de pe apa Vislii, ce i pând<br />
acli se numesce Prusia. 371, 372.<br />
Avgustesc. Annie Fabian, tribunul polcului<br />
II Avgustesc e mentionat intr'o<br />
inscriptie gasitä in Dacia. 161.<br />
tefan e scos din cinstea Avgustéscd.<br />
357.<br />
Avgustin scrie Ca pe vremea lui Valerie<br />
si a lui Gallienus, Persil si<br />
Tdtarii pustiesc Evropa si Asia.<br />
210. In cartea 5 cap. 23 spune cà<br />
Alaric ar fi din Familia Balticá. 266.<br />
Augustin pentru cetatea lui Dumnecleti<br />
cap. 23 despre nAvglirea<br />
Gotilor. 274.<br />
Avlida, cetate unde s'ail adunat sta."pfinitoril<br />
Gretiii, sd se sfätuiasca<br />
pentru rasboiul contra Troadel. 92.<br />
Avram chipul sèfi era in camera lui<br />
Avrelie Severus Alexandru spun<br />
Orosie i Evsevie. 206.<br />
Avram Bacsai Vedi Avram Barclai.<br />
Avram Barclai. Spune ea' intre Solomon<br />
si Bela IV-a, aü trecut 200<br />
ani. 144. Spune ca sfintul tefan<br />
Craiti sá fi murit la anu11034. 379.<br />
Spune ca Vladislav 2-a a stat crai<br />
numai 6 luni. 446. Serie cd Bela<br />
IV-a ar fi scdpat la ostróvele M.<br />
Adriatice. 450. Spune ca Bela intorandu-se<br />
in Ungaria, däruesce<br />
cruciatilor multe sate. 451.<br />
Avreleus Dacul, Hatmanul<br />
Zonoras scrie &á era din Dachia.<br />
Cu vrednicia lui, Inghenuus, hatmanul<br />
ostilor din Misia, se tidied<br />
impárat. 212.<br />
Avreleus Victor. 53. Vorbesce despre<br />
Pano-Dachia. 83. Serie cà Traian<br />
a venit la impdrátie, la 98 de la<br />
Hr 123. Urméz5. lui Dion. 154. Despre<br />
fasbóele Jul Traian cu Dachil<br />
186. El spune cà Traian s'a nftscut
la Tudertina. 193. Despre Adrian.<br />
197. Despre Romanii din Dachiia<br />
in timpul lui Dachie i urmatorii<br />
208, 209. Niiva la Schythilor sub<br />
Clavdius. 212. Despre Avrelian. 219.<br />
Despre Probus. 230. Despre Constantin<br />
si crestinism 237. Despre<br />
Constans. 247, 248. Despre Constantie<br />
i timpul impArdtiei lui. 250.<br />
Timpul impáratiel lui Theodosie.<br />
272.<br />
Avrelian, iar nu Adrian, a mutat o<br />
parte din Coloniile lui Traian peste<br />
Dundre. 134, 150, 240.Vopiscus spune<br />
cà Avrelian socotind ca nu mai<br />
pOte tine Dachiia, a mutat pe Romani<br />
in mijlocul Misiii si a deschlecat<br />
Dachia d'a dreapta Dunarii.<br />
De la el pana la venirea Romanilor<br />
in Dchiia, trecuserd 167 ani. Sarnitie,<br />
la mutarea Romanilor pune<br />
pe Adrian in locul lui Avrelian.<br />
151, 152. Traiul Romanilor pada la<br />
el. 181, 210. Se urea pe tron, dupa<br />
omorarea lui Cfintilius. 213. Scriitorii<br />
spun ea el vèclênd ch. Varvaril<br />
Crivetului, cu cate-va nàvh-<br />
liri<br />
inconjuraserd Misia, Thrachia<br />
Thessalia, Machedonia, Iliria, Gretia,<br />
si dupa cum zice Zonoras,<br />
chiar Athina, a poruncit ca locuitorn'<br />
si coloniile din Dachiia sa<br />
trécil peste Dunare. 215. Socotind<br />
ca nu va mai putea apára Dachia<br />
trece pe Romani in Misia. 216, 229.<br />
El a retras numai ostile, constrans<br />
de rgsboiul contra Persilor. 216,<br />
217, 223. Era ndscut in Dachia ma-<br />
JurósA. 217, 219. Acésta se dovedesce<br />
prin spusele lui Preda Stambol, Roman,<br />
care a auzit pe malul Oltului<br />
apr6pe de Dunare, cantecul lui<br />
Ler, Aler Domnul, care n'ar fi de<br />
INDICE GENE RA L 581<br />
cat Domnul Avrelian, precum si<br />
mimic numite Curtile lui Aler.<br />
217. El trebue sg fi luat din Dachia<br />
numal ostenil i pe locuitoril cel<br />
mai dr frunte. Mutarea a fost in<br />
al -5-a an al domniei lui la anui<br />
274 d. Hs. 218 Socotise rift ca nu<br />
va putea apéra Dachiia de Thtarai.<br />
226 A biruit pe Alemani si Marcomani.<br />
A mgrit zidurile cetatel<br />
Roma. 219. A prins pe Zenobia si<br />
a dus'o la Roma in triumf. A invins<br />
pe Gotthil. I se Vice Avrelian<br />
Dacul. A stat la tron in urma lui<br />
.Avrelie Flavius Clavdie la anul 270<br />
d. Hs. A Mut pe Gotthil peste Dunare<br />
i s'a intors cu laudd la Roma,<br />
spune Vopiscus. 220. Sarnitie spune<br />
Ca Ghetii i Sarmatil, cu hatmanul<br />
lor Cunab, se 'idled contra lui Avrelian,<br />
dar acesta-i bate. 221. Dachia<br />
lasata de el, tot Romanil a apucat'o.<br />
222. La anul 275 voesce sá tréca<br />
asupra Persilor, si de acea retrage<br />
ostile din Dachia. El nu aimed sg<br />
tréca in Asia, ci urmasul sëit Claydins<br />
Tatitul. 223. El ia pe Romani<br />
din Dachia numai pand la int6rcerea<br />
ostilor din Asia. 224. Plécd<br />
de la Roma in contra Petailor, tre-<br />
&and pc langá Vyzantia i intre<br />
Yyzantia si Iracliia, la Kinofrurion,<br />
e omorit de hatmanii sei, iata cum:<br />
Secretarul sSü Muiesthus a imitat<br />
scrisul lui Avrelian si osindesce<br />
ast-fel, pe cati-va senator! la morte.<br />
Acestia omOrd pe Avrelian. Petavie<br />
spune, &à a imparatit 5 ani, iar Calvizie<br />
6, fard putine Vile. 225. Dupä<br />
el urmOza Clavdius Tatitus. 226.<br />
Se temea, ca nu cumva Tdtarii sa<br />
nu nävälésca in Dachia. 227. Se<br />
temea sd nu na.v5.16sc6. Varvaril a
582 INDICE GENERAL<br />
supra Romanilor din Dachia, si de<br />
aceea Ii mutd, pe acesti din urmä<br />
din vecindtatea Varvarilor. 029. El<br />
intórce, mai tdrcliii, gleghiónele»<br />
aduse de Traian in Dachia. 240.<br />
Trecfind Avrelian pre Romanii din<br />
Dachia in Misia, o numesce, pe<br />
acésta din urnid, tot Dachia. 250.<br />
Mutarea Romani lor in Misia, de<br />
cdtre Avrelian, acésta s'a dovedit<br />
tad fie fost slove pe apd scrise.* 260.<br />
Aurelie. (scriitor) 63. Spune, Ca tara,<br />
care a fost a Ghetilor, dupd aceia<br />
Dachia s'a numit. 74. Vorbesce de<br />
Pano-Dachia. 83. Vecli Aureleus<br />
Victor.<br />
Avrelie Carus. 727. Urinézd lui Probus,<br />
la 283 d. Hs. Bate si omórd 10 mii<br />
Sarmati, 20 mil iea in robie. 230.<br />
Avrelie Flavius Clavdie. Dupà el vine<br />
Avrelian la tron. 220.<br />
Avrelie Severus Alexandras vine la imphrdtie<br />
in etate de 16 anl si a fost<br />
omorit de cdtre slujitori in Mogutia.<br />
Scriitoril pomenesc cà el a<br />
avut mai multe resb5ie contra Persilor,<br />
Ghermanilor. Evsevie si 0rosie<br />
spune, &à el avea in camera<br />
sa chipurile lui Apolon, Hristos,<br />
Avram i Orfeos ; a avut resboie<br />
pe apa Renului in Galia 0 in urma<br />
lui vine Macsimin Thracul. 206.<br />
Avrelie Probus. 226; impdrat la 276 d.<br />
Hs. Se intórce cu ostile in Evropa.<br />
227. A bdtut pe Varvaril si a luat<br />
60 cetAti in Gallia. Vopiscus i Evtropie<br />
scriü, ca dupd ce a aseclat<br />
lucrurile in Ghermania, s'a intors<br />
in Illiria si a trecut asupra Ghetilor<br />
i Gotthilor i li bate. Supune<br />
pe Sarmati, vine asupra Vastarnilor,<br />
i ii gonesce dintre Nistru<br />
31 Nipru. El trece pe Varvari in<br />
Thrachia. Sarnitie scrie, ca Probus<br />
'0-a v6rsat urgia asupra Ghetilor<br />
si II supune ca ipe Ghepidii, apoi<br />
a mem la rèsdrit, unde potolesce<br />
pe Varvari in Isavrie, si face parte<br />
cu Parthii. 228. Dach Dachia ar fi<br />
fost pustie, Probus ar fi asezat in<br />
ea pe Vastarni. El inutd pe Vastarni<br />
peste Dundre, ca sd nu mai<br />
supere pe locuitoril din Dachia. 229,<br />
Voesce sã mérgd asupra Persilor,<br />
dar e omorit de osteni la Sermis<br />
in Panonia, unde era ndscut, la 282,<br />
Noembrie 2, dupd ce impdratise<br />
6 ani, lunl 4. Dupã el vine Avrelie<br />
Carus. Ostile strdnse de Probus,<br />
le iea Carus si merge asupra Persilor.<br />
230.<br />
Avrelil, cetate tare, unde sosesce odata,<br />
Attila si Aetie. Aci Aetie bate<br />
pe Attila. 283.<br />
Aurelius Victor. Yell Avreleus Victor.<br />
Austria. Aci a fugit Bela IV-a Bind<br />
invins de Mari si a stat 4 ani.<br />
145. Hunil aü trecut Dundrea Inapoi<br />
prin pdrtile el'. 278. Ast-fel se<br />
chiamd phrtile spre care ail trecut<br />
Hunil peste Dundre, goniti din Panonia<br />
de Theodosie. 282. Austria a<br />
fost prat:lath de Hunii. 383. La ea<br />
trimite Bela IV-a crdisa sa si in<br />
ea fuge fund bdtut de Batie. 460.<br />
Ducele iel jefuesce averea lui Bela.<br />
450. Dupd fuga lui Bela IV-a in<br />
Austria, Batie jefueste Ungaria. 450.<br />
Prin ea se incércd sd trécd Balduin<br />
si<br />
ducele el nu-i dà voe. In ea vrea<br />
sá intre cu sila, Bela la 1622. Bela<br />
bate pe ducele Austriei, care voia<br />
sd se opund. 451.<br />
Axiachil, intre Nistru si Bug. 68.<br />
Ayxiacul, apd de hotar a Ardélului.<br />
66. Ghetia trecea de Ayxiac, 66,
Azacal, balt5, Meotida. 226, 261. Pe<br />
vremea lui Justinian Hunil Iocuiaü<br />
pe aci 315. Vosforul, unil il nunumesc<br />
Azacul. 315, 320. Pând aci<br />
stdphnea Justinian. 321. Bosforenil<br />
sunt Td.tal'ii de langd. Azac. 194.<br />
Unde sà impreund cu marea Négrd.<br />
formézh Bosforul Chimeric si este<br />
trecut de Hunii. 261. Ostrogothil<br />
Baber, cetate- apr6pe de Halep, unde<br />
a fost ingropat Suleiman *ah 439.<br />
Babylon. Vezi Vavylon.<br />
Babylonéscd. Vecli Vavylon6scd.<br />
Bawl. RIü lingd care e cetatea Pogava<br />
in care s'ar fi asezat romdnil.<br />
474.<br />
Bacilli, Rid peste care ar fi trecut<br />
Românii in Ard61. 474.<br />
Bactria. Pe fata domnului el p ia<br />
Attila, zice Nicolai Holah 289.<br />
Bactrian% Pe fata domnului lor, anume<br />
Micolta, o ia Attila, zice Nicolai<br />
Holah. 289.<br />
«Ba'deba'rabel Basra; «dupd rdzsipire<br />
Basra* zice un cuvint ardpeso.<br />
226.<br />
Baduarie hatman in timpul lui Mavrichie<br />
in Dachia i Schithia. 328.<br />
Bae, aci pomenesce hronicul Moldovenesc<br />
eh erail Rusil. 325. Letopisetele<br />
aratá cli inainte de inturnarea<br />
Moldovenilor de la Ardeal<br />
se afla aci nisce olari. 471.<br />
Bagdat. «Socotiala smentità si de la<br />
Bagdat sá 'Ate intOrce, zice o<br />
vorbd turased. 197.<br />
Baiezid, sultan. In timpul lui more<br />
Halcocondilas. 126. A avut cu Vla-<br />
1NDICE GENERAL 583<br />
B.<br />
erad pe marginea Azacului. 263.<br />
Hunil gonesc pe Gotthii de la balta<br />
Azacului. 280.<br />
Azdrabanul parte din Tdtdrimé asiatied'.<br />
61. Cetatea Volga ar fi unde<br />
e<br />
acum Ajdrohanul. 447.<br />
Azerbaigian se chiamd turcesce Midiia.<br />
439.<br />
dislav, r6sboig la Varna si Nicopolls.<br />
174. E feciorul lui Murad,<br />
it<br />
more rob al lui Temurleng. 411.<br />
Are fit pe Muhammed. 441.<br />
Baeziti multi s'ail sfárdmat in campiile<br />
Moldova. 22.<br />
Balanieber Domn al Hunilor, zice Pretorie<br />
cd el a bdtut si a scos pe<br />
Gotthil din Dachia. 279.<br />
Baldain. 18. Fratele lui Henric care<br />
bátea cetatea Udriiul, impreund cu<br />
Bonifatie Montis Ferartianul. 398.<br />
Era Graf de Flandria, si pléch impreund<br />
cu Alexie Anghel, de la Venetia<br />
la Tarigrad. 420. Voesce sá<br />
cuprindd fàrä luptd Tarigradul si<br />
cere lui Alexie, plata MgAduità.<br />
421. E ales de Latini imp5rat al<br />
Tarigradului. 422. El era preghtit<br />
de lupth. 422. Trimite sä se prinda<br />
Alexia Comnenos, care era in Gretia<br />
si II expediazd in Ghermania.<br />
422, 433. Se incoronézà impgrat al<br />
Tarigradului, la 1204. 422. El hotdrasce<br />
sã gonésci din Tarigrad<br />
boerimea greased. 423. Grecii cari<br />
fugiserd cu Alexie Comnenos, cer<br />
lui Balduin sh-i prirn6sed in slujbd.<br />
423. La el trimite soli loan Alexie.
584 1NDICE GENERAL<br />
E oprit de a face re'sbolil contra<br />
Grecilor, de catre Joan Alexie. 424.<br />
Se sfatuesce cu hatmanil i trimite<br />
osti asupra cetatilor revoltate. Cuprinde<br />
Viza i Ciorlul i Afcadiopolis.<br />
Inconjóra Udriul. 425. Cade<br />
prins in manic lui loan Alexie,<br />
la 1205. 18. 426. Din re" sboiul ml<br />
nu scap5. nimenea vill. 427. E<br />
nut in robie 16 luni si apol faindu-i-se<br />
mainile i piciórele, e aruncat<br />
intr'o prapastier unde m6re<br />
dupa 3 zile. 427. De robia lui se<br />
InspSimIntä Marhion. 428. Latinil<br />
speraii 55.-1 scape din robie. 430<br />
Mai strins de cat el, inconjórd<br />
Latinii Udriul. 428. De frica robiel<br />
lui, Latinil nici nu indrasnesc sa<br />
iash din Tarigrad. 428. Balduin trimite,<br />
in Ghermania pe Alexie. 433.<br />
Baldnin al 2-lea, era in Tarigrad,<br />
cand Bela IV-a, se IntOrce in Ungaria.<br />
451.<br />
Balta. Ce némuri sint pada la gura<br />
MAIL 61. Ce némuri se intind pand<br />
la gura Bàiii Meotis, dupa cum<br />
spune- Dionysie Perighitul. 63, 64.<br />
Pana la balta Azacului (sail Meotis)<br />
se intindea Ghetia. 66. Bonfin<br />
spune cum s'au coborat Gothil din<br />
Scandinavia, pana la balta Meotidii.<br />
73. Vandalil all locuit pe la<br />
balta Meotis. 76. Ivida se va fi<br />
chemat ast-fel dup 5. balta lui Avidie,<br />
ccareia Ii zicem nol Vidovul*<br />
Mb. Schimbare de nume la Domnil,<br />
Teri, Mari, Balti, Paduri, etc.<br />
178. Despre podul facut peste bal.<br />
iie pontice. 194. Dechie more inchidêndu-se<br />
intre bàIi1e Donului.<br />
209. Schythil tree balta Meotis, in<br />
timpul lui Clavdius. 212. La 276<br />
TO:tuff trecênd balta Azacului? lo-<br />
vesc la Asia. 226. Pe la balta Azacului<br />
fusesera locuintele Vandalibor.<br />
240. Procopie spune ca locuintele<br />
Gotthilor, dupa ce s'au coborat<br />
din Scandinavia, aU fost la<br />
marea Azacului. 261. Vandalii ce<br />
locuiati langa balta Meotis, ail plecat<br />
spre Ren. 269. Istoricil spun<br />
cá Hunil ail gonit pe Gotthii, de<br />
la balta Azacului. 280. Priscus bate<br />
Ostea lui Hagan, langa Dunare<br />
cbotind pre Varvarl in balta, ce<br />
era acolo 323. Oguzil aii cuprins<br />
locurile dintre Cara Bogaz i balta<br />
numita Hiva. 439.<br />
Balla hil Ovidie. Duph numele el<br />
se crede a fi numele cetatii Ivida.<br />
155.<br />
Baffles mare la hotarele Schytiei. 60.<br />
De peste ea ail navalit Varvaril :<br />
Unii, SlovSnil, Bulgaril, Sirbil,<br />
Frantozii, Ghermanii, etc. 174. Pe<br />
langa ea s'ail asezat Gotthil mai<br />
inteitt. 260. Sarnitie dupd Ptolomeu<br />
spune ca ad sunt Visegotthii.<br />
261. Iornand spune ca. Gotii venind<br />
de la Marea Baffled s'aii asezat<br />
pe térmil marel negre. 263,<br />
269. Glem se varsa in Marea Baltied.<br />
371. Peste ea ail fost gonitl<br />
Varaghil de Novogrodeni, Merl si<br />
Crivici. 372.<br />
Banda.<br />
Familie din care se trage<br />
Alaric. 266.<br />
Ban. Despre .Bani. 468, 470. Ar veni<br />
de la numele Bando care in pravilele<br />
imparatesci se zic Banderum.<br />
460. Grecil Ii zic cpXchp.ouXcIpt5<br />
iar Turcil Beg. 469.<br />
Banderiam ar fi dupa pravilele imparatesci<br />
numele pentru ban si ca<br />
Bando. 469.<br />
13ando ar fi numele pentru Ban 409,
Bantemur. Stränepotul lui, era Soleiman<br />
*ah. 439.<br />
I3arabista, primul stapdnitor al Dachilor,<br />
se lupta cu Bastarinii. 74.<br />
Barbaril. Vezi Varvaril.<br />
Baronie spune din oratia sf. Damaschin,<br />
ca. Maica Puterilor a trimis<br />
pe Sf. Mercure sa omóre pe Paravat,<br />
in urma rugaciunilor Sf.<br />
Vasile Mare le. 253. Despre Bulgari<br />
fatd de biserica Apusului. 356. Des.<br />
pre Gheiza, la 1074. 387.<br />
Bassarabia (Bugiac). De aci se trag Bd.särdbe§tii.<br />
26. Facea parte din tam<br />
Bastarnilor. 67, 68. Facea parte din<br />
Dachia muntósa. 69. A fost sub ascultarea<br />
crailor Ungure0I clice Bonfin.<br />
467. Liicuitoril ei pe vremea<br />
nftpazi lui Batie, neincdpênd prin<br />
cetati s'aü tras spre Severin 0<br />
peste Olt. Maximilian Chesariul pomenesce<br />
cuvintele lui Leunclavie<br />
care spune cd Basarabia este la<br />
rdsdritul Moldovei. 468. Despre un<br />
Nicolae, la curtea lui Maximiian,<br />
care Nicolae ar li fost din Basarabia.<br />
468, 469.<br />
BastarniI, dupd Dionysie Perfighitis<br />
la rasdritul Marii Negre. 61; idem.<br />
63, 63. Hotarele lor. 67. Se lupth cu<br />
Dachii sub comanda lui Barabista.<br />
71, 78, 0 mint alungati. 71. Supunerea<br />
bor. 228, 229. Sunt bdtutl de<br />
hatmanul Galerie. Pentru invingerea<br />
lor, Diocletian a fAcut triumf<br />
la Roma. 232. Chernati de Attila,<br />
se adund la Sicambria, ca Ed mérga<br />
in contra Romanior. 287. Bastarnii<br />
0 cu Romdnii ail fondat mai multe<br />
cetdti. 365.<br />
Batie, han Tatar, Romanii i-se opun.<br />
19, 465. and a fost prada lui. 50,<br />
420, 435, 446. Se scóla cu Oste asu-<br />
1NDICE GENERAL 585<br />
pra lui Ladislaii. Supune craiia Moscului,<br />
Litfil 0 Le§Sscd. §i devastézd<br />
Ungaria. 112. Rdpesce pe Bora lui<br />
Lasldil kii acesta 11 omórá 143. I se<br />
zice 0 Busurman. 143. Bonfin spune<br />
cä pe vremea lui Bela IV a intrat<br />
in Ungaria §i a prAdat'o, invingênd<br />
pe Bela. 145. Simion calugdrul<br />
spune &A ar fi luat in robie §i<br />
apol in casatorie pe sora lui Ladislav.<br />
147. Simion I! pune in locul<br />
lui Capulh. 148. Ar fi avut rdsboiii<br />
cu un cviii. unguresc Laslaul. 393.<br />
El a fost din alti tAtari 0 unu din<br />
cei ce au desalecat Cfamul. 437.<br />
Craii unguresci padä la navada lui<br />
Batie. 441. E ucis de Ladislav cu<br />
un topor cdclut din cer. 442. Gaud<br />
a venit Batie nu era la Craie nici<br />
un Vladislav. 443. Ladislav I este<br />
cu 167 inainte de Batie. 444. Ladislav<br />
al II-a este cu 36 anl. 445.<br />
La anul 1236, pléca din Tatarimea<br />
de peste Volga, infra in hotarele<br />
Rusesei, Volga, cuprinde tara MoschicSscd<br />
cu Stolitdiei, omórd. pe<br />
Gheorghie, cnSzul Moscalilor, §i<br />
pune cnez pe Iaroslav. Trece spre<br />
Vlahl, spune Marin istoricul, dar<br />
e respins. 447. Neputdnd trece printre<br />
Volohi, mutd. §liahul prin tara<br />
Le§ascd in Silezie. Iea cetatS Liublinul<br />
0 ajunge la Visla. Impotriva<br />
lui iese Palatinul cu óste. Ndvdlesce<br />
asupra Le01or. 448. Desparte oOle<br />
in cloud : Cu o parte intrd. in Ungaria,<br />
§i alta o trimite cu Peta sd<br />
prédeze Silezia kii Bohemia. 449.<br />
Lui i se trimite 9 sad de urechi<br />
tdiate de la crestini, de cdtre TAtaril<br />
lui Peta. 449. Invinge la Rodna<br />
pe palatinul lui Bela 0 jefuesce<br />
Ungaria, dupd fuga lui Bela in
586 INDICE GENERAL<br />
Austria. 460. Unil spun, cá ar fi<br />
murit in résboiul cu Frederic. Bonfin<br />
cu .Dubravie spun, a s'ar fi<br />
intors cu TAtarii la locul sell. 451.<br />
Omorirea lui de dare Ladislav e<br />
minciunä. 452, 454. Hronicul Rusesc<br />
spune, cà pe vremea intarei lui<br />
in Ungarla, era oral Vladislav. 455.<br />
La 6756, dupd ce prAdSzA Moscul<br />
si tara Lesasca, intrA in Ungaria<br />
456. PrAdézA panä la Varad, unde<br />
era Vladislav. 456. Batie ar fi robit<br />
pe sora lui Vladislav. Ajungandu-1<br />
Ladislav, 11 ornórA cu toporul trimes<br />
de cer. 457. Tóta lupta lui cu<br />
Ladislav, ar fi numai o poveste.<br />
458. Biruintele lui sunt lasate la<br />
o parte de istorici Unguri. 458. Cu<br />
Crutiatil se ajutà Bela contra Ducelui<br />
de Austria, iar nu contra lui<br />
Batie. 458. Dupa prada lui Romanil<br />
ies din ascunatorlle lor. 459. Terile<br />
romanesci, dupa prada lui. 461, 462,<br />
463. Marin scrie cã pe vremea and<br />
a venit Batie cu TAtari, i numai<br />
Vlahii adecil Romanil cu SAcuiii<br />
i-aU pus pedich. 19, 465. Romanil<br />
din Moldova si Muntenia aii parnsit<br />
odatä campil si au trecut in<br />
munti si de aci sn' fi oprit nAvala<br />
lui Batie, si 1-an<br />
oprit intaia orb:<br />
sã intre in Ardél la anul 1236. NAvala<br />
lui s'a intamplat pe timpul<br />
vre-unul nepot a lui Ion Vod Alexie,<br />
adicA Dragos Vodii i Radul<br />
Voda. 465. De frica lui Romanii,<br />
cari impinsii de Bulgari tree Duarea,<br />
se asSza. in Ardeal. 466. Pe<br />
locurile cari sunt acum ale Moldovii,<br />
de peste .Prut pada. la Nistru<br />
si de peste Nistru land la<br />
Buh si panA la Nipru in urma lui<br />
Batie a rémas locuitori Tätari ce<br />
le Vice Comani, acestia sunt acum<br />
'Mara care se chiamd Cobani.<br />
466. Napada lui Batie se intampld<br />
odatà cu trecerea Romanilor in<br />
Ardeal. 466. Pe vremea lui o sémà<br />
de Romani all rémas in cetatile<br />
de pe malurile Dunáril 'Ana in<br />
Marea-Négra si acésta s'a intamplat<br />
cu 16 ani inainte de napada<br />
lui. 467.. Locuitorii Basarabiei pe<br />
timpul nApadil lui s'a tras spre<br />
Severin si Olt cati nu ail inaput<br />
prin cetati. 468. Pe timpul napA-<br />
Vii lui scaunul stApanitorilor acelor<br />
Romani era Cetatea Alba. 469<br />
0 samA de Romani si inainte si<br />
dupa napada lui all femas pe locurile<br />
bor. 470. Pe vremea nApAlii<br />
lui Romanii s'aU retras spre munti.<br />
471. Inainte de Batie, Romanil adusi<br />
de Traian sunt scosl de Gepizi. 473.<br />
Pe vremea 1ui Romanii s'ar fi age-<br />
Vat in Ardél sail cu Domnul lor<br />
Joan Alexie sail cu un fill al acestuia<br />
Bogdan. 474 Dupà navala<br />
lui. 478. 28 ani dupà intórcerea lui<br />
ar fi descalecat Dragos VodA si<br />
Radul VodA. 479. 28 ani dupà prada<br />
lui in tara Romanilor a fost domn<br />
cu domnie aselatA. 482. DupA prada<br />
lui vor fi rémas acei stApanitori ai<br />
Romanilor. 482.<br />
Batoril, de la Unguri se trag. 25.<br />
Batorian, langá apa Hrisului. Aci Ladislav<br />
a ridicat o biseria, Vice<br />
Bonfin. 149.<br />
Bavaria este prAdatal de Sclavoni in<br />
timpul lui Vasilie Machedon. 354.<br />
Bazilia. In soborul de acia, a fost<br />
Eneas Silvius referendar. 115.<br />
Bänese. Despre titlul bAnesc al Bassarabescilor.<br />
468.<br />
Bastirabli.<br />
Vec1.1. Bciseireibe,scii. 470.
Blisitrabestii din Basarabia ail trecut<br />
la Olt. 20. Basserebescii la Olt. 468.<br />
Baserebescil ergl locuitori la Olt<br />
inainte de venirea lui Radu Negru<br />
in Muntenia. 469. Hronicul<br />
Muntenesc si Baserabescii. 470. Despre<br />
nerodul ce s'ar fi numit Basdrabi.<br />
470.<br />
Barladuhri. In apa lui s'ail inecat<br />
multi Baeziti. 22. Gurd, se mai<br />
chiame o despartitura a Sirétului.<br />
248.<br />
Bebriae. Loc unde s'a Mut Salvie<br />
Otho cu Vitelie din care lupte Vitelie<br />
iase. invingetor. 165.<br />
Beciul. Aci aii fost betuti Ghermanil.<br />
20. Beciul sail Vienna sail Vendebona<br />
cetate betuta de Marco Avrilie,<br />
tot aid a murit el la anul 180 hind<br />
otravit de fiul ski Commod in<br />
unire cu doctoril. 201. 203.<br />
Belo ozer (iezerul alb). Aci s'a aseclat<br />
Sinevus. 372.<br />
Bela fratele lui Andrias, craiul unguresc,<br />
pe care il gonesce invingandu-1;<br />
dupe mertea fiului ski<br />
da creiea de bund voe verului sea<br />
Solomon. 383. Fiul lui se seen.' contra<br />
lui Solomon pe care il scete.<br />
387. Se pomenesce de Bela Cral<br />
in tara Ungurésea. 391. Feciorul<br />
sea este Gheisa Marele. 442. Asemenea<br />
Ladislav. 442.<br />
Bela al 2-lea, orbul, feciorul lui Alum,<br />
crai unguresc la 1136. 442. Ladislav<br />
al II-lea e feciorul lui. 442.<br />
Bela 3-a, cral unguresc la 1176, feciorul<br />
lui Stefan 3-a. 443. Avea f ecior<br />
pe Emeric. 443. Feciorul sea<br />
era Andreas al 2-lea. 445. Da pe<br />
fiied-sa Maria, lui Isachie Anghel.<br />
443.<br />
Bela 4-a, cral unguresc, feciorul lui<br />
INDICE GENERAL 587<br />
Andrei al II-lea. 145, 443. Pe vremea<br />
lui a intrat Batie in Ungaria.<br />
Bela fiind biruit, fuge 0 sta. 4 ani<br />
in Austria, spune Bonfin. 145. 443.<br />
446 El a crestinat o parte din Comanil<br />
din Podolia 0 '1-a aseylat<br />
peste Tisa. 145. Urméze tatalui<br />
ski. 446. Avea 5 ani de domnie<br />
spune Bonfin, cand nal/Mese Tatarn<br />
in Ungaria. 449. Palatinul lui<br />
care pazea la Rodna, e betut de<br />
Batie. 450. Cere ajutor de la Craiul<br />
Frantuzesc, Inglizesc si de la<br />
Frederic al 2-lea. 450. Mind Mat<br />
si de al sel, 10 trimite creiasa in<br />
Austria, se lupta cu Batie, e biruit<br />
si fuge in Austria, unde Ducele<br />
il jefueste. De aci fuge la<br />
ostróvele Mare! Adriatice, zice Avram<br />
Bacsal. 450. Bela auclind ea<br />
Tdtarii ail plecat, se interce in Ungaria.<br />
Ducele de Austria nu vrea<br />
se-1 lase. El cu un ajutor trimis<br />
de imperatul Frederic si cu Crutiatil<br />
intrà cu sila in Austria. Omere<br />
pe Ducul de Austria. 451. De multe<br />
sate cruciatilor, spune Avram Bacsai.<br />
452. Diploma lui este: Cral al<br />
Ungariel, Dalmatiei, Croatia, Ramiff,<br />
Sirbimiii si Galitiii, adica a<br />
Vlahiii. A craft 37 ani. E ingropat<br />
la Strigon. Cu el se sfirsesce<br />
luptele si nava:Utile lui Batie. 452.<br />
Invingerea lui, e lesate la o parte<br />
de isoricil Unguri. 458. El opresce<br />
cu sila pe Romani in Ardél. 466.<br />
Intorcendu-se in Ardeal dupe invazia<br />
lui Batie opresce pe range<br />
cavaleril de la Rhodos si pe Romani<br />
in Ardeal. 472. El a dat Romanilor<br />
mosii. 473. De frica Te.tarilor<br />
fugise pane in Dalmatia.<br />
478.
588 INDICE GENERAL<br />
Belarina, cardinal, a scris viata lui<br />
Eneas Silvius. 115.<br />
Be 16, cetate in care s'au aseclat Ho'<br />
mann. 474.<br />
Be lh, cetate vestita, in Horasan, pe<br />
care o cuprinde Genghiz. 436.<br />
Beligrad, cetate, smulsh de Nemti<br />
din maim Turcilor. 176. In fata el<br />
peste Dunare este cetatea Sirmium<br />
267, 272, 273. Cetatea Sirmion din<br />
Pannonia era impotriva lui. 302.<br />
Be ling. Cetate in care s'ail asedat<br />
Romanil. 474.<br />
Belisurit. Vedi Velizarie.<br />
Benil. Cetate in Ardeal. 474.<br />
Bergaman. Iacov Fi lip de la Brgaman.<br />
116.<br />
Bernie aci voesc sa se aseze Bulgaril.<br />
336.<br />
Berolin. Aci era o Academie de sciinte,<br />
care cere lul Cantemir sa faca<br />
istoria Moldovel i Moldovenilor.<br />
179.<br />
Besil de la el s'a dat numele Basarabiel,<br />
ei ail locuit odata Thrachia.<br />
468.<br />
Betica a coprins Silinghil in acelasi<br />
an in care navalesce Alaric in Italia<br />
spun Idatie i Isidor. 276.<br />
Bia. Aci more Hadrian. 199.<br />
Bib liile. Stanta istorie a bibliilor se<br />
crede a fi isvodita de Dumnedeil.<br />
171.<br />
Bibliothica facuta de Traian la Roma.<br />
194.<br />
BMW lid Bumnfizati s'a iscalit Attila,<br />
in scriseirea catre Valentinian. 287.<br />
Bilschie zice ea Pecinegil i Poloviii<br />
ail esit din Timbri i Gothi din<br />
Litfanie. 362. l?ice ca Pecinezi ji<br />
Po lvti dupa ce ail esit din Litfania<br />
s'ail asezat la Vosforul Chimeric.<br />
364, 865.<br />
Biserica a inceput a se desparti la<br />
la anul 800. 351. Biserica Apusului<br />
se desparte de biserica rOsaritului.<br />
355.<br />
Bythinia. Vedi Vithinia.<br />
Blachia melani (.73).cixta padvq) adica<br />
Vlahia négra numire data Munteniel.<br />
474.<br />
IMAM numiad seriitorii Greci peVlahl,<br />
schimband litera V in B, dice Sarnitie.<br />
131.<br />
Boarul. In Letopisete e eerie, eh marca<br />
Moldovel ar fi facuta duph un Boar,<br />
care impreunä cu Catena Molda,<br />
s'ar fi inecat in apa Moldovel. 155.<br />
Boazit. Numitor silesce pe Rea sa se<br />
sfintOsca Boazil ce-I clice Vastalis.*<br />
96, 97. Nymfele erail bikele fantanilor.<br />
158. Papa Clemente isgonit<br />
nevr8nd sa jertfésch Bozilor. 193.<br />
Eliogabal jertfesce catl-va copil Bozului<br />
Wt. 206. Iulian ImpOrat giuruia<br />
sa verse sangele crestinior<br />
inaintea Bozilor. 252, 297 si 298.<br />
Boazul nu e desphrtit de Tarigrad<br />
prin apa Fasis. 227. Cadichion era<br />
impotriva Vizantii, peste Boaz. 331.<br />
Beemasc. Némul Elinesc fata de cele<br />
Slovenesci. 178.<br />
Begat. Spre rOsarit, pal-a aci se intindea<br />
Trachia. 242. Aci dedea marea<br />
Négra in marea Alba. 242.<br />
Bogaz-Hisar numesc Turcil Bogazul.<br />
246.<br />
Bogazul, cetate. Pe la rOsarit de ea<br />
all trecut Tataril, eerie Zosim. 211.<br />
De la Bogaz Ora la Tarigrad, era<br />
Propontida. Turcil Ii Lic Bogaz-<br />
Hisar. 246.<br />
Bogazul se numesce Bosforul Chimeric<br />
si astall se numesce Gherci<br />
si Taman. 268. E trecut de Suleiman,<br />
ficiorul lui Orhan. 440.
Bogdan; lor familie. 26.<br />
Bogdan, domn al Vlahilor, e pomenit<br />
in Pandecte de cdtre Leunclavie.<br />
131. Dupd numele lui, Turcil all<br />
numit Moldo-Vlachia, Cara-Bogdan.<br />
El a fost tate lui Drago Vodd<br />
Turcii ic Moldovenilor, Bogdan lu,<br />
adicd Comenil lui Bogdan. 306. Bogdan<br />
se inchind impdrdtiel de is&<br />
sdrit clice Loclavie i Chendrinos.<br />
377. Pe vremea lui, erau sub stdphnirea<br />
lui Carolus, impAratul apusului<br />
. 396. Feciorul lui Ion Al exic.<br />
Sub el s'ar fi amlat Romanii in<br />
Ardél. 474. E nurnit Bogdan-Vodd<br />
vi se pomenesce i acli intre românii<br />
ardelenl. 474. Dupd el se iea<br />
numirea unui tirg. 474. Avea porecla<br />
de Negrul. 474, 475. Feciorul<br />
sell este Dragin-Vodd. 473. S'ar fi<br />
intors dupd N. Costin din Ardél<br />
in Moldova in timpul craiului Ludovic.<br />
In timpul craiului Ludovic<br />
nu putea fi el acela, care sà fi tret<br />
cu Românii in Ardél. 475. Acéstd<br />
porecld a avut-o Dragin-Vodd. 475.<br />
fiul lui Dragin-Vodd. clis i *tefan-<br />
Vodd, nepotul lui Bogdan-Vodd.<br />
475. El nu ar fi ievit cel intdifi din<br />
Ardeal. 475, ci ridicindu-se TAtaril<br />
din Moldova, el s'a intors la locul<br />
525,<br />
asa<br />
spune Bonfin. 475.<br />
Bogdan. Tirg a§ezat la confuenta Maramureplui<br />
cu Tissa nurnit a§a<br />
dupa numele lui Bogdan-Vodd. 474.<br />
Bogdan, fiul lui tefan-Vodd Marele,<br />
face pace cu Turcii. 22.<br />
Bogdania (Bord'avtav)hotar al Valahiei,<br />
este despartita de Dada Panona<br />
prin M until Vransoviei sallVrancel.<br />
126. Se mai numesce Moldova. 126,<br />
157. Are capitald. cetatea AJbà Cztvxdmatv).<br />
127. Se intinde de la Dacii de<br />
INDIC& GENERAL 589<br />
lângh Dundre spre Litfani i Sarmap.<br />
127. Locuità de Valahi, spune<br />
Halcocondilas.157. iara Bogdania,<br />
care acum Moldova este, a luat acest<br />
nume de pe Bogdanii. 377.<br />
Era numità Marcy)) Boydlivia (Bogdania<br />
négre. 474. Domnitorul el se<br />
intitulézd : 'Auov r4s. viR Boy-<br />
Sal/cc; (Domnul Bogdaniel negre). 474.<br />
BogdaniI. Domnii dupd cari si-a luat<br />
numele tara Bogdania (Moldova).<br />
377.<br />
Bogdanlu numesc Turcii pe Moldoveni,<br />
adicd. ómenil lui Bogdan. 306.<br />
Tot ast-fel oi<br />
Mardi. 306.<br />
Bohemia. Dupd anul 499 aft fost intemeiath<br />
ecrdfia Bohemiiip. 13. In<br />
ea a fost trimis Eneas Silvius, ca<br />
vestitor apostolic. 115. Némurile<br />
Slovenesci all intemeiat in ea, crdie.<br />
304. E pradatà de 'Mari, cari mlvalisera<br />
in ea, 0 apoi de hatmanul<br />
Peta. 449.<br />
Bohemil. Pradaserd Evropa, i acum<br />
n'a renas mai nimic din ei. 20.<br />
Unil 11 socotesc Ellini. 178. Limba<br />
lor fiind Slovenésce, numesc pe<br />
Romani, Volohi. 304. Trimete soli<br />
la Carolus, ca sa cérd pace vepica<br />
cu ei. 350. Ei cu Voevodul lor Lehon<br />
all gonit pe Hunii de pe locurile<br />
lor in timpul lui Nichifor<br />
Patrichie. 351. Craiul lor Bratislov<br />
a fost bdtut de Solomon craiul unguresc.<br />
383.<br />
Boil popor. AU avut résboill cu Fulvius<br />
Flaccus consul la 222 a. Chr.<br />
120.<br />
Boldovan numese Yearn pe Moldoveni,<br />
schimband litera M inB. 306.<br />
Boleslav, craiul Iwsc, contra lui a<br />
strins multá ()ate Vitelaus. 385. Se<br />
certa cufratele sea Vladislav pentru
590 1NDICE GENERAL<br />
crhie. 390. Fuge de frica Tátarilor.<br />
448.<br />
Bolgaril. Vecli Bulgarii.<br />
Bon Iohan, aerie despre nor6dele cele<br />
vechl ale Dachiei. 62. Vecli Iohan<br />
Bun.<br />
Boniin Anton. 53. mArturisesce, ch. Sardia<br />
a fost fondath de Sardi. 63; el arata'<br />
hotarele Dachiei. 65, i pop&<br />
rele locuitóre in Dachia. 67. El a scris<br />
cu f6rte dédins pentru Dachia». 69.<br />
Ce spune el despre Dachi, Dai,<br />
Gheti, Gotthi i alte semintil de<br />
ale kr. 72, 73. Ce spune el despre<br />
asezarea Ghetilor in Dachia. 74.<br />
1)isele lui despre luptele lui Decheval<br />
cu Traian. 83.<br />
Zice ch. Romhnii se trag din Romani.<br />
124. Ca Românii locuiati pe<br />
lângh. Dunhre, pe unde locuiserd<br />
Dacil i Ghetii. 124, 125. El mai<br />
spune duph altii, ca Deocletian ayea<br />
o fath care se numea Vlahie<br />
si pe care o márith dupd un domn<br />
al Românilor din Dachia, dupã numele<br />
chreia s'a numit Valahia. 125.<br />
Numesce Voevod pe domnii Ardélului.<br />
131. Spune ca Muntenia s'ar<br />
fi chemat Montana. 132. Pomenesce<br />
despre Vlahi. 133. Nu spune nimic<br />
despre venirea de curhnd a Romanilor<br />
in Dachia. Vorbesce de<br />
Vladislav si de rOsbliele lui cu Thtarii.<br />
135.Vorbesce despre resbelul<br />
lui Bela IV-a cu Batie i despre<br />
fuga lui in Austria. 144. 145. Ghiula<br />
hanul Unior, a nhydlit in tara Ungurosch<br />
pe timpullui Solomon. Vorbesce<br />
de lupta lui Solomon cu Ta-<br />
tarii, la cetatea Doboc, langh. muntele<br />
Herlem. 146. Vorbesce de un<br />
cal nhsdrävan al lui Vladislav. 146.<br />
Vorbesce de Oita data de Vladis-<br />
lay Unilor, de cearta lui Ladislav<br />
cu Solomon, de ajutorul cerut de<br />
Solomon, luT Cutesc, domnul Unikr.<br />
147. Vladislav iea domnia lui<br />
Solomon si se lupth cu Copulh,<br />
hatmanul Unilor, care devastézii<br />
Ungaria pana la Varadin i Tocai.<br />
Spune eh Vladislav bate pe Unii<br />
la apa Timesului. 148. Unii cu Comanii,<br />
Amaxovii i Rusii nhydlesc<br />
in Ungaria, spune Bonfin, si<br />
Ladislav ii respinge. Spune cal Ladislav<br />
gonesce pe Lesi peste Vistula.<br />
149. Spune ch Vladislav a ridicat<br />
o biserich la locul Batorian<br />
pe apa Hrisului. 149. Spune despre<br />
nascerea lui Maximin Lichinie, din<br />
Romanil din Dachia. '156. Spune eà<br />
Uprana e cetate in Ardél, deosebith<br />
de Ulpiana din Misia, cetate<br />
zidith de Traian, care a zidit 1 cetatea<br />
Nicopolis, pe Dunére". 157.<br />
Spune ca in Misia se afl5. cetatea<br />
Marchianopolis, zidith de Traian,<br />
care a fdeut i podulpeste Dundre.<br />
Spune eh inainte de a navAli Gotthil<br />
i Unii, in Dachia eratt Romani<br />
si Sarmaci. Vorbesce de Valahl<br />
i locurile ocupate de ei. 158.<br />
Vorbesce despre nisce<br />
inscriptii.<br />
161. Vorbesce despre deschlecarea<br />
Românilor de chtre Traian. 162.<br />
Spune eh in Transilvania s'a ghsit<br />
o piaträ, cu inscriptiuni care vorbesce<br />
despre L. Annio Fabiano.<br />
161. El spune Ca Ill Transilvania,<br />
s'a gäsit o piatra, pe care era scris:<br />
.L. Annio Fabiano, Triumviro, capitalium,<br />
Tribuno legionis H, Aug.<br />
Quaestori Turbantium, Trib. Pl.<br />
Praetori, Curatori viae latinae; Legato<br />
Legionis X, Fretensis. Legato<br />
Augustali. Primo praefecto provin-
tiae Darcolomarum, (forte Dacoromarum)<br />
Ulpianarum, Traianarum,<br />
Sarmaticarum, D. M. Civis Sabinius,<br />
Miles Legionis XIII.Glibres a Rationibus,vixit<br />
annis XXX. Civi valens,<br />
Duumvir coletcomania Florentina,<br />
Parentes inefficacissimi. Peurio Saturnino,<br />
gato Augusta li, Praepositoque<br />
Consulari Coloniae Daciae Sarmatiae.<br />
L. D. D. D. 161; lice, càcetatea<br />
Severinului din Ora Muntenesca pe<br />
Dundre in tinutul Jiului ar fi zidad<br />
de Sever. 204, 205. Despre<br />
Romani, Dachia I;d Aurelian. 215.<br />
Spune, c pe fiica lui Diocletian<br />
o chema Vlahie si o dà sotie unui<br />
domn din Dachiia. 231. Dice, cé. Avrelian<br />
a trecut pe Romanil din<br />
Dachiia iu Misia. 250. Spune, cà<br />
Frithighern, domnul Gotthilor, a<br />
fost invitat de Lupitin, cu gandul<br />
sa-1 omóre. Frithigheru scapd, omorind<br />
pe Maxim si pe sotia lui,<br />
earl emu orinduiti sa.-1 ucida. Frithighern<br />
pradezd apoi Dachia, Thrachia<br />
i Misia. 257. Numesce Ulpia<br />
Traiana cetate careia Sarnitie Ii<br />
zice Sermituza. 261. Spune ca Theodosie<br />
pleaca cu 6ste contra varvarilor,<br />
scapa Misia de sus, de jos,<br />
Thrachia i Dachia malurósa, face<br />
pace cu Athanaric domnul Gotthi_<br />
lor si se int6rce la Tarigrad. 265.<br />
Zice ca «Ungaria este nascutal din<br />
TJnnii, ei all limba schyticesca, ei<br />
au cuprins Panonia i peste Du_<br />
nare Iazigul si mai tóta Dachia all<br />
coprins-o,* el intelege Pano-Dachia<br />
ft Dachia Mediterranie, care este Ar.<br />
delul, sciind eh Dachia malurósa<br />
si muntósä era sub Romanii precum<br />
acum este sub Turcii. 281. lice,<br />
ca multi Siculi (astacli Secui) aii<br />
INDICE GENERAL 591<br />
venit cu Atila i all coprins o parte<br />
a Dachiei, care astacli se chéma.<br />
Transilvania, si el auclind, ca altil<br />
d'ai lor pada la Roxolan i .Amaxovii<br />
(astacli Rusii) all ajuns, le-a<br />
iesit inainte. 281 Zice cà, Unnil dupa<br />
ce pe Ostrogotthil i pe Ghepizi<br />
II gonisera i hronicele ungurescl<br />
spun, cd dupa ce ail apucat Dachia,<br />
pläcanclu-le Panonia voiaa sa intre<br />
in ea, in care se afla pe acel timp<br />
Macrin din Sevastiia näscut proconsul<br />
si in ea locuiaii din Alemanil<br />
si din Ita11.281v. Vorbesce despre<br />
scrisórea lui Attila catre Valentinian<br />
imparatul. 288. Numesce Ernac<br />
pe fiul cel mai mic al lui Attila.<br />
289. Spune, cá Moldovenil singuri<br />
'Xi ail dat acest nume, i tarii lor,<br />
Moldova. 306. In el se gasese multe<br />
cetati numerate, din cele fdcute de<br />
Traian. 323. El clice, ca o parte din<br />
Dachia, care intre Nistru, Prut si<br />
Dunare se coprinde, se numesce<br />
Moldavia, iar cea mai pre langd<br />
Dunare Montana si ca. din Romani,<br />
se trag, all trait intre Varvarii,<br />
insa ca sa Ii scota nu ail putut. 346.<br />
Spune despre Carolus Marele si de<br />
lupta lui cu Gothofred domnul Dailor,<br />
despre cererea de pace a Dailor,<br />
Lesflor i Boemilor, despre<br />
trecerea lui prin Dachia, despre<br />
mutarea Sasilor in Ardél si Panonia.<br />
349. Dice, ca Rusil all intrat<br />
in Ardel la anul 1002. 374. Dice, cd<br />
i s'a aratat in vis Saroltei muma<br />
lui Stefan craiul unguresc, protomartyrul<br />
St. Stefan. 375. Dice, ca.<br />
Stefan. ar fi fost de origine romin.<br />
375. Dice, ca St. Stefan, craiul unguresc,<br />
more in anu11034. 379. pice,<br />
ca la 1064 Solomon craiul ungu
592 INDIC& GENERAL<br />
resc Fsà fi supus Muntenia. 383.<br />
Vorbesce despre resbóele Grecilor<br />
cu Fr Amen. 398. Spune, ca Vlahii<br />
find rugati de Greci, scapa Udriul<br />
din inconjurarea Latinilor. 399. El<br />
spune, ch. Vlahil se trAgeail din<br />
Romani. 423. Bonfin spune, &A Latinil<br />
all venit ea neprieteni. 424.<br />
La el se aflA despre crail unguresel.<br />
443. El este cel mai eredindos<br />
pentru lucrurile Ungariei 444.<br />
Dlugos, Calviz i Morerei scriil din<br />
Bonfin. 444. Spune, Ca Vladislav al<br />
II-a a stat 6 luni eral. 445. Spune,<br />
cd Bela IV-a implinise 5 an! de<br />
domnie, &And nAvAlese TAtarii. 449.<br />
Bela 0 Tatarii. 450. El 0 cu Dumbravie<br />
spun, CA Batie s'a intors cu<br />
TAtarii la locul sen. 451. vice, cA<br />
Rom 'Anil, earl din Romani sunt<br />
nAscuti, cad limba lor i astAcli<br />
mArturisesce, macar cA intre multe<br />
et deosebite némuri ail stat, insA<br />
BA '1 desrAddeineze n'ati putut. El<br />
ail locuit de parte Dunärei unde<br />
all fost locuind alth-datá Dachii ei<br />
Ghetil, cáci de cea-Paltà parte a<br />
Dun Are! locuesc Bulgaril, eari an<br />
ie0t de la Sarmati. Cad din coloniile<br />
lui Traian se trag Valahil.<br />
464. vice, cà pe vremea lui Caro lus<br />
craiului unguresc sculându-se cu<br />
resboin a luat cetatea Severinului<br />
din mAna. Banului, earele atunci<br />
stApanea, alaltá tard a Vlachii, care<br />
n'are ape (intelege Basarabia saii<br />
cum noi ii clicem acum Bugiacul)<br />
§i se intinde pada la marea Négrà<br />
a fost sub ascultarea crailor Unguresci.<br />
467. N. Costin repeta nisce<br />
cuvinte ale lui. 475. El nu lice, ea<br />
Bogdan-Vodd nu a ie§it intAiu din<br />
Ardél. 476. Numesce pe Stefan-VodA,<br />
Bogdan. 475.<br />
Bonfos, loc de intrat in Valachia,<br />
spune Jornand. 319.<br />
13onifatie Montis Ferartianul, impreund<br />
cu Henric, bãtea cetatea Udriul.<br />
398.<br />
Bononia. Caro lus vine aci ea sä vaclA<br />
vasele i apol se intórce la Adisgran,<br />
vice Bonfin. 350.<br />
Boris hatman al ru0lor. 369.<br />
Boristhenis (Niprul), apA. 60.<br />
Bosfor. Zonaras spune, CA multime de<br />
Schyti,trecend Bosforul spre marea<br />
NégrA. multe WI ail *nit. 209. E<br />
stApAnit de Romani. 315.<br />
Bosforenii sail Tätarii de lAngA Azac,<br />
Traian i a domolit. 194.<br />
Bosforul Chimeric este locul unde se<br />
irnpreunA marea Azacului cu marea<br />
NégrA, este trecut de Hun!. 262.<br />
Gura mare! Azacului, adica Bosforul<br />
Chimeric, 263 se mai numesce<br />
Bogazul. 268. Pe aci s'ail wclat<br />
Polovti, Pazinazil, dupà ce all ie§it<br />
din Litfania 365.<br />
Bosnia tara bo§nejilor. 382.<br />
Bosnénil. PrAdaserA Evropa i acum<br />
n'a remas mai nimic din el. 20.<br />
Limba lor fiind slovenesa, numesc<br />
Volohl pe Romani. 304. El se trag<br />
din Pazinachie. 365. Neputendu-1<br />
scóte din impArAtie pe Pazinachi<br />
ace0ia remân locuitori in Bosnia<br />
tara lor. 382. Pazinii all rémas in<br />
Machedonia i ne all dat .pe bo;3nezi.<br />
384.<br />
Bozilor nu voesce Papa Clement sá<br />
le facd jertfe lor. 193. Antonie<br />
Eliogabalus ii<br />
aduce jertfe mai<br />
multi copil injunghiati. 206. Inaintea<br />
lor, Iulian Paravat se giurue§te<br />
sil verse sAngele chre0inilor. 254.
Boziail, numele tuturor oardelor din<br />
némul Pecinegilor. 364.<br />
Brâncovenit se trag din Bulgari. 26.<br />
BrasovéniI, rnunti. 69.<br />
Bratis lay craiul Boemilor a fost batut<br />
de Solomon craiul unguresc. 383.<br />
Breviar. Aurelie Victor in Breviar. 83.<br />
Britania. Saxonii tree in ostróvele<br />
ei la 449. 12. Insugi Marco Avrelie<br />
merge asupra ei. 200. In cetatea<br />
Ebórica din ea a murit Septimiu<br />
Sever. 204. In ea more Constantin<br />
Hlorus, la 306 d. Hs. 237. OstrOvele<br />
ei fac parte din a 4-a divishine<br />
a Imperiului lui Constantin<br />
Marele. 242. Ea all se numesce<br />
Inglitera. 242. Craia el era cuprinsa<br />
in Gallia gi avea 5 provinill.<br />
242. Scotii o prada. 254.<br />
BritaniI. Pentru invingerea Mr, Maximian<br />
infra cu triumf in Roma.<br />
233.<br />
1lrueter11 ail venit la Sicambria chemati<br />
de Attila. 287.<br />
Brinizisius. 104.<br />
Brunsvig, ducat. Intre el, Hassia,<br />
Franconia gi Misiia, este Turinghia.<br />
285.<br />
Brass, cetate in Vithania. 440. E luatd<br />
de Orhan. 440.<br />
Brutish Vecli Brufia.<br />
Brutus. Cuventul WI Cicero, catre<br />
Brutus. 87.<br />
Brutia. Capigtea Junonii din Espania<br />
se mai nurnea Latinia din Brutia.<br />
120.<br />
Buds. Tara Iazighilor era din apa<br />
Tisel pima la Buda. 65. Pana la<br />
Buda se intindea tara Ghetilor. 66. °<br />
Din Tisa pana la Buda «ail fost<br />
tara care mai pre urrna ail statut o<br />
parte de tara ungurdsca cé mare».<br />
63. De la Tisa in spre Buda lo-<br />
1NDICE GENERAL 593<br />
cuiail Iazighii gi Metanastil. 82.<br />
Suleiman, coprinde Buda. 355.<br />
Buda e numit Vleda, frateM lui Attila,<br />
de catre istoricul unguresc Olah.<br />
282.<br />
Bug. Veyli Buh.<br />
Bugégéidi sail Bastarnii gi cu Romanii<br />
all fondat mai multe cetfiti.<br />
365. Schythia e spre partile unde<br />
acum trfiesc BugégSnii. 328.<br />
Buglae. 26. Nume thltardsc al Bassrabiei.<br />
67, 68, 468. Se cuprindea in<br />
Dachia. 69. Tatarii lui aii umplut<br />
cu robi Legi, Wile pdganesci Vara<br />
la ,Eghypet, India gi Africa. 175. A<br />
fost coprins de Pecinighi. 364. Bonfin<br />
spune ca a fost subt ascultarea<br />
crailor Uuguresci. 467.<br />
Buhul, rit de hotar al Dachiel. 65.<br />
Ghetia trecea de Buh. 66, 67. Pe<br />
acolo ail trait Christovochil gi Cachinii.<br />
68. Padh la el locuiail Bastarnii.<br />
71. Parra' la Buh gi parld<br />
in Nipru, au fernas in urma lui<br />
Batie, Tdtari, ce le dice Comani.<br />
466.<br />
BulgAressed. Sardia a fost, pre vre<br />
mile mai de mijloc, scaunul Craie.<br />
Bulgaresci. 63. Sardia, sub Craia<br />
bulgarésca, Sofia s'a chemat. 66.<br />
Un hronic bulgaresc, cu limba slovends*<br />
despre basme cu Laslaul<br />
139, 140, 143, 145, 147. Despre stalpul<br />
de marmure bulgarésca . 142.<br />
Hronograful bulgäresc. 160. Despre<br />
némul bulgaresc. 178. Numele Romanilor,<br />
cu limbo. bulgarésca. 302.<br />
Zonaras despre &tea bulgardsca,<br />
care a viclenit pe Iustinian. 339.<br />
Leon, fiul lui Constantin, ia pe fata<br />
domnului bulgaresc. 346. Rugfi au<br />
napadit eetati bulgaresci. 369. gi<br />
tara bulgaréscd. 370. Vasile Bul-<br />
8 8
594 1NDICE GENE R AL<br />
garoctonul in tara bulgdresch. 376.<br />
Crovatii intrá in tara bulgdrésch.<br />
386. Craii bulgAresci. 454. Stefan<br />
craiul bulgdresc. 455. Basna istoricului<br />
bulgilrese despre Las ldu.<br />
458. Nichita Horiatis, despre Than<br />
Craiul bulgAresc. 466. Despre un<br />
crai bulgdresc. 482.<br />
Bulgarie. Se fundézh crdia Bulgariei<br />
dupd 499. 13. In ea a fost re' sboiul<br />
lui Attila cu Hatrnanii lui<br />
Theodosie, la cetatea Sardica. 284.<br />
Schimbarea numelui Bulgariel. 303.<br />
La 971 imp6ratul Chimischie cu<br />
multe otI intrd in Bulgaria contra<br />
Ru0lor. 370. Chedrinos pomenesce<br />
venirea Ru0lor in Bulgaria sub<br />
impdfdtia lui Roman. 372. Imp&<br />
ratul Vasilie trimise 6ste in Bulgaria<br />
unde fdcu marl prdddciuni.<br />
375. Intrá Pecenegii in ea. 378. Voevodul<br />
Patinachilor prAdd cate-va<br />
locuri din Tracia. 387. E adaosd.<br />
de Vladislav cràiei Unguresci. 444.<br />
Era sub stdpanirea Crdiel Ungurescl.<br />
Bulgaril yin la 499. 12, 0 dupd ce<br />
pradd phrtile de peste Dundre, fundézo.<br />
acolo Crdie. 13. In timpul impgratilor<br />
urmdtori lul Theodosie,<br />
pradd, impreund cu Unnii, Sclavonii,<br />
Sirbil i Herulii >, provintiile<br />
Panonia, Thrachia i allele. 17.<br />
Sunt domolitl de Turd. 20. 0 chiar<br />
supu0. 22. 43râncovénii de la Bulgari<br />
sd se tragd povestésce., 26<br />
Unii spun cä némurile ellinesci<br />
s'ar fi tragend din Bulgari. 101.<br />
Stag sub stdphnirea Tarigradului.<br />
106. Despre stAlpul, carile zice<br />
Bulgariul, precum sd fie ridicat cethténil<br />
in slava lui Ladislav,. 149.<br />
Haleocondilas spune cd, eel din<br />
Misia .de jos se chemad Bulgari.<br />
156. Bonfin despre Bulgarl. 158.<br />
Ad avut rdsbge cu Romanii. 170.<br />
Aii ndvalit de peste pustiile Vol-<br />
gal,<br />
Marea Balticél i Marea Cas-<br />
pica. 174. Unii II socotesc Ellini.<br />
178. Pricina ndscStoril num elui Flachia,<br />
ad fost ei. 301 El yin spre<br />
Evropa, la 48 ani dupd prdzile lui<br />
Attila, zice Martelin. 301. Calviz<br />
spune ca aü venit in al 7-a an al<br />
imprirdtiel lui Anastasie, iar Chedrinos,<br />
in al 10-a sad 11-a an. 301.<br />
Ridiandu-se de peste apa Volga,<br />
intrd in impardtia Romanilor §i<br />
pand la Thrachia, fac multe prdcli.<br />
Impotriva lor, Anastasie trimite<br />
gste i se bat la apa Zursa. Ei<br />
bat pe Romani Carl perd 4.000 ca<br />
pete de frunte i slujitori. 301. Nu<br />
se scie dach el s'ail intors in locurile<br />
lor, salt ail remas in imperiul<br />
Roman. La anul 502, prddézd<br />
pand aprópe de Thrachia. 302. Ei<br />
alt facut doad prdzi. Intai a trecut<br />
prin Dachia, Misia, p5nd la<br />
Thrachia. In a doua, numal Wag<br />
apropiat de Thrachia. Cdnd Wad<br />
intors din ndvala II-a, alt stat aprópe<br />
de Dachia. Ei spre Thrachia,<br />
alt trecut prin Dachia. Bulgarii la<br />
a II-a venire, ail r'emas in Misia.<br />
La anul 504, ad trecut Dundrea, ail<br />
intrat in Panonia, unde alt luat<br />
cetatea Sirmion. Cand el ail venit<br />
de la Volga, inthia in Dachia alt<br />
v'eclut pe Romani. 302. Ei (Mild in-<br />
Uhl de Romanii din Dachia i-ail<br />
numit Volohi, dupd limba slovenéscd.<br />
303. Limba lor e cea slovenésch.<br />
304 Numele de Vlahi, dat<br />
de el Românilor, i acli 11 pdstrézä<br />
vecinil despre apus. 305, 306. Dupd
ce ei intrd in Pannonie, l dupd ce<br />
ad luat eetatea Sirmiul, Theodoric<br />
Veronianul veVênd cã el voesc sà<br />
intre mai in spre apus, trirnite in<br />
contra Bulgarilor pe Hatmanul<br />
Petza, care II bate si ornórd pe<br />
Domnul Bulgarilor i pe al Ghepidilor,<br />
cu earn' Bulgaril se insotiserd.<br />
311. Sunt luatl de Vitalian<br />
si<br />
prAdézii irnpreund eu Hunii,<br />
'And subt Tarigrad, zice Chedrin.<br />
.313. El numesce Dachia, Volohia.<br />
313. Velisarie Ii gonesce i ei merg<br />
spre Volohie. 316. Slavonil ad venit<br />
dupd ce aü esit ei din imperid. 324.<br />
Panonia era in mann lor. 327. Horosie<br />
ii indémnd ca sd se rdsc6le contra<br />
lui Iraclie i sà inconjóre Tanigradul.<br />
333. Ei Il trag numele de<br />
la Volga. Ndvdlesc in Thrachia si<br />
biruesc 6stea impdratului Constantin<br />
Pogonat si el face pace cu el,<br />
platindu-le banil. 336. El insd tree<br />
Dundrea i vor sh se aseze in<br />
Bernis, Romanii sunt bdtuti i si-<br />
141 sd facd pace dupd placerea lor.<br />
336. Zonora spune cA ei s'ad intdrit<br />
de amSndou'd pdrtile Dundrir ;<br />
tot el spune eh ei ad pustiit tarile<br />
Românesci de peste Dundre. 337.<br />
El nu ad stat mult in Dachia ci aii<br />
trecut in Misia i Iliria 338. Iustinian<br />
Ii pradézd insd el iad prada<br />
inapoi, i fac pace cu el. 338, 339.<br />
Justinian ii bate si robeste forte<br />
multi din ei. 339. Justinian fuge<br />
la Tirvelin Domnul Bulgarilor si<br />
eu ajutorul lor inconjórd Tarigradul.<br />
341. Justinian pentru ajutorul<br />
lor, II inearcii de daruri. 341. Justinianstricand<br />
pacea, ci ii lovesc cu<br />
6ste pe Marea Negril la Anhelo.<br />
341. El cu tote ed erail destul de<br />
INDICE GENER AL<br />
595<br />
tarl peste Dundre in Misia i Thrachia<br />
insà, sub Constantin Pogonat<br />
de o data s'aii tras inapoi. 341. Ei<br />
ad fdeut rnultd pagubd in Volohia.<br />
342. Zonora scrie, cd in timpul lui<br />
Filipic ad prddat Trachia i ad<br />
pustiit pand apr6pe de Tarigrad.<br />
343. Artemie vine la Tervelin domnul<br />
lor i Ii dat 6ste, ea sa mérgd<br />
contra Tarigradului, insd tot ei<br />
Patt prddat lui Leon Isarvul. 3-14.<br />
Domnul lor Telesis este biruit de<br />
Constantin Copronim, cu tOte aceste<br />
el iea pe fata Domnului lor pentru<br />
fiul WI Leon ; ei sunt stdpânitorl<br />
in Misia i Thrachia mai multe<br />
sute de ani. Intre el si Tdtari sunt<br />
Rornanil din Volohia. 345, 346. Bulgarii<br />
rup pacea insd Constantin<br />
Copronim II bate, atunci el iar fac<br />
pace. Constantin vrea sd se ridice<br />
cu ótc contra lor, insd m6re. 347.<br />
Constantin se ridica contra lor, indertinat<br />
fiind de Pangratie Astrologul,<br />
insd este bdtut; ei dupd isbandfi<br />
d trimes la Constantin si<br />
II cere bir nod, insd el le rOspunde,<br />
cii '1 va da la anul ; Constantin<br />
vine cu 6ste contra lor i el cu<br />
craiul lor Cardamir nu indrdsnese<br />
sd iasd contra lor, iar Constantin<br />
prddézd tara lor. 348, 349. El bat<br />
pe Nichiror la anul 811. 352. Cronos<br />
craiul lor prddézd Thrachia, insd<br />
este bdtut i dat afard de atm<br />
Mihail irnpArat, insh Cronos stringe<br />
6ste si bate fOrte tare pe Mihail.<br />
352. Chendrinos Vice, cd ei ar fi<br />
fost bdtuti de dire Leon Armanul.<br />
352. Vogoris Domnul Bulgarilor<br />
in timpul Theodorel s'a botezat la<br />
Tarigrad, el intorcOndu-se la ei este<br />
respins. 353. El pustiesc Gretia,
596 1NDICE GENERAL<br />
Leon cere ajutor de la Ungurii,<br />
cari bat pe Bulgarii i pe multi<br />
din ei ii iea in robie, Simeon Domnul<br />
lor face pace, earl all inut-o,<br />
pAnA intors Unguril inapol.355.<br />
Chedrinos spune, cA Leon a supus<br />
pe Bulgarii. 355. Leon impreunii<br />
cu Ungurii i Turcil merg din noil<br />
asupra lui Simeon. El tree la biserica<br />
Apusului, insh in urmA se<br />
intore iard la biserica Rásáritului.<br />
356. Pear Domnul lor se incuscrézA<br />
cu Roman Lecapin. 357. Bulgaril<br />
din Evropa cad asupra impArAtiei<br />
de fesArit. 359, 360. Vecini<br />
cu arile nóstre peste DunAre. 362.<br />
In timpul impAratului Roman a<br />
murit i Simion domnul bulgarilor.<br />
368. Rusii intrA i pradA mai multe<br />
cetAti bulgAresci. 369. Bulgaril neascultind<br />
pe impAratul, acesta dà voe<br />
Rusilor, sh prade pe Bulgaril, slice<br />
Zonora. 372. Dula ce aunt prAdati,<br />
impAratul Cimischi le tine parte si<br />
trimete 6ste contra Rnsilor, earl<br />
sunt alungati. 370. Despre némul<br />
bor. 371. La anul 971 singur imphratul<br />
merge contra Rusilor scifite<br />
cu desAvirsire din Bulgaria. 370.<br />
Bulgaril de lAng5. Don aii fost supus"'<br />
Svétoslav. 372-373. In timpul<br />
impAratului Vasile Bulgarii ail pràdat<br />
Grecia. 374. La anul 1000 yeylênd<br />
Vasile Ca Bulgaril de si bätuti<br />
nu se astirnpArd, a intrat cu 6ste<br />
i-a gonit din ceatile Tesaliei ;<br />
dar la 1013 iarhsl nesuferind jugul<br />
a venit cu mare 6ste Vasile impàratul<br />
i i-a bAtut. Samoil domnul<br />
lor more de scArbA. 375. Dar Iovan<br />
urmasul lui Samoil inconjórd Dirachion,<br />
care e despresurat de impArat<br />
i Iovan e omorit de soldatil<br />
501 ; dupã care impAratul supune<br />
tótà tara bor. 376. Nichita Honiatis<br />
spune, ca Vasile Bulgaroctonul a<br />
scris intr'o tablà tótà istoria eds.<br />
bóelor ml cu Bulgaril. 376. El si<br />
cu alti vecini erail supusl ImpArAtiel<br />
de rdsdrit. 377. La 1040 Bulgaril<br />
se sc61A Intâill, sunt invingAtori,<br />
apoi invinsi. 379. La 1042<br />
s'ail resculat sub Pear. 380. Hatmanul<br />
Nestor viclenindu-se contra<br />
impArAtiei pradA pe Bulgaril. 387.<br />
La 540 intrA in Pannonia. 316. Ei<br />
s'au viclenit de la impArAtie spune<br />
Nichita Honiiatis, si el nu amested<br />
numele Bulgarilor cu Vlahli. El ail<br />
fost uniti cu SArbil i impreunA<br />
s'aii viclenit de la imparatie. 39 i.<br />
Altil aunt Bulgarii i alii Vlahil.<br />
397. El numesc Vlahil pe cel din<br />
Misia. 397. Sunt indemnati de Asan<br />
si Pear, sA lepede jugul. 401. Nemul<br />
lor, Honiatis scie a'l despArti<br />
de cel Vlahilor. 401. Pe el ii pra-<br />
Wise din temelie, Vasilie Bulgarocton.<br />
403. StApfinirea lor, Asan<br />
se silesce a o impreund cu a Misiii.<br />
404. Asupra pArtilor Bulgarilor<br />
der nAvald Vlahil. 411. De la<br />
ei se desparte I6n Alexie ci cu<br />
Vlahil. 412. Unil II amestecd cu<br />
Vlahil. 419. Honiatis vorbesce de<br />
crdia bor. 419. Neeman era Domnul<br />
Bulgarilor, care iea in cilsAtorie pe<br />
Evdochia, fata lui Alexie impil-<br />
ratul. 419. El se mai numesc<br />
ci<br />
Triballi. 419. Istoria crailor lor, o<br />
scrie hronicul Rusesc. 454. Trecusera'.<br />
de mult in Evropa. 465. Bulgaril<br />
i minunile. 458. Bulgaril tree<br />
DunArea. 464. Bulgaril, cari de la<br />
Sarmatl ail esit, locuesc cea-Pala<br />
parte a Durarei. 464. Bulgaril im
ping pe Romanil din Misia peste<br />
Dunare, earl de frica ml Batie tree<br />
in Ardél. 465, 467. Ion, craiul lor,<br />
lOgä prietenie cu Latinii i asupresc<br />
pe Romanii. 466. Batie i Bulgaril.<br />
467. AU avut de Domn pe Svetoslav.<br />
480.<br />
lgarimé. Sava a fost Mitropolit a<br />
tótà Bulgarimea. 140. Bulgdrimea<br />
stand pe aceste locuri Wad<br />
chiver-<br />
nisit cu Romanii. 338.<br />
Burdajé a fost poreclit; *tefan-Voda.<br />
26.<br />
Burgaz numesc Turcil pe Aviadiopolls.<br />
432.<br />
Burgamlit. Vecli Burgundiona<br />
Cachiall, in Dachia, inainte d Dachl.<br />
68.<br />
Caeoi 'mil, in Ardél, inainte de Dachl.<br />
68.<br />
Caeodemonul saü Dascalul spintecand<br />
o muerusca batrana i-a spus lui<br />
Iu lian Ca va avea biruinta. 262.<br />
Cadiehion numesc Turcil Halchedonul<br />
este in fata Vizantii peste Boaz. 331.<br />
Cala, cetate a Crarnului, a fost inutá<br />
de Genovezil. 134,- fundata de Romani,<br />
Inovezi i Bastarni. 365.<br />
Cala matal. 0 comparatie cu acésta<br />
clicere. 263.<br />
Cala Zemlé. Bulgaril ail nurnit tara in<br />
care locuiaii. Romanii : Volostéle,<br />
Caia Zemlé. 303.<br />
Cal Han. Nepotul lui era Oguz Han.<br />
439.<br />
Calavrila. i din ea ail fost representang<br />
la Sinodul de la Sardica. 250.<br />
Caligula vine la imparatie dupd Tiverie<br />
la anul 41, more ucis de Cas-<br />
1NDICE GENERAL 597<br />
C.<br />
Burgandionit chemati de Attila, se aduna<br />
la Sicambria, ca sa rnérgh<br />
in contra Romanilor. 287. Gunderic<br />
al Burgundilor se unesce cu alii<br />
impotriva Hunilor. 288. Theodoric<br />
face pace cu el si cumpara de la<br />
el campia Luguril. 296.<br />
Busbecrie, scriitor crestin. 22, ném t, a<br />
scris despre Greci. 67. Scrierile<br />
lui sant ldsate intr'o parte. 435.<br />
Busarman i se clicea lui Batie. 143.<br />
Basurumnil san Tiltarii intra in Ungaria,<br />
dar sunt goniti de Laslau.<br />
142, 143.<br />
Bysautium. Veçli Vyzantia.<br />
sia Hiria Tribunal, a imparatit 3<br />
ani. Pupa el vine la imparatie Clavidie.<br />
164.<br />
Calinic Patriarchal pe el 11 desemnase<br />
Justinian ca sal om6re Intâiil. 339.<br />
Caliupolis e luata de Orhan. 440. Acésta<br />
cetate este cheia Tarigradului despre<br />
marea Alba. 441.<br />
Calixtus III-a, papa, a facut cardinal<br />
pe Eneas Silvius, la anul 1456. 115.<br />
Callimah marturisesce, cum ca. Romanil<br />
ail réscumparat Panonia de<br />
la Hann. 278.<br />
CalliphIll era' intre eel ce stapaneail<br />
de la Nistru i pana in Buh. 68.<br />
Caliupolis cetate Math' de Suleiman.<br />
Pe aci trece Suleiman Bogazul. 440,<br />
A fost luat de Turd. Este cheia<br />
Tarigradului. 441.<br />
Cabo Ioannis numesce Zonoras pe Ion<br />
Comneno. 388. Gonesce pe Tatari<br />
apol pe alti barbari. 388. Vine feciorul<br />
set la domnie. 389,
598 IND:CE GENERAL<br />
Calochir Nichifor feciorul domnului de<br />
Cram este trimes la Svetoslav de<br />
Nichifor Foca. 369,-umbland dupd<br />
impdfatie, indemna pe Svetoslav<br />
mä fernae in Bulgaria. 369. Rusii<br />
dupd indemnul lui Calochir nu s'a<br />
purtat cu cinste cu solii impáratului.<br />
370.<br />
Calpurnie. Mentionat in inscriptia gaslid<br />
la Galati. 162.<br />
Ca lpurnie Piso a fost consul cu Fulvius<br />
Flaccus la 133 a. Chr. 120.<br />
Calpurnius Piso. Vecli Calpurnie Piso.<br />
Ca lvisins. Vecli Calviz.<br />
Calviz. 51. si Onufrie. Cronologia kr<br />
pornenesce de mergerea lui Valeria<br />
cu résboia in Sardia. 63,-citati la<br />
p. 72. Dupd chronica kr Vithynia<br />
a fost cuprinsd de Dachi, Misi si<br />
Vevrichi, la anul 563 a. Hs. 77. El<br />
spune, ca intaiul rdsboia al lui<br />
Traian cu Dacha a fost la 101 d.<br />
Hs. 81. Vorbesce de triumful lui<br />
Traian si columna ridicatà la Roma<br />
105. Spune, ca Flaccus Grecm a<br />
a fost cu 130 ani in urma hatmanului<br />
Flac, care a comandat ostile<br />
in '111isia contra Ghetilor. 130,- vorbeste<br />
despre Annie, cá a fost consul<br />
impreund cu M. Nonie Mutian<br />
pe vremea lui Septirniu Sever. 161.<br />
Despre al treilea fesboiti al lui<br />
Traian. 182. Socotéla anilor dupd el.<br />
191. Despre anul 161. 200. Despre<br />
anul 251. 209. Spune din Vopiscus,<br />
ca in al 5-a an al impdfdtiel lui<br />
Avrelian, la 274 d. Hs., a mutat pe<br />
Romani in Misia. 218. Despre Avrelian.<br />
225. Despre cClavdie Taptul..<br />
226. Despre Alaric.275. Despre<br />
Huni. 282. Despre Anastasie. 301.<br />
Culege din Istoria lesésea. 324. Despre<br />
Iraclie. 334. Fuga lui Leontie,<br />
la domnul Cazacilor. 340. Despre<br />
Nichifor. 352. Calvizie ca isvor. 361<br />
Despre anul 1056. 382. Despre Manoil.<br />
391 Despre I6n Alexie si Balduin.<br />
426. Cantemir s'a servit de<br />
Calvizie. 444.<br />
Cambulurile. Attila trecand peste Dundre<br />
prin Pannonia, ar fi agruns<br />
numar acésta cetate. 285.<br />
Campania, tinut in Italia, de unde se<br />
trage I6n Antonio, de la Campania<br />
scrii tor. 115. Aci móre August. 164,-<br />
0 din ea aft fost representantr in<br />
sinodul de la Sardica. 250.<br />
Campis cetatuie mai induntru Dachiei<br />
ziditd contra nävdlirilor varvare<br />
clice Procopie. 155. 322.<br />
Caucelar. Vecli Cantilar.<br />
Cantacuzinilor. Familia kr a fost pHmita'<br />
in Moldova. 25.<br />
Cantavazitis cetatuie mai induntrul<br />
Dachiei ziditá contra nävalirilor<br />
varvare, clice Procopie. 155. 322.<br />
Cantemir (Dimitrie) autorul Hronicului.<br />
1, 49.<br />
Cantemirestil se trag din Marzil Cramesti.<br />
26.<br />
Cantilar. Eneas Sylvius a fost Referindar<br />
Cantilariului. in soborul<br />
de la Bazilia. 115.<br />
Capadochia. Aci este omorat de servitoril<br />
sdi Opilie Macrin. 205. Zonoras<br />
spune cd a fost pradatd de<br />
Mari. 227. Era in una din cele 4<br />
divisiuni ale imperiului lui Constantin<br />
Marele. 242.<br />
Capéac. Aci a fost locuinta prima a<br />
a Aliosmanilor. 387. E numit si<br />
DesticapOac. 438.<br />
Capiste. Sa se sfintéscd Boazii, ce-i<br />
lice Vastalis, ca Capiste. 97. Fulvius<br />
zideste o capiste in Ispania.<br />
120. Claudie la apa Nistrului im-
potriva Capistii Dianii, pe Scyti,<br />
a 'Atilt. 212. Iulian Paravat u01e<br />
Capistelor Idolesti at deschis. 251.<br />
'Vladimir<br />
casátorindu-se cu Anna,<br />
s'a intors la Chiov si a sfaramat<br />
toff Idolii i Capistele. 373.<br />
Capitolin. Aci a proclamat Nerva pe<br />
Traian, de fit. 80.<br />
Capitolin scriitor, vorbesce de eesboiul<br />
de la 174 a lui Marcu Aural.<br />
201. A trait pe vremea lui Constantin<br />
Mare le. 238.<br />
Capital. In vremea lui Fulvius Fineetas<br />
si a lui Cornelius Lentulus,<br />
ebnsuli la 253 a. Chr., s'a inceput<br />
r6sbóele cu Liguril, scrie Livius<br />
el<br />
tabla Capitul . 120.<br />
Caput Boului, cetatue zidita de Traian,<br />
spune Procopie. Marca Moldovei<br />
se crede a veni de la numale<br />
acestei cetái, scrie in Letopisetele.<br />
155, 249, 322. Caput Bovis.<br />
471.<br />
Capulit Derbent se numesc muntil<br />
Rodopii. 242.<br />
Caput Bolls. VeVi Capul<br />
Cara Bogdan numesc Turcii Moldo-<br />
Vlahia, dupà numele lui Bogdan.<br />
306 474.<br />
Cara Bogaz sat Limanul. 438.<br />
Cara-iflac,=Vlah Negru. Nume scos<br />
de Turcl. 307. 479.<br />
Carat Milt zic Turcil Vlahilor Negri.<br />
307.<br />
Caracala vine la imparatie impreuità<br />
cu fratele sét Gheta, dupg m6rtea<br />
tatalui &et Septimiu Sever. El se<br />
cértá cu fratele seii, care se refugiazh<br />
la maica sa, insà el il urma-<br />
resce i cu o singurd loviturd<br />
ornóra. i ranesce graft pe maica<br />
sa. Instt nici el nu domnesce mult<br />
timp singur caci este omorat de<br />
INDICE GENERAL 599<br />
11<br />
chtre Martialis Sutasul pus de Opilie<br />
Macriu. Spartian spune ca a<br />
trait 43 de ant, dupà el vine la<br />
imparatie Opilie Macriu. 205.<br />
Caracalpaehi sunt numiti Aliomanil<br />
de Tatari de la Volga. 387.<br />
Caragedag. Aprópe de el, Allaidin dá<br />
locuri 6menilor lul Erdogril. 440.<br />
Cardamir craiul Bulgarilor nu indrdsnesce<br />
sa iasa inaintea tut Constantin<br />
fiul lui Copronim. 349.<br />
Cardinal. Eneas Sylvius a fost episcop,<br />
cardinal si papa. 114. Eneas<br />
Sylvius i cardinalul Belarmin. 115.<br />
Eneas Sylvius a fost secretar la<br />
cardinalul Dominic Caprarie si la<br />
cardinalul Abbergoti ; el e facut<br />
cardinal de papa Calixtus al III-a<br />
115. Cardinalul Petronie despre botezul<br />
lui Constantin cel Mare. 247.<br />
Carinus fiul lui Carus si frate cu Numerian.<br />
Are 2 r6sbole cu Diocletian<br />
si in al treilea, e ucis. 231.<br />
Carion, istoric, Vice Cine Vice ca<br />
numele Moldovenilor si al Muntenilor<br />
este dupa. numele Hatmanului<br />
Flac, Vic basme . 124.<br />
Carlos,<br />
cral Sfedesc, e batut de Pe-<br />
tar Alexievici la Lesnoe i la Poltava.<br />
E omorat de Danezi in Norveghiia.<br />
176.<br />
Carolus. FLnà la cDachia s'a coborat.<br />
18. Pe el 1-a incoronat Papa<br />
Leon al Romei i s'a poreclit Marele<br />
Avgust i impérat al Romei<br />
si al impdratiei de apus. 349. Bonfin<br />
Vice despre el ca afland ca.<br />
Gothofred Domnul Davilor, lovise<br />
cu 6ste pe Friji i biruindu-i ii<br />
asuprea, a poruncit ostilor ca sá<br />
se strangd pe apa Alara, insd Gothofred<br />
este omorat de at sél, §i<br />
potolindu-se lucrurile, el a mers
oo INDICE GENERAL<br />
catre Acfisgrana si de aci la Bononia<br />
cetate si in urma s'a intors la<br />
Acfisgrana uncle yin solil din partea<br />
Dailor, Lesilor i Boemilor ca<br />
sa céra pace de la el. Umbra' cat-va<br />
timp pe la Iazighii i Metanastl.<br />
El dupa ce bate pe Saxoni (SW)<br />
i-a mutat pe multi dinteinsil in<br />
Ardeal i Pannonia, cart si pima as-<br />
tile.<br />
tài in Dachia din luntru<br />
Sarmatia. 350. Romanil din Dachia<br />
cer protectia lui. 351. La el vine Hanul<br />
Hunilor 0 el trirnite pe fiul<br />
sett Caro lus in ajutorul Hunilor<br />
contra Sclavonilor. 351. 352. Impératul<br />
Mihail este cel dintaiit care<br />
II da." lui titlul de impérat la anul<br />
813. 352. De pe vremea lul Romanii<br />
aveaü legamint cu impardtia<br />
apusului. 18. 377. Sub protectia<br />
lui sunt Vlahii. 396. In timpul<br />
lui se aseacla colonil de Saxonl in<br />
Ardeal. 463.<br />
Caro las, fiul lui Caro lus Mare le este<br />
trimes in ajutorul Hunilor contra<br />
Sclavonilor. 352.<br />
Caro las, craiul unguresc a luat Se-<br />
'verinul din mana banului, lice<br />
Anton Bonfin. 467.<br />
Carpatieil muntl, sunt pe la hotarul<br />
Schythiel. 60, 61. Marmarnisa intre<br />
el este asezata. 65. FLA. la 61 se<br />
intind hotarele Dachiel. 66. Din<br />
Buh pana peste Nistru, si pre la<br />
obarsiile Prutului 'Ana in muntil<br />
Carpatici, all fost tara care acmu<br />
cuprinde cu o parte de Rusiia tótá<br />
Pocutiia. 67. Din Nistru pana in<br />
muntil Carpatici i pada la Pórta<br />
de fer, ai fost cuprinctend terale<br />
amanduror Vlahiilor. 68. Tara Ardélului,<br />
se incinge cu muntil Carpatici,<br />
ca cu 0 coróna. 69.<br />
ai<br />
Carpatiel (Sarmaticl), muntl la hotarul<br />
Schytiii. 60 si 61. In el e asecjata<br />
Mannarusia. 65, 68. Inconjóra<br />
Dachia mijlocie (mediteranee).<br />
69. Pana subt iel, de la Carnpulungul<br />
Moldovenesc la eel Muntenesc<br />
pi<br />
pana in dreptul Severinului, se<br />
retrag Romanii din Dachia, de'<br />
fries. lui Attila. 286.<br />
Carpianii, intre Nistru si Bug. 68.<br />
Carpit sunt batull de hatmanul Galerie.<br />
232.<br />
Carpodaehil, intre Tisa i Dundre. 69.<br />
Carra. Intre Edesa i Carra e omorat<br />
Caracala. 205.<br />
Carsalia, parte din 'Maria Europeana..<br />
61.<br />
Cartaglina, cetate in Africa, a avut<br />
domn pe Anibal care a avut fa's-<br />
beie<br />
cu Romanil. 20, 120. A fost cu-<br />
prinsa. de Vandali, pe timpul lui<br />
Attila. 287. A fost cuprinsd de Serachenil<br />
in timpul lui Leontie. 340.<br />
Casiodor scriitor, spune ca dupà m órtea<br />
lui Alaric s'a facut Domn cumnatd-seil.<br />
276. Despre invasia Hunilor.<br />
288. Vorbesce despre Glicherie<br />
cá s'a incoronat imparat in<br />
Ravenna. 292. La 490, spune Cassiodor,<br />
Theodoric Amali cu GoiI<br />
a trecut in Italia. 294.<br />
Casis se chiamä in greceste coiful<br />
din cap. 408.<br />
Caspia, mare, laugh.' ea aft locuit Dail.<br />
74. De peste ea yin Schythil, Bulgaril,<br />
Unii, Vandalii. 174. In vremea<br />
resboiului Turcil ii parasesc<br />
pe Iraclie 0 se due peste marea<br />
Caspia. 334. Pe marginile ci s'aa.<br />
aseclat Aliosmanii. 387. Cate-va cetap<br />
de pe marginea el, sunt supuse<br />
la 1722 de Petal- Alexievici.<br />
438. Intre ea si marea Négra, este
INDICE GENN.RAI, 601<br />
Cafcasul. 438. Locurile pustil de pe<br />
inarginea iei, le cuprind Ogazil.<br />
938.<br />
CassIa Hiria Tribunal ornOra la anul<br />
mir crede eh acestia sã fie cazach<br />
de astall. 342. El in unire eu Cramenii<br />
bat pe Filipic 343. Pe fata<br />
hanuhil lor o ia de nevastä Con-<br />
41 pe Caligula. 164.<br />
stantin fiul lui Leon. 345. El tra."-<br />
Caste le, cethtue. 322. Ion intaresce<br />
imprejurimile Emului cu cetati si<br />
iad pe campil din afara Cramului.<br />
345.<br />
cu casteluri. 417.<br />
Canilelii este Misina. 432.<br />
Castelenilor lesesti, familia. 26. Carnovul, a fost luat de. Joan Alexie.<br />
Catalonia. In campiile iei, isi trage 412.<br />
ostile Attila, dupa. infangerea de la<br />
Avrelii, i aci se face lupta intre<br />
Hunii i Romanil si a1iaii lor. 288.<br />
Cataraetele. Apsihon voevodul varvarilor<br />
a stra.ns armath aci (care<br />
se numeail pragurile Dunaril). 330.<br />
Ele aü fosi in stapanirea impara.till<br />
Romane. 330.<br />
Caziteeaseit, taxa, parte din Tatarimea<br />
Europeané. 61. La targul Ocrainii<br />
cazdeesti, Carlus craiul sfezese a<br />
fost biruit. 176.<br />
Cazaell ail avut lupte cu Ungurii. 20.<br />
Cu Rusil tot o liniba ail. 71. Au<br />
avut rasbóe cu Romanil. 106. Sant<br />
Sloveni. 304. Cantemir crede ca ei<br />
Catii. Ve4I Ghermanii Cati.<br />
mai inainte se numeail Cazaril. 342.<br />
Catolie. Cronicul numesce pe Cato- Vecini cu Romanil sunt peste Nis-<br />
licit<br />
eretici. 140. Sava Mitropolitul<br />
ar fi botezat pe Stefan, ca i child<br />
catolicii n'ar fi botezati. 141.<br />
Cavalerii de Rodos sunt goniti de<br />
Suleiman, si se due la Malta. 451<br />
El yin in ajutorul lui Bela. 451,<br />
473.<br />
Caveorenii, norod in Dachia. 67.<br />
Caviteasul, desparte Tätärimea de Persia.<br />
60. Aci fug Turcil 8alariati, adusl<br />
de Iraclie in Asia contra Persilor.<br />
334. Pe aci infra' Tamil in<br />
pärtile Asiel. El este intre marea<br />
Négra i marea Caspica'. 438.<br />
Camel. Despre numirile slavone relativ<br />
la Romani, la némurile Slavonesci<br />
ea Rush', Cazacii, etc. 304.<br />
Cràia Cazacilor. 362.<br />
Cazanul, parte din Tatarimea asiatiea.<br />
61.<br />
Cazarilor. La el a fugit Justinian. 340.<br />
Aci ai gash scdparea o multime<br />
de locuitori din Cram. 342 . Cantetru.<br />
362.<br />
Claude en came in gal% treeênd pe<br />
pante, s'afivègut in apa,i proeiv, basná<br />
a lui Iosif. 248.<br />
Campulangal. Romanil din Dachia,<br />
de frica lui Attila, s'ail retras sub t<br />
muntil Carpatici, de la Campulungul<br />
Moldovenesc panä la Campulungul<br />
Muntenesc. 286. Campu-lung<br />
si alte trecatori ale muntilor. 465.<br />
Carnal, Justinian carele s'ail poreclit<br />
Rinotmitos (ca cum am Vice :carnal).<br />
339. Justinian Carnal imparatul<br />
a trimis pe Filipic Voevodul<br />
cu osti pe mare sa omóre pand la<br />
unul pe locuitoril Craraului. 342.<br />
Cavil Rogit. Nepotul lui era Suleiman<br />
Sah. 439.<br />
Cmsar. Vecli Chesar.<br />
Delius Rufus. Vecli Telius Rufus.<br />
CAL Slovenii ai luat numele in timpul<br />
lui Nichifor Patrichie de Bohemil,<br />
astall sant cunoscuti sub
602 1NDICE GENERAL<br />
numele de Cehi. 351. Ail fost supusl<br />
de Svetoslav. 373.<br />
Cengbil (munti). 64. Hotar al Ghetiei<br />
66. Aci scapd rdmdsitele Herulior<br />
Schytilor, Gotthilor i Pevchilor,<br />
siunde<br />
Clavdie inconjurându-I mor<br />
de chunk. 212. De la el incepea<br />
Thrachia. 242. Se mai numese si<br />
Emil. 242. MA in acesti munti fug<br />
o parte din Români de frica hunilor.<br />
383. Pe ldngh iei, cuprind<br />
Vlahil multe locurl. Mu lt loc din<br />
ei, cuprinde cetatea Pristhlava Si<br />
ii trece Vlahil de cea-Palth parte.<br />
402. Cetdtile de pe iei sunt Ina<br />
rite de Isachie Anghel. 403. Isachie<br />
Anghel socotea cd-1 va trece lesne.<br />
406.<br />
Censura. Vegi Tinsoria.<br />
Cerbert. Vecll Terberi<br />
Cerehejil. Fac parte din Schytil. 60.<br />
Gotil ail locuit pe partea unde<br />
sunt acum Cerchejil. 263.<br />
Cerchesii Kabartal, din iei se trägeau<br />
cke-va chipuri de frunte. 26.<br />
Ceremisil au lost supusl de Svetoslav.<br />
372.<br />
Cetutea. Roma era imphrätésa cetdtilor.<br />
13. Dachia, prin multimea cetfitilor,<br />
cu bundtatea cerului, etc.<br />
putea intrece pe cele-l-alte ërl cu<br />
care era guvernatá impreund. 16<br />
Gotthi s'ari inchinat cetdtil lui Constantin.<br />
Turcil alt sdrácit de multe<br />
cetall i ostróve pe Venetia. 20.<br />
Când au fost rdzsipa vestitei ceact<br />
a Troadii v. 59. Hotarele Schythiei<br />
tree pe la cetatea Arhanghelului.<br />
60. La Cetatea AIM se face<br />
un unghiii, (lice Cantemir, care ar<br />
explica numirea de «Bugiac* a Bassarabiel.<br />
67. « vidie poeticub) a fost<br />
trimis «In iznanie la cetate Tomis .<br />
72, 117, 122.Flac dobandesceSardica.<br />
78. Hotdrdrea lui Traian impusd<br />
Dachilor, dupd al doilea rázboiti.<br />
82. Traian iea cetatea Zarmizoghetusa.<br />
83. Cetäti ale Ellinilor. 88.<br />
Cetatea Alexia. 91. Intdrirea cetdtilor<br />
de cdtre Priam. 91. SfAtuirea<br />
de la cetatea Avlida. 92. Parerile<br />
lui Antenor i Eneas relative la starea<br />
imparatiilor si a cetätilor. 93.<br />
Lupta impotriva cadtei Troadel.<br />
91. Uncle este cetatea Venetiel. 95.<br />
Cetatea Alba lungd. 96. Romulus si<br />
Remus intemeiazdimpArdtésa cetàtilor.<br />
99, 104. Intdrirea cetätilor si<br />
trecétorilor despre partea Tdtarilor,<br />
cu colonisti. 105. Hatmanului<br />
biuruitor i se ridica stAlp in mijlocul<br />
cetatii *.118.Halcocondilas vorbesce<br />
despre Bogdania, «card are<br />
scaun in (Aivxduith)rv) cetatea albd .<br />
127. Ghenovezil all inut Cafa si<br />
alte cetAti de pe marginea Mdril<br />
Negre. 135. 111 povestea despre Las .<br />
läti nu se pomenesce despre numele<br />
cetdtii scaunului unguresc.<br />
141. LaslAii cu puinii dmeni din<br />
cetate (Id nhvald in Tdtari. 142. Ladislav<br />
ese inaintea Unilor la cetatea<br />
Doboc. 146 Cetatea Timisvarul<br />
si-a luat numele de la cetatea<br />
Timisului. 148. Vopiscus spune ca<br />
Avrelian a scos din cetätile Dachiii<br />
pre Români si i-a asezat in Misila<br />
151. Cetatile i orasele enumerate<br />
de Procopius, ca zidite de Justinian.<br />
154, 156. La cetaté Dachiiio<br />
s'a ndscut Constantin marele. 156.<br />
Bonfin despre cetAtile Ulpiana<br />
Nicopolis. 157. Despre Marchianopolis.<br />
158. Neron a dat f cc cetatii<br />
Romil. 164 Ce all Meta Decheval<br />
child a v'eclut cd. era «sa piardà<br />
11
cetaté cé de scaun 0. 167. ,Impärd.tésa<br />
cetatilor zic orasul lui Constantin<br />
Marele, a lost supusd de<br />
Turd. 170. Despre mutarea scaunului<br />
impArdtiii de la Roma la cetatea<br />
marelui Constantin. 174. Nem-<br />
tii jail, intre altele, cetatile<br />
varul i Beligradul, de la Turd.<br />
176. Lupta dintre Traian i Decheval,<br />
aprópe cetatea scaunului regelui<br />
dac. 187. Traian trimite locuitori<br />
in cetatile Dachiii. 190, si le<br />
pune pazà. 192 Traian, spune Victor,<br />
a fost nascut in cetatea Tudertina,<br />
iar Dion si Evtropie scrifi,<br />
use fie fost din Italica .193. Adrian<br />
era rudà si tot dintr'o cetate cu<br />
Traian. 196. Septirnius Sever a munit<br />
604 INDICE GENERAL<br />
fi apucat, de mult, cetatea Ulmiton.<br />
324. Hagan, Voevodul Avarilor, ia<br />
Sirmiul, i alte cetaiti ale Illiriei.<br />
327. Foca si cetatea Tarigradul.<br />
331. Constans e omorit, la 668, in<br />
cetatea Siracusei. 335. Serachenii<br />
luasera multe àri i cetaci de la<br />
imparatia Tarigradului. 337. Justinian<br />
poruncesce lui Stefan pazitorul<br />
cetatel, sá omóre pe Tarigradeni.<br />
339. In timpul lui Leontie, Serachenil<br />
iaü cetatea Cartagina. 340.<br />
Crac, Domnul Polonilor, zidesce<br />
cetatea Cracovia. 340. Justinian ia<br />
cetatea Tarigradul, de la Apsimar.<br />
341. Constantin Copronim more<br />
in cetatea Stronghilo. 347. Carolus<br />
merge la Bononia, cetate la mare.<br />
350. Imparatul Mihail da lui Vogoris,<br />
Domnul Bulgarilor, cetatea<br />
Zagura. 353. Vasilie Machedon ia<br />
multe cetati i tari, de la Seracheni.<br />
354. Incepatura imparatiel rusesci<br />
din cetatea Chiovului D. 359. Unde's<br />
cetatile Turcilor, Gerchi si Taman<br />
ai cetaIile «InovezilorD de la Cram.<br />
365. Remus, ziditor al cetalei Romanilor.<br />
366. Rusii coprind multe<br />
cetati. 369. Cimischie ia multe ce<br />
tap inapoi, de la Rusi. 370. Avgust<br />
pune pe Prus stdpan pe multe cetali<br />
de pe apa Glem. 371. Olga,<br />
sofia lui Igor, era nascuta in cetatea<br />
Plescova 372. Cetd i nalnuri<br />
de Slaveni. 373. Cetatea Dirahion<br />
e numita de Turd Duragi . 376.<br />
Despre cetatea Rusucastron. 381.<br />
Taal: voevodul Pazinachilor vine<br />
asupra cetdtei Tarigrad. 387. Despre<br />
cetatea Ierusalirnului. 388. Henric<br />
Bonifatie Montis Ferartianul batea<br />
mered cetatea Udriul. 398. Isachie<br />
Anghel pune dajdie pe tOte<br />
àri1e si ceatile imperiului. 400.<br />
Petar inconjural cetatea Pristhlava.<br />
402. Imparatul Tarigradului voia<br />
a fi intarite tOte cetatile Misiei.<br />
403. Cetatile Misiei nu erad bine<br />
intarite pe la anul 1188. 404. Cetatea<br />
Filippopolis. 406, 409. La<br />
1191, Vlahii coprind cetatea Varna.<br />
408. Ioan apnea cetatea (Arnovul,<br />
cea mai tare din cetati1e Emului.<br />
412. Cetatea Chipsala e numita<br />
de Turd, 4cIpsala». 415. Ioan inthresce,<br />
cu cetati, locurile din jurul<br />
Hemului. 417. Uncle este cetatea<br />
ConstaMa. 419. Latinil jail cetatea<br />
Tarigradului, la 1204. 421, 422. Tarigradul,<br />
e cetateaimpdratésa celorl-alte.<br />
423. Omeni nascuti in cetalile<br />
Trachiei sInt goniti din slujbe, de<br />
Latini. 423. Latinil paräsesc cetatea<br />
Didimotihul, de frica. 424. Grecii,<br />
cu armata de la Joan, stall in cetdtile<br />
eUdrilul i Didimotihulv. 425.<br />
Ioan dä Grecilor cetatile < dezbatute<br />
. 426. Cetatea Nichea, scaun<br />
de imparatie. 427. Ioan ia cetatile<br />
Thrachiei i Thessalonicului. 428,<br />
429. Henric inconj Ord cetatea Udriiul<br />
dar nu rausesce sa o ia. 430, 431.<br />
Alexie Aspiatis era mai marele cetatei<br />
Filippopolis. 431. Tdtarii dobandesc<br />
cetatea Apriul i Rodosto,<br />
si le prdpadesc. 432. Romanii<br />
pi<br />
Tdtaril apnea i jefuesc multe cetdo.<br />
432. Henrie ia de la Greci, cetatile<br />
Trachiei luate mai anii trecuti,<br />
de la 1200, de Vlahl de la Latini.<br />
434. Genghiz Han, ia cetatea<br />
Belh, din Tara Horasan. 436. Underi<br />
cetatea D erb end. 438. Unde'l cetatea<br />
Nahra. 439. Osman, dupà mórtea<br />
lui Alaidin stapanesce ãrile i cetatile<br />
din. Asia mica, Carl* erad sub
INDIC& GENERAL 605<br />
Imparatii grecesci. 440. Batie «rdz- Bovis>. 471. Cetatile, targurile<br />
sipéste) cetatea &Liublinul , la 1240.<br />
448. Henric bate cetatea Faventia.<br />
olaturile Romanilor. 472, 474. Grecif,<br />
Latinii pi<br />
cetatea Tarigradul.<br />
451. Batie, la 6756, ajunge la Varad,<br />
scaunul lui Ladislav. 456. Cetäti<br />
ale Romanilor din Ardél. 461, 463,<br />
474. Romani, pe vreniea lui Batie,<br />
477.<br />
Cetatea aIM, pe malul Nistrului. 67.<br />
Aci a fost Tornus. 72. Se va arata,<br />
de Cantemir, ea Tomi ar fi Cetatea<br />
in cetatile de pe langd Dunare. 467.<br />
Moncastrul este Cetatea Alba. 468.<br />
Halcocondilas spune ca vechiul sca-<br />
Alba. 122. Halcocondilas spune ca<br />
Bogdania are scaunul domniei in<br />
Cetatea Alba. 127. Tomos, multi<br />
un al Moldovenilor ar fi fost AEU-<br />
11.67E0),tc, adicd Cetatea Alba. 469. Romann<br />
i Cetatea Alba. 470. Molisdavia<br />
avea multe cetati in ea. 471.<br />
Intala cetate facutd de Traian in<br />
Dachia, ar fi Caput Bovis. 471. Cetatile,<br />
targurile i olaturile din Virile<br />
scriitori II pun in Misia, socotesc<br />
sa fie fost unde este acum cetatea<br />
Alba. 261. Ivida este sail cetatea<br />
Alba sad alta mai apr6pe de lacul<br />
Vidov. 323. Muncastrul sail Cetatea<br />
alba. 365. In olatul Basarabiei e<br />
eetatea Moncastrul adica Cetatea<br />
romanesci. 472, 474. Grecii, Latinil<br />
pi cetatea Tarigradul. 477. Filippopolis.<br />
431. Ioan i cetatile Udriul,<br />
Rusucastron, Apriul i altele. 431,<br />
432. Henric ia, de la Greci, cetatile<br />
alba. 468. Laonicos Halcocondilas<br />
spune cà cel mai vechiii scaun al<br />
Moldovei a fost Leucopolis adica<br />
Cetatea Alba. 469. Cronicele romanesci<br />
nu spun eh vre-o data de la<br />
ce le rèseumparasera Vlahil. 434. Dragos cetatea alba sa fi fost scan-<br />
Genghiz Han ia cetatea Belh, din nul Moldovei. 469. 0 mina de Ro-<br />
tara Horasan. 436. Unde'l cetatea<br />
Derbeftd. 438. Unde'i cetatea Nahrh.<br />
439. Osman ia cetati de la Greci.<br />
440. Batie «razsipésee» cetatea «Liublinuh.<br />
448. Frederic batea cetatea<br />
Faventia. 461. Batie, la 6756, ajunge<br />
la cetatea Varad, scaunul lui Ladislav.<br />
456. Cetatile, provinciile pi<br />
targurile Romanilor din Ardél. 461,<br />
463, 464, 472, 474. Honiatis spune<br />
ea Henric, ia, pe langa altele, tote<br />
cetatile ce le luase loan Alexie, in<br />
Trachia i Misia. 466. Romanii, pe<br />
vremea lui Batie, in cetatile de<br />
langa Dunare. 467. Moncastrul e<br />
Cetatea Alba. 468. Halcocondilas<br />
spune ea Aeoxino)a; era vechiul<br />
mani ad femas neclintiti pe locurile<br />
kr mai ales prin cetatile de la Cetatea<br />
Alba pand la Severin. 470.<br />
Cetiltuia. Cetatui zidite de Justinian.<br />
155. 0 inscriptie gasita la cetatuia<br />
ndruitd de la Galati. 162. Craiul<br />
Carlus al Sfeylilor more in Norveghia<br />
la asaltul unel cetatul. 176.<br />
Impdratii rornani multe cetatui ad<br />
avut pe malurile Dundrel. 321. Cetatile<br />
Pincul, Cupul, Novele. 322.<br />
Castele adecd cetatui mai mkt 322.<br />
Cetatuia Podurile. 322. Procopie<br />
pomenesce de multe cetati din Dachia.<br />
323. Petal. Hatmanul lui Mavrichie<br />
ajunge la cetatuia Palastolon.<br />
330. Rusil sub Svétoslav ad navalit<br />
scaun al Moldovenilor. 469. Despre asupra Bulgarilor i le-ad daramat<br />
Cetatea Alba. 470. Cetatea «Caput multe cetatui. 369. Alexie impara
606 INDICE GENERAL<br />
tul s'a dus la Chipsala cetAtue ce-i<br />
ic Turcil Ipsala. 415.<br />
impreunA cu Sarmatil, se tidied<br />
asupra lui Constantin, dar<br />
stint bAtuti. 249. Pe timpul lni Valentinian<br />
pra.d6zA Panoniile. 254.<br />
Cfestorul Turbantilor e amintit intr'o<br />
inscriptie din Dacia. 161.<br />
Clintilus, fratele lui Clavdie, urméia<br />
acestuia, dar e ucis dupd 17 dile,<br />
scrie Po Ilion. 213.<br />
Chedrinos. 54, 59. Istoric grec, afirmA<br />
despre numirea Wei de la Buda<br />
la Tisa, cu numele de Pano-Dachiia.<br />
83. Urmézil. lui Dion si 11 adeveresce<br />
spusele. 154. In culegerea istoriilor,<br />
aratd cà Mare le Constan_<br />
tin s'ar fi ndscut intr'o cetate a<br />
Dachiei. 155. Despre Traian. 186.<br />
Spune ca Constantin Mare le s'a<br />
dus cu (WI asupra Sarmatilor si<br />
Gotthilor i II face robt. 239. Despre<br />
anul 329. 240. Spune ca Gotthil<br />
sub Vulens, ail pradat nu numai<br />
Dachiia, dar i Scythiia. 255. Despre<br />
Valens. 257. Serie crt la 475,<br />
Hunii ail prAdat Thrachia si Serachinénii<br />
Asia. 293. El lice ca<br />
intre al 10-lea si al 11-lea an al<br />
impArAtiei lui Anastasie, ail venit<br />
Bulgarii spre Evropa. 301. Spune<br />
CA Chiril hatmanul a fost omorat<br />
in al 23-lea an al impArAtiii lui Anastasie.<br />
313. Despre mOrtea lui Anastasie.<br />
314. Vorbesce despre supuneré<br />
Unilor cAtre Justinian. 315.<br />
El spune cA Vosforul s'arfi chemand<br />
ast-fel fiind-cA locuitorii plAtiail birul<br />
cu bol. 320, 315. El spune cd Hunii<br />
ail cerut iertare Romanilor, &and at<br />
audit cA yin ostile romane asupra Mr.<br />
316. Spune ca Bolgarii omorail prin<br />
tfspd pe ori-cine prindeau, si dela iel<br />
ail luat obicel Turcii. 316. Spune cA<br />
Variza, impAratésa Hunilor i alt<br />
crdisor, s'ar fi botezat. 320. Despre<br />
Artaban. 326. Despre Mavrichie.<br />
327. Despre Hagan. 328. Despre<br />
Comentiul i Priscus. 329. Mi5rtea<br />
lul Mavrichie. 331. El numesce pe<br />
Hunii, Avaril. 333. El spune ch. Tarigradul<br />
a scApat de asediarea Hunilor<br />
cu ajutorul curatel Ficiore<br />
de la Vlaherna. 333. Chedrinos vorbesce<br />
de o minune. 331. Despre<br />
Seracheni. 335, 337. Pomenesce CA<br />
Constans a bAtut pe Sclaveni. 336.<br />
Vorbesce despre mAcelul poruncit<br />
de Justinian asupra locuitorilor<br />
din Cram. 342. El spune ca Theodoric<br />
princlAnd pe Artemie il face<br />
calugAr §i'l trimete in Thesalia la<br />
mAnastire. 343. Bulgaril si Leon<br />
Isavrul. 344. Despre mórtea lui C.<br />
Copronim. 347. Despre anul 792.<br />
348. Vice cA Mihail Balbul ar fi biruit<br />
pe Bulgarii si ch a murit la<br />
anul 829, si in locul lui s'a. ales<br />
Theofil. 352. De acest impSrat pomenesce<br />
el sA fie trimes la Domnia<br />
Cramului pre un Petron. 353. El<br />
spune eh Vandalii, Sorabil (Sirbii)<br />
qi<br />
Slovenii au fost bAtuti de cdtre<br />
Liudovic impAratul apusului. 355.<br />
Spune cA Leon impArat a supus<br />
pe Bulgaril. 355. Spune ca Rusii cu<br />
Domnul lor Iugor lovesc Tarigradul<br />
si prAdéza Thrachia, Roman le iasA<br />
impotrivA i ii bate. 357. Spune<br />
cA Olga, Dómna Rusilor i sotia<br />
lui Iugor, vine la Tarigrad si se<br />
botézh. 357. Spune cd Pecinejil sunt<br />
din némul Schythilor impAratesci.<br />
364. Povestesce de mórtea lul Simion<br />
domnul bulgarilor. 368. Spune<br />
cA Rusil aft intrat in tara bulga-<br />
.
ilor. 369. Despre Cures. 370. Spune<br />
ca Rueil ar fi fost in Bulgaria sub<br />
imparatia lui Roman fiul 1111 Constantin<br />
Porfirogenatul, 372. La anul<br />
995 at fost goniti bulgaril din Grecia,<br />
spune Chedrinos. 374. Spune ca<br />
unul Bogdan domnul Moldovel s'a<br />
inchinat impératului. 377. Pe vremea<br />
lui Constantin fratele lul Vasile,<br />
amintesce de Pecinegil. 378 Spune<br />
ca. Pecinegil ah trecut Dunarea. 378.<br />
Spune eh Cura a facut cupd din<br />
capul lui Svetoslav. 378. Spune ca<br />
impèratésa Zoi a otravit pe Roman<br />
Arghir. 379. Spune ca. la 1040 Bul-<br />
garii iar s'aq ridicat asupra im-<br />
paratiel. 379. Spune ca la 1042 Serbil<br />
cari erad supuel resaritului ai ridicat<br />
cap. 380. Num esce peVladimir,<br />
out indräsnet i manios 380. Spune<br />
ca Pazinazil din Trachia umbland<br />
dupa pracil ail fost gonifi inapoi<br />
in imperatia Moscului. 381. La 1059<br />
sfireesce Gheorghe Chedrinos istoria<br />
sa. 382.<br />
Cheghenis, domnul Pazinazilor a trecut<br />
Dunarea ei a fost botezat la<br />
Constantinopol. 381.<br />
Cheltil. Din muntii lor, isvoraece Dunarea.<br />
320.<br />
Cheplac, cetate tinuta de Romani. 474.<br />
Cherchel, cetate zidita de Romani,<br />
Inovezi i Bastarni. 365.<br />
Chesar. Cat aii luat Chesariul de la<br />
suttanul turcesc la pacea de la Pasarovti.<br />
69. Dion spune ca pe Crasus<br />
l'a trimis Chesar cu Wile in<br />
Machedonia, Trachia ei in Gretia.<br />
78. Nerva aü facut pe Traian, Chesar.<br />
80, 193. CrailaUngurilor eiLeopold<br />
Chesariul. 106. Norbanus Flaccus<br />
a fost consul cu Chesariul<br />
Drusus, la 15 d. Chr. 122. Chesarul,<br />
INDICE GENERAL 607<br />
Papa ei Saxonil pe timpul lui Batie.<br />
148. 0 inscriptie despre Chesariul<br />
Traian. 161. Despre Iulie Chesar.<br />
163. Leopold ei doi fii al séi, Chesari<br />
nemtesci, sciite craila ungurésca<br />
de sub Turd. 175. Adaosuri<br />
la impératia Chesariului nemtesc.<br />
176. Ce ar fi de ar spune cine-va<br />
eh a luat Chesarul, Tarigradul. 183,<br />
184. Constantin Hlorus e fa:cut<br />
Chesar. 232, 233. Lichinie e facut<br />
Chesar. 234. Lichinie a fost 4 ani<br />
Chesar, ei 3 ani Avgust. 238. Constantin<br />
Chesariul. 245. Dasmatie e<br />
Malt Chesar. 246. La 358 Constantile<br />
face Chesar pe Iulian Paravatul.<br />
249. Iulie Nepos, Chesar fficut<br />
de Leon. 292. Tiverie face pe Mavrichie,<br />
Chesar. 326. Impératul Isachie<br />
Anghel, poruncesce lui Conrad<br />
Chesariul sà iasä curand cu ostile<br />
sale. 404. Turcil ei Leopold Chef<br />
sariul. 441. Leunclavie despre ctitululz<br />
bdnesc, din istoricul Cureus,<br />
«secretariub lui Miximilian Chesariul.<br />
468. Chesariul Alexia pléca<br />
de la Nichea spre Tarigrad, cu.s Catargile*.<br />
476; apol rkbesce in cetate.<br />
477.<br />
Chesariul Drusus, fiul lui Tiberie. A<br />
fost consul cu Norbanus Flaccus.<br />
122.<br />
Chialeb. Feciorul lui, era Suleiman<br />
Sah. 439.<br />
Chieladele, posesie insulara a Ellini-<br />
. lor. 90. Alipite pe langd una din cele<br />
4 divisiuni ale imperiuiul lui Constantin<br />
Marele afara de Limnos ei<br />
Imvros. 242.<br />
Chiev. Inceputa itnpératiei rusescl de<br />
aci. 363. Din Synopsis, in Chiov tipdrita.<br />
362, 378. Imparatia Moscului<br />
s'a intins pana la acest orae,
608 INDIC& GENERAL<br />
371. A fost luat de Ascvald si Dir.<br />
372. Oghel 11 coprinde mai timid.<br />
372. Vladimir dupa botez s'a intors<br />
in Chiov. 373. A facut Vladimir biseriel<br />
in acest oras. 373. Voevodul<br />
ei a avut rSsboiti cu Viteslaus. 385.<br />
A fost luat de Viteslaus. 385. Avea<br />
dornn pe Runic. 419.<br />
Chi lin, oras. 60. Dupil ce Ghenovezii<br />
ail ajuns pana aci, scriitorii latini<br />
pomenesc de Valahi. 134. Sarnitie<br />
spune ea lid o data n'ail tinut'o<br />
Genovezil. 134. Gotii se intindeail<br />
de la Bosforul Chimeric pada la<br />
Chilia. 263. Inovezii cu Romanil si<br />
cu Bastarnil ail intocmit mai multe<br />
cetati intre care Chilia. 365. Fundata<br />
de Romani, Inovezi i Bastarni.<br />
A fost coprinsa de Olat. 468.<br />
Ch Malin, cu cetatea Silinunt. Aci more<br />
Traian. 159. In ea fac prada TA-<br />
tarail, pe timpul lui Clavdius Tatitul.<br />
223.= Zosim spune asemenea<br />
226. Idem Zonoros. 227. Era in una<br />
din cele 4 diviziuni ale imperiului<br />
WI Constantin Marele. 242.<br />
Chillie, scriitor, e osandit de Iosif<br />
Judeul. 173.<br />
Chinghil, in Dachia, inainte de Dachi.<br />
68.<br />
Chiolieileni. 146. Se numeail cal pe<br />
care Sarachenil ii dail lui Constantin<br />
Pogonat, in tribut. 337.<br />
Chiostengé, numese Turcii Constan.<br />
tia. 419.<br />
Moven% Rusii Chioveni intrand in<br />
Ardeal la 1002, Stefan i-ail batut.<br />
374.<br />
Chiov. Vecli Chiev.<br />
Chiovamd. Runic Chiovanul. 419.<br />
Chipsala. Aci se afla Isachie Anghel.<br />
si la el vin Petär i Asan. 400. Aci<br />
vine Isachie la 1197, ea sa (lea aju-<br />
tor cetatilor din Trachia. 414, Aci<br />
stransese Oste multa Isachie. 414.<br />
Turcil numesc Ipsala. Spre ea merge<br />
Isachie cu Oste. 415. De aci Isachie<br />
merge la Thessalonic. 415.<br />
Chiril, hatmanul ostilor lui Anastasie,<br />
a fost omorat de Vitalian. 312. Astfel<br />
scrie Chedrinos. 313.<br />
Chiril, sfantul; dupa acest nume, se<br />
chiema cetatea Ulmiton in timpul<br />
lui Justinian. 323.<br />
Chirine facea parte din una din cele<br />
4 divisiuni ale imperiului lui Constantin<br />
Marele. 242.<br />
Chistel, de peste muntl, a fost dat in<br />
a 4-a divisiune a imperiului lul Constantin<br />
Marele. 242.<br />
Chistovochii, norod in Dachia. 6'1. Inainte<br />
de Dachi. 68.<br />
Chitninl e ineonjurat de hotarele Schytil.<br />
60. Este asezat dinauntru si din<br />
afara muntelui Emmaus. Facea parte<br />
din Schitia asiaticti. 61.<br />
Chincinceemegé este Athira. 432.<br />
Christos. Vezi Hri,stos.<br />
Chyprul, posesie insulara a Ellenilor.<br />
90. Traian potolesce pe Jidovil ce<br />
ceresculasera in Chipros.194.Alipit<br />
pe langa una din cele 4 divisiuni<br />
ale imperiului lui Constantin Marele.<br />
242.<br />
Chyros. Xenof on n'a scHs ceea ce era<br />
in istoria lui Chyros. 173.<br />
Chyzieul,<br />
cetate. Zosim scrie ca spre<br />
el apnea Tataraii. 211.<br />
Ciagatai, parte din Schytia asiatica.<br />
61.<br />
Cicero. Vezi Titeron.<br />
Chnischii Ion, ucide pe Foca nóptea<br />
si<br />
II ia tronul. 369. Trimite pe hatmanul<br />
sail Vardas cu 12.000 Om eni contra<br />
Rusilor, ce intrasera inBulgaria.<br />
370. La anul 975 mergand asupra
Serachenilor este otrávit in Damasc<br />
370. Duph m6rtea lui vine<br />
Vasile feciorul lui Roman 374.<br />
Ciu numesce istoricii Arapesti pe Hinii.<br />
438.<br />
Ciughil alt làcuit, cu alte némuri impreund,<br />
de la apa Oltului in sus<br />
pe Dundre si intre munti spre tara<br />
Unguréscd. 68.<br />
Chill adia Mahini de 6ste. 416.<br />
Cinimacin, numesc istoricii Ardpesti<br />
pe Hinii 438<br />
Chtmacinii. De pre némurile Gog<br />
Magog luând Persil numele, le Vic<br />
Cinmacini. 58.<br />
Cludil neara de al Variaghilor din<br />
Prusia. 371, 372. Ail ctizut sub sta.pinirea<br />
lui Svetoslav. 372.<br />
Claudianus. VeVi Clavdianus<br />
Claudius VeVI Clavdius.<br />
Claudius Caudex. Vac; Clavdie Cavdeni.<br />
Claudius Marcellus. VeVI Clavdie Marfetus.<br />
Claudius Ptolemaeus. Vecli Clavdie Pto-<br />
lenteifi.<br />
Claudius Pulcher. VeVI Clavdie Putcher.<br />
Claudius Tacitus, Vecli Clavdius Tafitul.<br />
Clardiauus. Poet latin. 902.<br />
Clavdie vine la impar5.tie dupti Caligula,<br />
este fiul lui Drus, la anul<br />
54 d. Hs. imbolndvindu-se. Xenofon<br />
Doctorul dupd sfatul imp6rdtesel<br />
ii otravesce, a murit in Sinvesa,<br />
a impAratit 13 ani, dupd el<br />
vine Neron. 164.<br />
Clavdie Cardexi. A fost consul impreund<br />
cu Fulvius Flaccus, la 262 d.<br />
Ch. 119.<br />
Clavdie Martelus. A fost consul impreund<br />
cu Valerie Flaccus la anul<br />
1NDICE GENERAL 609<br />
326 de la Nascerea Feciórel. 119.<br />
Clavdins Martelus a fost consul impreund<br />
cu Valerie Flaccus la 150<br />
a. Chr. 120.<br />
Clavdie Ptolomelii, geograf la 147 d.<br />
Hs. 59.<br />
Chadie Pulher, a lost consul cu Fulvius<br />
Flac la 210 a. Chr. 120.<br />
Clairdius. UrinSzá la impSratie lui Gal-<br />
Han. Birueste in 2 résb6ie pe S chythii,<br />
Gotthii, Pevchil i Herulii,<br />
cari falcând 6.000 vase aprópe de<br />
Nistru, tree cu 320.000 pe l'angd<br />
Tomis i Marchianopolis i intrd<br />
in Misia. Clavdius il bate. Cei caril<br />
rSmdseserd se retrag spre muntii<br />
Cenghl,<br />
Clavdie Ii inconjtira<br />
mor de ciumé. Chedrinos, spune<br />
ca pe timpul lui, locul de dinc6ce<br />
de Balta Meotis i peste Dachiia<br />
stdpaneail Romanii. Sarnitie zice<br />
cd la Capistea Dianel, a bátut pe<br />
Schyti i Senatul i-a scris. 212.<br />
Clavdie Auguste, tu ne esti frate,<br />
tu phrinte, tu priiatin, tu bun senator,<br />
tu stdpin, A murit la 270,<br />
Febr. 2, de ciumk dud' 1 an, 10,<br />
5 Vile de domnie. Pollion zice cã<br />
dupd raortea lui Clavdie, fratele<br />
sett Cfintilius, a voit sa-I urmeze,<br />
dar a fost ucis. 213. In urma lui<br />
vine Avrelian 220.<br />
Clardius Tatitul. Pe timpul lui Mara,<br />
au isbit la Asia, de dupd M<br />
Neagrd. 223. Romanii in Dachia<br />
pUnd la el. 228. El a urmat dupa.<br />
Avrelian, dupg cum spune Calvizie<br />
din Vopiscus. 226 Tátaril tree Meotida<br />
i lovesc la Asia, peste Marea<br />
Neagé, scrie Zosim. Clavdie aflandu-se<br />
in Asia, li bate. Intorcându-se<br />
in Evropa, la Tarsos muri de friguri,<br />
dui:a ce ImpèrAtise 200 Vile.<br />
S 9
610 1NDICE GENERAL<br />
Dupe, el, fratele seil Florian, voi<br />
se ocupe tronul, inse 6stea nu primi<br />
alese pe Avrelie Prob. 226.<br />
Clemens. Vedi Clement.<br />
Clement Papa, ne vrend se face jerfe<br />
Bozilor este isgonit peste M. Neagra<br />
la Iberia sail Ghiurgia. 193.<br />
Cleodemos. Zonora spune Ca Varvarii<br />
Crivetului all fost inconjurat pi<br />
Athina ce cu vrednicia lui Cleodemos<br />
a fost izbevite. 215.<br />
Clinsvar. Intre el si Medias, este Cochelvar.<br />
473.<br />
Clothe, fiiul lui Formund, trace Renul<br />
i reteste creila Frantozilor. 277.<br />
Cnéz. Vedi Oghel. Vedi Gheorghie<br />
Cn6z. 447.<br />
Cohan& Asa se mai chemail Comanil.<br />
466.<br />
Codrenil se coprind in tara de tos.<br />
244.<br />
Cleodimus scape Athina de Tätari. 215.<br />
Coghenii, rude cu Dail si Dachil. 73.<br />
Coehel, apà pe care este asezat Cochelvar.<br />
473.<br />
Coehelvar, tinut intre Cliusvar si Medias.<br />
473, pe apa Cochel. 473.<br />
Coletmania. Se afle mentionatä intr'o<br />
inscriptie gesite la Galati. 161.<br />
Colebi sall Menrgrilii. Traian i-a domolit.<br />
194. Ori-ce li se aducea Romanilor<br />
din fondurile raseritului<br />
sail de la Colchi. 270.<br />
Coloman, ficiorul lui Gheiza Mare le,<br />
a fost cral dupe' sfântul Ladislav<br />
442. In pravilele sale, se aflä diploma<br />
lui Andrias. 446.<br />
Co Ionia Agripina, pe apa Renului la<br />
hotarele Galliii, in Ghermania, unde<br />
Attila pune resedintd. 285. Sicambria,<br />
se intinde de la Co Ionia Agripina,<br />
pfine unde se ingiamend Renul.<br />
287.<br />
Colonie. Traian a fäcut un sant din<br />
hotarele Panoniei panä in apa Donului<br />
pentru ca colonia intemeiate<br />
de dénsul sá petreach fere grije.<br />
105. 0 mie de aril istoricii nu pomenesce<br />
de numele Romenilor din<br />
Dacia ci numai dupe ce coloniile<br />
Ghenovezilor ail luat Chilia. 134.<br />
Istoricii vorbese ca Aurelian ar fi<br />
mutat din Dacia coloniile i top<br />
locuitoril romenesci. 215.<br />
Colonil, adicd teranil cei mai prosti<br />
air remas in Dacia dupe' retragerea<br />
tritpelor de eked Aurelian. 152. Despre<br />
coloniile Saxonilor in Ard61.<br />
463. Coloniile aduse de Traian in<br />
Dachia. 464.<br />
Comania, tara de sub stepinirea Ungariei.<br />
469.<br />
Comanii locuiail Podolia. 145. Parte<br />
din id sent crestinatl de Bela<br />
IV-a, care II aseze. peste Tisa. 145.<br />
Impreune cu Unii, Rusii i Amaxovii,<br />
infra' in Ungaria, insá sent<br />
respins de Ladislav. 149. Simion<br />
Celugerul, 'Ate i'a luat drept Românii<br />
trimii ajutor lui Ladislav.<br />
145. Sint de acelas ném cu Tetarii<br />
407. El impreund cu Vlahil, lovesc<br />
Thrachia. 418. ET cu Tetarei Cremului<br />
all zarve. 419. Asa eraU nu-<br />
miff Mann rernasi intre Prut<br />
Nipru. 466. Printre iei face cal°<br />
Batie. 450.<br />
Conientiul hatmanul ostilor Misiii se<br />
impreunà cu hatmanul Pricus contra<br />
lui Hagan. 329.<br />
Comesil de Franghipan dail ajutor lui<br />
Bela. 451. Doloic comisul de Plie<br />
si cu altii, era cu impératul Balduin,<br />
cand all täberet langh Udrilii.<br />
425. Comesul acesta cade in lupta<br />
si
la 1205. 426 Vestea despre mórtea<br />
comisului de Pelee. 428.<br />
Coml. Comidava ar fi cum am clice<br />
Dava lui Comi. 73.<br />
Comidava, exemplu de n um ire laDa1.73.<br />
Commentiolus. Vecll Comentiul.<br />
Commod. 200. A fost un imp8rat nu<br />
mai putin crud si tiran de cat Neron<br />
i dacd ar fi ajuns varsta lui<br />
l'ar fi intrecut póte. 203. Scriitoril<br />
din timpul sèd pomenesce de fesboiu<br />
lui cu Dachil, Irma el s'ail luat<br />
dupa Inlie Capitoliu pe care Zo7<br />
nora II combate spun8nd ca. Cornmod<br />
a avut resbele nu cu Dachii<br />
ci cu Varvaril, cari mal in sus de<br />
Dachia locuesc. Commod a fost<br />
otravit si in urma sugrumat. 204.<br />
Comnénil neamul lor se stinge cu Andronic<br />
imparatul. 392. David ce se<br />
clicea din familia Comnenonéstilor<br />
a facut o imparatie a parte. 427<br />
Comnenos, porecla ce si-a dat Mexie<br />
Anghel. 410. Vecll Alexie Anghel.<br />
Compendium. Chedrinos in compendium,<br />
despre Constantin. 240. Si<br />
despre Vales si Gothil. 257.<br />
Condo Vlahil sant de o limbd cu Vlahil<br />
de peste Dundre. 416.<br />
Confederatie. Vitalian face legaturi de<br />
confederatie cu imparalia Orientului.<br />
312.<br />
Conon, ast-fel zice Patavie ca se chema<br />
Leon Isavrul. 343.<br />
Conrad imparatia la apus, pe cand la<br />
rasárit Manoil Comnenos. 389 In<br />
1147 cu 200 mil de 6menI merge<br />
contra Serachénilor. 389. S'a dus<br />
in tara lesésca sà impace pe fratii<br />
Vladislav i Boleslav de la craie.<br />
390. Moldovenil iail 200 mil de 6menl<br />
i provisiunl zice Dlugos. 390.<br />
Lui Ii Meuse réutatl imparatii Ta-<br />
1NDICE GENERAL<br />
.<br />
611<br />
rigradului, si el era mosul lui Henric<br />
al VI-a. 411.<br />
Conrad, chesar. Lul ii poruncesce<br />
Isachie Anghel sd mérga contra<br />
Vlahilor. 404.<br />
Conrad, fecior al lui Frideric, frate al<br />
lul Henric, e trimis contra Marion<br />
451.<br />
Conrat. Vegli Conrad.<br />
Constande, bani nurnitl ast-fel, dupd<br />
numele lui Constans. 249<br />
Constans imparat, fiul lui Constantin<br />
cel mare. 162, 246, 247. Primeste<br />
Illiria, Italia, Africa, Dalmatia, Machedonia<br />
si Achaia. 246. Fiul Favstel,<br />
se ceartä cu fratiI s81. si nu respectd<br />
testamentul lui Constantin<br />
Marele. El muta scaunul in Dachiia,<br />
scrie Evtropiie, Zosim, Idatiie si<br />
Victor. Zonoras spune cd fratele<br />
sea Constantin, vine cu résbol asuprd-i.<br />
16, 247. Constantin ii cere<br />
Africa si Italia Constans este biruitor<br />
i pune sa se arunce in apa<br />
Alsa, trupul lui Acfilia, care era sa<br />
om6re pe Constantin. Magnentiie<br />
Comesc, se tidied cu viclesug asupra<br />
lui Constans i trimite pe un<br />
Gaison la Muntri Pirinei, unde era<br />
Constans, si ii oraórd, dupd ce a<br />
imparatit 16 ani, fiind in varsta de<br />
30 anl, iar Avrelie Victor, zice Ca<br />
era de 27 anl. Pe moneda gasitä<br />
de Theodori Parcdlabul, era scris:<br />
Const. Vict. Avg. Imp.=Constans,<br />
Victor Avgustus, Imperator. 16, 248.<br />
Traeste in Dachiia, in al 4-a an<br />
dupa raórtea lul Constantin Marele.<br />
249. El fiind in Dachia, ar fi facut<br />
bani, numiti si azi Constande, adicd<br />
banil lui Constans. 249. Sub el, sinodul<br />
se adund la Sardia sail Sofiia.<br />
250. Sub el, Dachiia a fost pro-
612 1NDICE PANERAL<br />
vintie Romana 0 a avut pastor!<br />
biserice0l. 251.<br />
Constans feciorul lui Constantin, a im- I<br />
partit ea la 27 de ani. 335, 336.<br />
Chedrinos arata ca el sà fi batut<br />
pe Sclavini. 336. Fu ucis in feredeil,<br />
lovindu-I cu ill tas in cap un Andrei<br />
in Siracusa. 335.<br />
Constantia, sora lui Constantin Marele.<br />
Zonoras spune cà era sora lul<br />
Lichinie. 238. Ea mij1oce0e sá se<br />
facà pace intre Constantin Mare le.<br />
pi Lichinie. 239.<br />
Constantia, cetate, e lovità de loan<br />
cu a! set Loch* o numesc Chiosténgé.<br />
419.<br />
Constantie, fiul lui Constantin Mare le.<br />
246, 247. Prime §te Propontida, résaritul<br />
cu Thrachia §i Asia. 246.<br />
Fiul Favstel. Nu se tine de testamentul<br />
tatalui see. 247. El ia rOsaritul<br />
i ia tovard0 pe Julian Paravat,<br />
scrie Ammian Martelin, Cfaclii<br />
i Sarmatii ridicendu-se, Constantiie<br />
ii bate. Senatulil nume0e<br />
Sarmatic. 249. Merge in contra lui<br />
Sapor, imparatul Per0lor, dar, se<br />
imbolnave0e de friguri la Tarsos<br />
§i m6re la Muntele Tavrul, dupe<br />
ce a imparatit 39 ani, luni 6, precum<br />
scrie Victor, fiind in varsta<br />
de 44 anl, i cu 0.01 see, a fost<br />
Chesar, 23 ani. Evtropie scrie Ca<br />
a trait 45 ani, 0 a imparatit 35..<br />
Ammian spune mai mult de 45 ani.<br />
Socrat spune cã la mOrte, s'ar fi<br />
botezat de la Evzoiie, episcop Ariian,<br />
macar 051<br />
indemna Lutifer Calaritiianul<br />
sa se boteze de la Athanasiie<br />
sail de la Episcopii lui, earn'<br />
eraii ortodoxi. 250. Julian Paravat,<br />
ocuph tronul dupa mórtea lui. Pe<br />
episcopil trimi0 de Constantiie in<br />
exil, Paravat ii chiamà inapoi Unil<br />
scriitori spun cà ar fi murit la 360<br />
sail 361 d. Hs. 251.<br />
cConst. Viet. Aug.* Imp, era scris pe<br />
banul de argint ce i s'a dat lid Cantemir<br />
la Galati. 248.<br />
Constantin. Evsevie in oratia pentru<br />
Constantin. 211.<br />
Constantin (16) chesar, fiul lui Constantin<br />
Marele 245.247. E trimis de<br />
tatal see in contra Gotthilor. Ii<br />
bate, omord 100 mil 0 robe0e 40<br />
mil. 245. El prime0e apusul, cu<br />
tote partile despre munti. 246. Fiul<br />
Favstei, fata lui Maximiian Dacul.<br />
947. Impreund cu fratil sel, Constantiie<br />
§i Constans, nu se tine de<br />
testamentul tatalui see. 247. Se ri-<br />
dicã cu arme asupra lul Constans,<br />
Fu invins §i era sá fie omorat de<br />
Acfilliia. 248.<br />
Constantin se na§te lui Milutin, din<br />
sora lul Andronic. 480. Stefan il<br />
prinde, dupà intórcerea de la Tarigrad.<br />
481.<br />
Constantin. Pe vremea lui, Romanil<br />
cu Carolus, a§aza stapanirea Mr.<br />
18, 345. Fiiul Irinei, pada la impäratia<br />
lui de la Constantin Pogonat spun<br />
Zonora ca istoricil grece01 nu mai<br />
vorbesc de Dachia, 347, fiind Inca<br />
in vérsta copilàriei, maica sa Irini<br />
'1 conduce, in acest timp Sclavonii<br />
intra in The salia i Poluponis, maica<br />
sa trimete 6ste i il sc6te din Gretia.<br />
El merge cu este contra Bulgarilor<br />
(1) insa este crunt biltut.<br />
El scOte pe maica-sa de la imps&<br />
ratie. El afland cä unchiul sOn. Nechifor<br />
voia Se II ia locul, pine<br />
mama pe el §i '1 omóra. 348. Bul-<br />
(1) indemnat de Pangratie Astrologul.
gull trimete la Constantin soli ca<br />
sã cérd bir, el respunde cä le va<br />
aduce singur. El plecd cu Oste contra<br />
lor, insh Cardamir craiul Bulgarilor<br />
nu indrdsneste sä II iasd<br />
inainte, el prddeazd tara lor si apoi<br />
se intórce la Tarigrad. 349. El voeste<br />
sd mérg5. contra Seracheniilor,<br />
insá maica sa dorind impdratia,<br />
indeamnd pe câti-va senatorl, cam<br />
punênd mâna pe el ii scot ochil,<br />
in aceeasi zi in care cu 5 ani inalute<br />
el scosese ochii lui Nichifor.<br />
319. El impärdteste 18 ani hisdnd<br />
pe mama sa singurd la impdrätie.<br />
In timpul lui s'a !dent al 7-lea<br />
Sdbor la anul 787. 351.<br />
Constantin, fratele lui Vasile Bulgaroctonul<br />
vine la domnie dupd mórtea<br />
acestuia si more si el la 1028. 378.<br />
Constantin, v'Sr primar cu Isachie.<br />
Sub stdpânirea lui, era provintia<br />
Filippopolitand si era orânduit sá<br />
oprOsch pe Vlahi. Bdnuindu'l Isachie,<br />
ii scóte ochil 408. De pedépsa<br />
lui, se bucurd Vlahii. 408.<br />
Constantin fiul lui Iraclie. 332. A impèrátit,<br />
dupd mOrtea tathlui sdii.<br />
334. Certânduse cu mdtusa sa Mar-<br />
tina clic unii cã l'ar fi otrdvit,<br />
dupd el urmOzä la impdrAtie Martina<br />
cu fiul sëii Iraclion. 335. Constans<br />
fiul lul Constantin. 335.<br />
Constantin Copronym. I storia de la<br />
Leon Isavrul rand la Constantin<br />
Copronym. 343. fiul lui Leon Isavrul<br />
la de nevastd pe fata Hanului<br />
Cazacilor i pe care botezdnd-o a<br />
numit-o bin!, 345, supranumit Copronim<br />
fiind-cd ii plàceaü mult<br />
call. 345. El merge contra lui Telesis<br />
domnul Bulgarilor, ii asézà<br />
tabara langd. Ahhiolo i ii bate, iar<br />
INDICT GENERAL 613<br />
el<br />
el se intórce la Tarigrad, cu tote<br />
acestea ia pe fata domnului Bulgarilor<br />
i o cid de nevastd fiului sëü<br />
Leon. 346. El merge contra Bulgarilor,<br />
cari se rOsculaserd din nal<br />
si ii bate fOrte reil; voind din nod<br />
sh mérgh contra lor mOre in cetatea<br />
Stronghilo de bóla numith<br />
Anthrax la anul 775, el a impärdtit<br />
34 de ani, dupd el urmézd Leon<br />
fiul sëti. 347.<br />
Constantin Duea, vine la impdraitie<br />
dup5. Isachie Comneno. 382. In al<br />
III an al domniel WI a fost craid al<br />
ungurilor Andrias care 'a luptat<br />
cu fratele seii. 383. La anul 1067<br />
mOre. 384. Feciorul lui Michail a<br />
fost fdcut impdrat dupd Dioghenis.<br />
386.<br />
Constantin Mons impdrat Roman. A<br />
avut de sotie pe Elini. 155. Este tatM<br />
lui Constantin Marele. 155, 232,<br />
237. Romanii in Dachia pada' la el<br />
230. E fdcut Chesar de Maximian<br />
si Diocletian. Se duce in Ispania.<br />
233. Are tovardsi pe Armentarie si<br />
apoi pe Galerie Maximian. 233. Imparte<br />
cu Galerie, in 2 pdrti impdratia.<br />
El la apusul. Maximian se<br />
duce la Constantin si if da de sotie<br />
pe fata sa, Favsta. 233. Maximian<br />
voesce sd fèstórne pe Constantin,<br />
dar e impedicat de Favsta. Constantin<br />
prinde pe Maximian. El<br />
more la anul 306, Iulie 25. Era bun<br />
cu crestinii. Ca sh facd placul sotiei<br />
sale, ordond boerilor sà plece<br />
de la curte, dacd se crestinézd. El<br />
chiamä mai thrziii inapoi, pe boiaril<br />
earl se crestinaserd.234.Móre la<br />
306 d. Hs., in Britania. Slujitorii<br />
ridicd pe fiul sOd Marele Constantin,<br />
la impárdtie. Cea dintâid sotie
614 INDICE GENERAL<br />
a sa, a fost Eleni, mama lui Constantin<br />
Mare le. 237.<br />
Constantin Mare le a pus aláturi de<br />
Dachia, 0 Thrachia ti Machedonia,<br />
ca stApanire. 15.A impartit imperiul<br />
in patru pArti. 16. «Athanaric §i<br />
Fritighernis ) se inchinA cetatil lui<br />
Constantin. 17. Fiul Ellinii. 237, s'a<br />
ndscut in Dachia. 155, 156 Sora sa ia<br />
in cdsAtorie pe Maximian Lichinie,<br />
care s'ar fi ndscut intr'o cetate a<br />
Dachiei. Fiul WI, este Constans<br />
imparatul. 162. Cetatea lui o cuprind<br />
Turcii. 170. La cetatea lui, spun<br />
scriitoril Greet, s'a mutat scaunul<br />
de la Roma. 174. Romanil in Dachia<br />
panti la el. 219. Aurelian more<br />
intre Vizantia. cetatea lui Constantin<br />
si Iraclie. 225. E fiul lui Constantin<br />
Hlorus. 232, c37. Maximian<br />
chiamd la impArAtie pe Lichinie,<br />
care tinea pe sora lui Constantin<br />
Marele. Dupd m6rtea tatälui s5U,<br />
se face imparat 0 e ajutat in acésta,<br />
de Crocus, craiul Alémanilor.<br />
234. Evtropie spune ca. Constantin a<br />
prins viü pe domnul Sarmatilor si<br />
11 duce Hatmanului Galerie. 232.<br />
La 32 ani, se urea' la impAratie.<br />
Are tovard0 pe Maxentie, fiul lui<br />
Erculie. Maxentie se cért5. cu Constantin<br />
0 ail résboi. Constantin avend<br />
mai putind 6ste, cere ajutor<br />
de la cer, 0 i se aratà o cruce, §i<br />
scrie cuvintele: «In hoc vinces.))<br />
Pune pe stéguri aceste semne §i<br />
biruesce de 3 oil pe Maxentie. Apol<br />
ia tovard0 pe Lichinie. Maximin<br />
cu Wile din Asia voind O. se facd<br />
mai mare ca Constantin vi ca Lichinie,<br />
intrii cu Wile in Illiria.<br />
237. Pe vremea lui, Dachia era locuita<br />
de Romani. 238. Pe timpul<br />
lui trAesc scriitorii : Lampridie,<br />
Spartian, Capitolin, Vopiscus, Minutie<br />
Felix. 238. Lichinie vrea sd ia<br />
locul lui Constantin. Ail résboi<br />
§i Lichinie este bAtut. Incheie pace<br />
0 impart impArAtia, Constantin<br />
luând apusul, zice Zosim. El ia apusul,<br />
cu Dalmatia, Machedonia,<br />
Misia 0 Dachiia. El bate pe Gotthii<br />
earl pradaserà Panonia Zonoras,<br />
spune cd bate 0 pe Sarmatil cari<br />
prädaserd Thrachia, ii gone0e peste<br />
Dundre, omorAnd pe Raosmod, craiul<br />
Sarmatilor. Lichinie tinea pe<br />
Constanta, sora lui Constantin. Lichinie<br />
se tidied din noll asupra lui<br />
Constantin, zicand ca. Constantin<br />
II calcase hotarele imparAtiel sale.<br />
Constantin II bate, 0 mijlocind sora<br />
sa Constanta, se face pace. 238.<br />
Constantin trimite pe Lichinie la<br />
Thessalonica. Lichinie ridicAndu-se<br />
din not., COnstantin trimite sA-1 omore.<br />
DA slobozire religiel cre0ine,<br />
strange sinodul de la Nikea, 0 se<br />
dovede0e erezia lui Arlie. Chedrinos<br />
spune ca. Constantin se duce<br />
cu o0ile asupra Sarmatilor si Gotthilor,<br />
ii bate 0 ii face robl. Orosile<br />
scrie asemenea. 239. El da. Vandalilor,<br />
Panonia. Sarnitie spune CA<br />
de la Constantin pAnA la Valentinian,<br />
drumul Varvarilor a fost pe<br />
deasupra Panoniei. Zosim scrie ca<br />
Constantin vrand sá fie ca Traian,<br />
zide0e pod peste Dundre, insd nu<br />
se scie locul El gonind pe Varvari,<br />
Romanil erail in Dachia. 240. In<br />
anul 330, el face cetatea Tarigradului,<br />
0 o nume0e Constantinopas.<br />
A zidit in ea o bisericd. Zonoras<br />
inseamnä anul 5738, Mai 11<br />
de la fondarea lumei. 241 Mutd
scaunul irupArhtiel, de la Roma la<br />
Tarigrad. Zosim spune a el imparte<br />
imperiul in 4 parti. 242. Impärätia<br />
Romani lor, era puternich<br />
pe timpul lui. El imparte imperiul<br />
in provincii, dupd numérul locuitorilor.<br />
243. Orânduiala ostilor de<br />
el. 244. Trimite pe fiul sett Constantin<br />
Chesarul, contra Gotthilor,<br />
.cari se sculaserà asupra Sarmatilor.<br />
Evsevie a scris viata lui Constantin<br />
Marele. El imparte pe Gotthil in<br />
Schythiia, Thrachiia si Italia. Zosim<br />
vorbeste de réii pe Constantin. 245.<br />
El imparte prin testament, imphrAtiia,<br />
fiilor sel, Constantin, Constantie,<br />
Constans i nepotului sell<br />
Dasmatie, ficiorul lui Aminvalin.<br />
Sapor impàratul Persilor, se ridicd<br />
asupra lui. Constantin merge in<br />
Asia si la Nicomidia, more de friguri,<br />
la 22 Mai, dupd ce a imp5.rdtit<br />
30 ani, luni 9, zile 27. Era in<br />
etate de 66 ani. A fost ingropat in<br />
Tarigrad in biserica Sf. Apostoli.<br />
246. Pe el, se zice cà l'a botezat Papa<br />
Selevestru, pe and era scaunul la<br />
Roma scrie Zonoras. Evsevie spune<br />
cà a fost botezat, putin inainte de<br />
a muri, de cdtre Evsevie, episcopul<br />
Nicomidiii. Amvrosie in oratia<br />
la Pogrebania lui Theodosie,<br />
Ieronim in Hronicul WI, Socrates<br />
in istoria bisericeasa, cardenalul<br />
Petronie in Respublic, spun ace-<br />
lai lucru. 247. A avut chesar pe<br />
fiul sea Constantin, 23 anl. 250.<br />
Juliian Paravat II este nepot de<br />
frate. 252. Fiji nu-I respectà testamentul.<br />
247. La al 4-a an dup5. mórtea<br />
lui, trdeste Constans in Dachia<br />
249. Iulian Paravat, li era nepot<br />
de frate. 251.<br />
INDICE GENESAL 615<br />
Constantin Monomah. Istoria de la Constantin<br />
fratele lui Vasile pang. la Constantin<br />
Monomah. 378. Vine la imp5.a-tie<br />
dupd omorirea lui Mihail Calafatis.<br />
380. Sub el Serbii ridich capul.<br />
380. A fost instiintat cà Cheghenis<br />
voeste A.' se boteze. 381. El more<br />
la 1054 dupd 12:an1 de domnie. 382.<br />
Constantin Pogonat, fiul lui Constans<br />
335 Se ridied contra lui Mizizie,<br />
care se suise dupd mertea tatálut<br />
sOil cu ajutor de la Tarigrad zi<br />
ducendu- se in Sichilia a omorat pe<br />
tiran si s'a intors la Tarigrad and<br />
s'a dus fàrà barbd, si and s'a intors<br />
era cu barbd din care causä i-ail<br />
zis Pogonat. 336. In tributul pe care<br />
Serachenil II dall lui se coprindea<br />
si 50 de cal Chioheilénl. 337. A<br />
murit la anul. 685. Dupà ce a impdrhtit<br />
17 aril, a lésat la impArhtie<br />
pe fiul sell Iustinian. 338. In timpul<br />
lui istoricii nu poinenese de Bulgaril.<br />
341. De la el spune Zonora<br />
si poina la impArAtia lui Constantin<br />
si a Irinel, istoricil Greci, incetOzd<br />
de a mai vorbi de Dachia. 347. In<br />
timpul lui se face al 6-lea sobor.<br />
338.<br />
Constantin Porfiroghenit. La inceput<br />
remâne sub epitropia unchiului sell<br />
Alexandru. 356. Cum remâne singur<br />
la imperátie. 357. MOrtea lui-<br />
358. Romanii in Volochia de la Roman,<br />
fiul lui Constantin. 359. Dupd<br />
el, la 959, vine fiul sea Roman. 368.<br />
Venirea Rusilor in Bulgaria, sub<br />
imperátia lui Roman, fiul lui Constantin<br />
Porfiroghenit. 372. El era<br />
fiul lui Constantin Duca. 384.<br />
Constantin Sevasto Radénul. Cu el trimiteIsachie<br />
pe fataProtostratorului<br />
la Hris. 416.<br />
.
616 TNDICE GENERAL<br />
Constantin Yod Br Ancoveanul. PAnd la<br />
acest domnitor existd cronica dup5<br />
care va scrie Cantemir. 462.<br />
Constantin Voevod Cantemir. Tatàl lui<br />
Dimitrie Cantemir. 472.<br />
Constantina fata lui Tiverie, este data.'<br />
nevastd. lui Mavrichie. 326.<br />
Constantinii. 26.<br />
Constautinopolis. Ast-fel s'a nurnit Tarigradul<br />
sad Roma noal, ziditA de<br />
C3nstantin Mamie. 241.<br />
Constantinopolitana imperdtie, a fost<br />
distrusd i multe farnilii s'ail risipit.<br />
25. Constantinopolitaii dupd<br />
rolarea lui Dioghenis ail ales imperat<br />
pe Michail. 386.<br />
Constantius. Vecli Constantie.<br />
Constitutiile, istoria aselamintelor im-<br />
pa i i or vorbes e de venirea Hu-<br />
nilor in Thuringia. 285.<br />
Consul. Niel consulii, nici impArath<br />
de mai 'nainte n'ail ales Oste ca<br />
Traian 14. Flac, (pre carile Eneas<br />
Silvie ii numesce Fulvius Flaccus)<br />
ad fost hitinan sad cum zicé atuncé<br />
Romanii Consul cu 132 ani mai<br />
denainte de nastird domnului Hr.<br />
72. Despre hatmanul, adecd consulul<br />
Flaccus. 117, 123. Despre hatmanii<br />
sail con sulii familiei Flachil or.<br />
119. 120, 121, 122. Mad s'a fdcut<br />
Chesar, consul 163.<br />
Consulatul. Cicero «poftéste de la un,<br />
Luctine pentru ca sari scrie vilata<br />
sad mai cu dddins, lucrurile carile<br />
pre vrAmé consulatului lui sd tamplard,.<br />
5. Fulvius Flue a stdtut la<br />
consulat impreund cu Clavdie Pulcher,<br />
la 210 a. Chr. 120. In vremea<br />
consulatului lui Fulvius Flacus,<br />
coleg cu Cornelius Scipio Africanus<br />
se rdsculaserd robil in Sicilia.<br />
121. Flac hatmanul a fost tovards<br />
in consulat cu Scipio Africanul,<br />
cu sute de ani inainte de Avgust<br />
Chesar. 128. Annie, a fost «sotie in<br />
consulat, lui M. Nonie Mutian. 161.<br />
Traian a fost «la cinsté consulatulul,<br />
inainte de a fi impdrat. 193.<br />
Copronim porecla data lui Constantin<br />
fiiul lui Leon. 345. Vecli Constantin<br />
Copronym.<br />
Copulli, hatmanul Unilor, fiul lui Crul,<br />
prAdeazd Ungaria pAnd la Varadin<br />
si<br />
pand la Tocai. Ladislav 11 bate<br />
la apa Timesului, zice Bonfin. Simion<br />
il:pune in locul lui Batie. 148.<br />
Corbil. Orasele din prejurul iei, sAnt<br />
prAdate de Vlahi i oarda ratdrased.<br />
415.<br />
Corcira. Pana aci ad. ajuns Pazinazi.<br />
379.<br />
Oorlu. Nu departe de el, este Cuperion.<br />
415. Se supune lui Balduin.<br />
425. E prddat de Românii i Tatarail.<br />
432.<br />
Cornilie. For unde unii istorici spun<br />
cd Athaulth s'a eununat cu Plachidia.<br />
276.<br />
Cornelie, ba.tut de Derbened. 79.<br />
Cornelins Agrippa. Veli Cornilie Agrippa.<br />
Cornelius Lentulns. VeI Cornilie Lentulus.<br />
Cornelius Scipio Africanus. Vecli Cornilie<br />
Stipion Africanul.<br />
Cornelius Scipio Asiaticns. Vecli Cornilie<br />
Stipion Asiaticul.<br />
Cornilie Agrippa, a scris despre desertarea<br />
sciintelor. 139.<br />
Corniie Lentulus, a fost consul impreund<br />
cu Fulvius Flaccus la 253 a.<br />
Chr. 120.<br />
Cornilie Stipion Africanul, a fost consul<br />
impreund cu Fulvius Flaccus la 132<br />
a. Chr. 120,
Cornilie Stipiou Asiaticul, consul impreund<br />
cu Norbanus Flacons, la<br />
81 a. Chr. 121.<br />
Congas, vedi Sarrulis. 78.<br />
Corsil, neam slay supus de Svetoslav.<br />
372.<br />
Corsica, posesie insulard a Ellenilor.<br />
90. Fácea parte din a 3-a divisiune<br />
a iniperiului lui Constantin Mare le.<br />
242.<br />
Cortira,posesie in sulará a Ellenilor.90.<br />
Corvinit. Din el se trag Urechestii. 26.<br />
email'', codru, unde a avut résbol<br />
Petar si tefan, fill lui tefan Vodil.<br />
483.<br />
Costandii. I se dd lui Cantemir un<br />
ban de la cetatea Gherghina mai<br />
gros de cat o Constandd, pe care<br />
era o inscriptie 248. Ce e o Costandd?<br />
249.<br />
Coténii, in Dachia, inainte de Dachi.<br />
68.<br />
Coturgutil. Hunil numiti ast-fel, scrie<br />
Procopie Chesarianul, cd Justinian<br />
a luat 200 mil si i-a pus in Trachia.<br />
316.<br />
Cotovlahil, se numesc Românil din<br />
tara Gretéscá. 153, 157. El sunt in<br />
Epir, irnpreunä cu Arbanasii. 242.<br />
El locuesc in M. Pindul. 398.<br />
Coal, posesie insulard a Ellenilor. 90.<br />
Coza, marzac al Thtarilor, e orânduit<br />
de Ioan Alexie sd mérga asupra<br />
taberel latinilor. 426.<br />
Cozaril, bulgaril din Schytia de lâng'a<br />
Don supusi de Svetoslav. 372.<br />
Coma Sfintul, intovárdsesce pe dintul<br />
Ion Damaschin. 345.<br />
Crac, domn al Polonilor a zidit cetatea<br />
Cracov. 340.<br />
Cracov, cetate ziditá de Crac Domnul<br />
Polonilor. 340. E luat de Tátari si<br />
ars. 448, 449.<br />
1NDICE GENERAL 617<br />
Craghizil, norod in Dachia. 67.<br />
Craft. Crail Sirbesci au dat, §-ail luat<br />
fétele, si fiéorii 01 dupà fétele, si<br />
fi6orii Domnilor de Tara Munteniascd.<br />
26. Decheval a fost craiul<br />
Dachilor. 77. Corrilus, craiul Gotthilor<br />
ail stat la stApanire 40 de ani<br />
in Dachia. 78. Al treilea craiti al Dachilor<br />
a fost Ghestiblind. 79; al patrulea<br />
Derleneil; al cincilea Decheval.<br />
79. Despre el s'a spus pe scurt.<br />
80. Ultimul rSsboiti intre Traian si<br />
Decheval, craiul Dachilor, a fost la<br />
105 d. Chr. 123. Craiul unguresc<br />
numesce xvoevoili pe domnii Ardélului,<br />
in deplomatele sale. 131.<br />
Luptele lui Vladislav, craiul unguresc,<br />
cu Tatarii. 136. Povestea despre<br />
craiul Las ldu. 136, 137, 138, 140,<br />
141, 143, 366, 393, 453, 454. Craiul<br />
Laslau si craiul bulgSresc tefan.<br />
140, 141, 454. Lasldii trirnite duph<br />
ajutor la top craft si domnii crostini.<br />
142. Basna cu Lasléu e scornia<br />
din istoria a doi crai unguresci.<br />
144. Bonfin spune ea', la vremea lui<br />
Batie, era craiii in tara ungurésca<br />
Bela. 145. Solomon craiul si fratil<br />
lui. 147. Domitian asupra lui Decheval,<br />
craiul Dachilor 165. Petár<br />
Alexievici gonesce din crAila Le<br />
sesc5. pre craiul Saxonesc si bate<br />
pre Carlus, craiul fezesc. 176. Traian,<br />
dupd ce bate pre Dachi, ia<br />
calea spre Asia impotriva cralului<br />
Armenilor. 190 La 306 e ales impSrat<br />
Constantin, la care alegere e<br />
mult ajutorat de Crocus craiul Alemanilor.<br />
234. Iulian Paravat scrie<br />
lui Arsachis, craiul Armenilor, sa'l<br />
ajute impotriva Persilor. 252. Theodosie<br />
ingrópà pe Athanaric ca pe<br />
un crabl. 265. Alaric, craiul Got-
618 INDICE GENERAL<br />
thilor vine impotriva impfiraliel<br />
romane. 266. Despre craii Varvarilor.<br />
277. Gothil aü stápanit Dachia<br />
pftna la Attila si la Balameber,<br />
craiul Hunilor. 279. La 450, Ghenseric,<br />
craiul Vandalilor se incuscresce<br />
cu Theodoric, craiul Gotthilor.<br />
287. Cum se intitulézd Attila,<br />
craiul Hunilor. 284. Crail ce se insotesc<br />
impotriva lui Attila. 288. Theodoric,<br />
craiul Gotthilor more in<br />
lupta impotriva lui Attila. 289. Romanii<br />
aveat cgrti de la Zenon,<br />
sà primesca pe Theodoric, argil.<br />
294. Craiul Sirbesc ce ia pe fata<br />
domnului de Vlahia. 309, 478, 479,<br />
4 0. Moagheras, craiii al Hunilor.<br />
315. Cardamir, craiul Bulgarilor,<br />
nu indrhsnesce sá iasä inaintea lui<br />
Constantin. 349. La 318, Cronos,<br />
craiul Bulgarilor, pradd Trachia.<br />
352. Arnulf craiul chémd pe Bulgari.<br />
355. Impèratul Constantin Porfiroghenitul<br />
si Taxis, craiul unguresc.<br />
358. La 1002, Stefan craiul unguresc<br />
merge asupra Rusilor chiovéni.<br />
374. Craiul Gheiza i cralul<br />
Stefan. 375. Impératul Vasile ia avutia<br />
crailor bulgAresci 376. Mirtea<br />
craiului unguresc, Stefan sfintul.<br />
379. Avraam Barsai in hronologhia<br />
crailor unguresci. 379. In<br />
locul craiului Path, in Ungaria,<br />
vine Aban. 380. Crail unguresci,<br />
Bela, Gheiza si Solomon. 383. Viteslaus<br />
voevodul Polovtilor si Boleslav,<br />
craiul Lesesc. 385. La 1116,<br />
in tara unguréscd, era craiii Stefan<br />
al II-a. 388. Asupra Serachenilor<br />
merge si Enric, craiul Daniel.<br />
389. Despre craiul Lesesc, Vladislay.<br />
390. La 1186, in tara unguréscii,<br />
era craiti Bela. 391. Bulgarii si Sir-<br />
bii aveati crail bor. 337. Isachie Anghel<br />
trimite soli la Bela, craiul unguresc,<br />
ca sd'i cérd pe fiicd-sd in<br />
cdsAtorie. 400. Isachie Anghel se<br />
duce la Bela, craiul unguresc. 409.<br />
Latinil spun lui Joan Alexie cä lui<br />
nu i se cade a scrie ca un craith<br />
424. Craii unguresci. 441, 442, 443,<br />
444. Protectia lui Andreas, craiul<br />
ungurese asupra Românilor de<br />
dincóce de Dundre. 445, 416, 467.<br />
Tdtarii si Boleslav, craiul Lesesc.<br />
448, Batie si Bela, craiul unguresc.<br />
449, 451, 452, 458, 472, 478. Cruciatii<br />
si craiul Bela. 452. Hronicul rusesc<br />
despre crail bulgdresci. 454. Craiul<br />
Vladislav (Lasläu al lui Simeon) si<br />
Stefan, craiul Bulgaresc. 455, 456.<br />
Vladislavii, craii in Ungaria. 459.<br />
Românii si craiul Bela. 466. Protectia<br />
crailor unguresci asupra Românilor.<br />
467, 468. Românil in Moldova,<br />
pe timpul craiului unguresc<br />
cLiudovicd> 475. Craiul sirbdsc»<br />
care a cerut pe Evdochia sora lui<br />
Andronic, ar fi numit Milutin, care<br />
a luat apol pe fata doinnului românesc,<br />
la 1274 d. Chr. 481, 482,<br />
483.<br />
Criiiasa. Variza era crdiasa Hunilor.<br />
316. Bela avénd ceartà cu Unguril<br />
s61 trimite pe Crdiasa sa in Austria.<br />
450. Craiul sirbesc voia sá<br />
OM de Crgiash pe fata Domnului<br />
de Valachia. 478, 479.<br />
Cralsoral. Stravon despre cräisorul<br />
polcurilor romanesci. 130. Crestinarea<br />
lui Gorda craisorul. 315. Chedrinos<br />
scrie despre un cfaisor, care<br />
s'a botezat in acela§ timp cu V.ari<br />
z a. 320. Chedrinos in Viata liii<br />
Vasilie Bulgarocton vorbesce despre<br />
un Bogdan ca celor mai din
luntru teri Toparha, sati Crdisor».<br />
377.<br />
Crasé a fost tinut de Romani. 474.<br />
Crasus, comandant al Romanilor, In<br />
Macedonia, Tracia i Grecia. 78.<br />
In rUsboiul contra Ghetilor dupd<br />
cum spune Dion. 128. A fost consul<br />
impreund cu Chesar i cu Pornpeii"<br />
la 58. a. Chr. 163.<br />
Cr ?testi, némuri afl venit in Moldova<br />
dupd rdsipa impérdtiel Constanti-<br />
nopulului. 25. Las MA n'a: avut a<br />
se certa cu Stefan al Bulgarilor<br />
pentru corona erdiascd. 458.<br />
Ceti la Frantozilor, cea Anglicand, cea<br />
S coded, cea Leséscd, cea Unguréscd.<br />
12. CrAlia Bohemiii, a Bulgariii, a<br />
Sclavoniii si a Sirbiii. 13. Crdii ale<br />
rUsdritului aü risipit Turcul.19. Despre<br />
a räsipa impdrätiii Constantinopolitand,<br />
si a altor megiiase erdii,.<br />
25. Scriitorii incep a impart." némurile<br />
dupd craft. 59. Hotarele Schytiel<br />
era pe dupà dosul crdii Lesesti.<br />
60. Sardia, a fost scaunul<br />
crdiii Bulgdresti. 63. Sofia, sub<br />
Crdila Bulgdréscd s'a chemat Triadita.<br />
66. Cum s'a inceput Crdila<br />
Dachilor. 75. Matthei Pretorie, pe<br />
tote stdpanirile i craiile de aid le<br />
face sarmatece. 76. Despre erdila<br />
Dachilor. 77, 78. Despre craiia lui<br />
Decheval. 80. Domniile romAnesei<br />
sint mai istete de cat Mari crdii.<br />
106. Batie supune sub sabie si foe<br />
tara Moscului, a Litfii i tótd. crdiia<br />
Leséscd. 141. Bonfin spune cd Solomon<br />
gonesce de la cradle pe Ladislav.<br />
148. Varvaril i unele crAil.<br />
174. Cridia ungurésed sub Turd.<br />
175. Prusii, Sfezii, Danezil, Moscalii,<br />
aimed domnil late ca i nisce<br />
crdii. 175. Scriitorii Lesesci supun<br />
INDICE GENERAL 619<br />
Moldova, cu condeiul de o mie<br />
de on crãiii lor. mai pre lesne o<br />
suppun >. 175. Dachia era in numOrul<br />
erdiilor irnpérdtiei Romanilor.<br />
241. In Gallia era crdila Gallief,<br />
a Ispaniei, a Britaniel si a Ghermaniel.<br />
242. Italia avea crdila Italiei,<br />
Afrial i o parte din Illiria.<br />
242; iar Asia coprindea crdira Asiel<br />
a Egyptului si a Pontului. 242.<br />
Crdille «despdrtite* de Constantin.<br />
243. Crdii desedlicate de Varvari.<br />
259, 277, 286. Matthei Pretor despre<br />
crdila Dachilor. 279. Descélecarea<br />
crdiel lesesci. 285, 311, 317,<br />
324. Crdiia Hunilor. 291. Crdii fundate<br />
de némuri de Sloveni. 304, 324,<br />
362, 397. La Carolus Marele se due<br />
solii al locuitorilor din Dachia si<br />
ai altor crdil de peste Dundre. 349.<br />
Crdila Ungurilor. 355, 377, 441, 442,<br />
446, 469 Sigon de crdiia Italia 356.<br />
Pevscherus socotesce cd. numele<br />
Pazinachilor ar fi dupd. Pozina, tinut<br />
al crdiel lesesci. 365. Rusil cad<br />
asupra crdiel Bulgarilor. 369. Crdiia<br />
Bulgarilor I impSraitia de fdsdrit<br />
300. La créiia Bulgarior, in al doilea<br />
deceniA al secolului al XI, vine<br />
Iovan. 375. Pethr se asézd. la crAiie<br />
in locul lui Henric al III-a, impératul<br />
RAmului, care fusese gonit.<br />
370. La 1061, vine, la erdiia ungureased,<br />
Andrias. 383. La 1074 Gheiza<br />
fiul lui Bela, lasd. scaunul crdiel unguresci<br />
lui Solomon. 387. Despre<br />
erdii din jurul nostru. 435. N'a fost<br />
niel un Vladislav la erdie cand a<br />
venit Batie. 443. IntAiul Ladislav,<br />
a stdtut la crdila unguréscii la 1078<br />
d. Ch. 444 ; iar cel-d'al-doilea la 1206.<br />
445. Pdrti ale Vlahiel ar fi fost<br />
sub protectia crdiel unguresci. 446,
620 INDICE GENERAL<br />
467. 'Mull biruitorl yin la Cracov<br />
scaunul craiel lesesci. 448. Bonfin<br />
spune cà in al cincilea an al crdiei<br />
lui Bela, navalesc Tatarii. 449. Inturnarea<br />
lui Bela la cralia sa 450,<br />
451, 472, 473. Despre cralia Bulgarilor.<br />
454, 455. tefan std la crdie<br />
dupd Milutin. 481.<br />
Cram. Asa se numea Tavrica Hersonesus.<br />
61. Dachii au fost in tara de<br />
la Meotis pand in Nipru, care acum<br />
se scrie Tatarame mica, pe dina-<br />
fara Cramului. 67. Pada' la Cram<br />
erail Ellinii. 90. Tara locuita de Tatari.<br />
106. Are cetatea Cafa i e situatil<br />
langa Marea Négra. 135. Tatarn<br />
din Cram umplu cu robi Lesi<br />
paganesci pada. la Eghypet,<br />
India si Africa. 175 Impotriva hri<br />
e Capistea Diann. 212. Pe aci locuiaü<br />
Ostrogotthil si de aceea Mitropolitul<br />
Cramului se numesce al Gotthilor.<br />
263, 264. El se intinde spre<br />
Nipru si Nistru. 264. Ostrogotthii<br />
ail locuit unde este Cramul. 268.<br />
In afara lui vine Schytthia mica.<br />
289. In el e Hersonul, cetate careia<br />
Turcii Ii zic Cursuila. 320. In el<br />
este cetateaAlmirin,num US. de Turd.<br />
Tuzla. 323. Leontie trimite in exil<br />
pe Justinian la Cram sail Hersonisos.<br />
310. Romanii stdpaneat. Cramul.<br />
341, 342. El era cu este imparatescd<br />
pazit. 342. Justinian da<br />
ordin lui Filipic ca sS. omere pe tog<br />
locuitoril Cramului, multi din ei<br />
sunt omoriti, dar i multi fug la<br />
Cazaril ; despre acésta scrie Chedrinos.<br />
342. El era forte locuit.343.<br />
Justintan trimete din not. pe Filipic<br />
contra Cramului, insä locuitoril lui<br />
impreuna cu Cazarii bat pe Filipic,<br />
dupdaceea impacandu-se cu Cra-<br />
menfi, el Pail ridicat de imparat si<br />
venind cu totil la Tarigrad prind pe<br />
Iustinian i ii taie capul.343.Pe langd<br />
el locuiail Cazaril. 345. Aci spune<br />
Chedrinos ea ar fi trimes pe un<br />
Petron, Theofil. 353. Tavris mime<br />
vechia al Cramului. 353. Era /*mut<br />
de Inovezi, 365. Cetate fundata de<br />
Romani, Inovezi i Bastarni. 365.<br />
Nichifor Foca imparatul trimete pe<br />
Nichifor Calochir feciorul domnului<br />
de Cram la Svetoslav.369. Vladimir<br />
a fäcut aci bisericl. 373. Ha.nia<br />
tatarilor in Cram. 395. Tataril<br />
din el ail zarve cu Comanii. 419.<br />
In el se intemeiaza stapanirea hanilor<br />
Tharesci. 435. Hanil lui se<br />
numesc dupa Ghierai. 437. Unul din<br />
fratii lui Ghierai se aseza in Cram<br />
cetatuia din el despre Tarigrad,<br />
eraii crestinesci. 437. Nepotul lui<br />
Genghis Han l'a stapanit. 447.<br />
Craman. Justinian la a. 711 trimitênd<br />
alte este a dat mai tare porunca<br />
lui Filipic cum nici pre un locuitor<br />
Crarnan sà nu lase via. 343.<br />
Cramenit in unire cu Cazaril bat pe<br />
Filipic i dupa ce se impaca cu el<br />
11 tidicà de imparat, apol mergand<br />
cu totil la Tarigrad prind pe Justinian<br />
si II taie capul. 343. Pe vremea<br />
lui Mayrichie nu numal Dachia<br />
ci i Schytia, pe unde acum traesc<br />
Cramenii, era subt stapanirea-imparatiel.<br />
328.<br />
Cramestii Marzi. 26.<br />
Crestuatated. Eneas Sylvius a scris,<br />
cu scirea papel Nicolae al V-a,<br />
«oracle cu minunata duléatal de<br />
voreva, pentru ca sà inviteze eretinatatea<br />
asupra Turcilon. 115. Neprietenil<br />
crestinatatil fao cu porunca<br />
lui Traian. 194. Constantin
se isbdnesce de toff dusmanii eretindtaltei.<br />
239. Iraclie, ce era laudat<br />
pentru crestindtatea lui, cade la betranete<br />
cin lerésa Manothelitelor,.<br />
334. Pi Ina' la 865 toff. Bulgaril ai<br />
venit la crestindtate. 353. Vladimir<br />
venit la crestindtate. 359. Despre<br />
crestindtatea lui loan Cimischie.<br />
370. Venirea la crestindtate a norodului<br />
rusesc. 373, 374. Pe vremea<br />
lui Manoil Comneno, Papa Evghenie<br />
indémnd crestindtatea asupra<br />
Varvarilor. 389. Leopold Chesariul<br />
a scdpat, o data crestindtatea de<br />
Turd. 441. Stefan, craiul unguresc,<br />
de la finea secolului al X-a, vine<br />
la lumina crestindtdtii. 442.<br />
Crestiuescf. Pdrti le crestinesci. 19.Turcil<br />
voiail a inghite terile crestine<br />
ale «Lésilor, Rusilor i Cdzacilor<br />
). 20. Ce spun unii istorici crestinescl.<br />
22. Cum a fost ferità credinta<br />
crestinéscd. 23. Cum trebue<br />
a intelege cu crestinesc cuvênt. 85.<br />
Sava Mitropolitul e trimis cu cuvinte<br />
crestinescl la Laslalu. 140. Las-<br />
láu trimite dupd ajutor la domnil<br />
crestinesci. 142. Traian n'a oprit<br />
legea crestinéscd. 193. Theodosie<br />
e laudat de istoricii crestini si pagâni.<br />
258. Rusil, ném crestin, infra<br />
in tara Comanilor si a Tétarilor.<br />
418. Fritighernis a primit legea cres-<br />
tinéscd. 262. Mal bine facea<br />
sd nu fi dat nici none' nici unel alte<br />
limbi crestinesci vecini ca Turcil.<br />
306. Varvaril lui Vitalian au primit<br />
legea crestinéscd. 313. Schithii aü<br />
luat multime de robi, i s'au deprins<br />
in legea crestinéscd. 353. La<br />
anul 682 Sclavonil ail primit legea<br />
crestinéscd.354. Decie Igor leat, 903<br />
ail luat de sotie pe Olga, care a<br />
INDICE GENERAL 621<br />
D-cen<br />
I<br />
primit cea intaiii legea crestinéscd.<br />
372. Papa Evghenie indémna crestindtatea<br />
asupra Varvarilor cari cdl-<br />
caü irnparatiile crestinescl. 389.<br />
Ravnd crestinésch. 426. Anul esirei<br />
lui Glienghiz Han e gresit la toti<br />
scriitoril crestinescl. 436. Cetdtile<br />
de la Cram erau pe maim crestinéscd.<br />
437. Bibliotecele Turcesci si<br />
crestinescl sunt pline de faptele<br />
Turcilor. 441. Ungurii an ucis pe<br />
top Busurmanil afard de cei ce aü<br />
primit legea crestinéscd. 457.<br />
Crestinii. Despre crestinul i marele<br />
Theodosie. 17. Bogdan le asigurd<br />
pacea cu Turcii. 23. Traian<br />
crestinii. 193, 194. Marco Avrelie<br />
si crestinil. 201, 202, 203. Tirania<br />
lui Dioclitian asupra Mr. 231.<br />
Galerie casnea pe crestini. 234.<br />
Despre botezul marelui crestin si<br />
impOrat Constantin. 247. Iulian<br />
Paravatul si crestinil. 252. Pupa<br />
Iulian vine la impdrdtie Iovian,<br />
coin bun si crestin),. 253. Radagaizus,<br />
mare neprieten crestinilor,<br />
ndvdlesce in Italia. 266. Crdisonil<br />
Gorda se face crestin. (315).<br />
Vogoris se face crestin in timpul<br />
Theodorei si a fiului el, Mihail.<br />
353. Vladimir si Rusii se fac, la<br />
988, crestinl. 373. Serachdnii<br />
crestinii de la locurile sfinte. 389.<br />
Tataril i crestinii la 1241. 449.<br />
Critul posesie insulard a Ellinilor. 90.<br />
A fost luat de la Serachineni de<br />
hatmanul Nichifor Foca sub impdratul<br />
Roman. 369.<br />
CAW, facea parte din una din cele<br />
4 divisiuni ale imperiului lui Constantin<br />
marele. 242. Nichifor Foca,<br />
carele Hatman fiind supt Roman<br />
scóseseCritul de laSerachénPni 369.<br />
si<br />
si
622 INrnct GENERAL<br />
Crivitteni. Poeticul numesce pe Gotil<br />
din Schitia Crivateni. 271.<br />
Crivici, ném din Prusia, supus Varaghilor,<br />
care mai tarzia impreund<br />
cu Novogradénil si Merii ail gonit<br />
pe Varaghl peste marea Balticd. 372.<br />
Crizimul, cetate, e inconjurata si batufa.'<br />
de hatmanil lui Isachie. Ea<br />
fusese facuta de Ioan Alexie. 417.<br />
Croatia. Domnul iel si al Dalmatia,<br />
iea pe Solomira, sora lui Ladislav.<br />
444. Craid al ei se intitulézd Andrias<br />
in diploma sa. 446. Asemenea Bela<br />
al IV-a. 452. E enumarata intre terile<br />
de sub stapanirea Ungariel. 469.<br />
Crocus, craiul Alemanilor, ajutd pe<br />
Constantin Marele sá se faca imparat.<br />
234.<br />
Cronos, craiul Bulgarilor, pradéza<br />
Thrachia, Mihail il bate si il sc6te<br />
din Dachia, insa el in acelasi an<br />
strange noua 6ste cu care bate pe<br />
Mihail. 352.<br />
Cronos, zeul inaltimel la Elleni. 89.<br />
Crovatil infra in Bulgaria sub imparatia<br />
lui Mihail Parapinachie. 386.<br />
Cruciatil. Vedi Gruliatii.<br />
Crul, tate lui Copulh, hatmanul Unilor.<br />
198.<br />
Crutiatil sint Cavalerii de la Rodos.<br />
451. Simion pune in locul Crutiatilor<br />
de la Rodos, pe Romanii din<br />
temnitele Ramului. 452. El del ajutor<br />
lui Bela. 451, 458.<br />
Csifilin. Vedi Xifilin.<br />
Csilantru. Insemnhrile lui in Chedrin.<br />
6°<br />
Ctesifonul cucerit de Traian. 194. E<br />
intors de la Pei-0 de Carus, impat-Kiel<br />
Romanilor. 231. Apr6pe de<br />
el Carus e ucis de fulger. 231 ParavaL<br />
fa pune ostile sub el, si se<br />
apnea de rasboia cu Persil. 253.<br />
Cunab, domnul Sarmatilor si Ghetilor,<br />
se ridica asupra WI Avrelian,<br />
dar e batut si ornorat. 221.<br />
Cuinanile, amandoua alba si négra,<br />
crede Mihail Ritie -Neap oli tanul ea<br />
ar fi Moldova, pe cand ele se numese<br />
acum Rusia alba si négra, ail<br />
fost coprinse de Hunl. 281, 286.<br />
Cuperion este nu de parte de C:orlu,<br />
si spre el se slobod Vlahil. 415.<br />
Cupus, cetate pe marginea Dundrei,<br />
zidita, spune Procopie, contra navalirilor<br />
Barbarilor. 154, 322.<br />
Cara sail Cares omóra pe Svetoslav<br />
si face pahar din tidva sa. 378.<br />
Caranulul. 23. Lege scornita de Muhamed.<br />
326.<br />
Curens. Is toric si secretarul lui Ma-<br />
-<br />
ximilian chesaruL 468. El zice<br />
ca la curtea lui a vazut pe un Nicolal<br />
originar din Basarabia. 468.<br />
Mdrturisesce cu Leunclavie, ca Basarabil<br />
eraü de ném romanesc. 470.<br />
Curopalat urmézd lui Dion si il afirmd<br />
scrierile. 154. Serie ca Leon imparat<br />
a trimes pe Ungurii si pe Turcii<br />
contra Ini Simeon Domnul Bulgarilor.<br />
355, 356. Despre Rusil. 370.<br />
Chediinos Curapalat despre anul<br />
1034. 379. Spune ca Pazinazi asedandu-se<br />
in imparatie aa luat obiceiuriIe<br />
romeilor. 584. Spune cd<br />
Nestor era hatmanul popórelor de<br />
pe langa Dundre. 387.<br />
Cursuilit. Ast-fel numesc 'rural' Hersonul.<br />
320.<br />
Cusoris, cetate zidita de Justinian.<br />
323.<br />
Cuspin, vorbesce de cetatile facute de<br />
Valens pe malul Dundrei. 254. D espre<br />
lucrurile Gotthilor. 292.<br />
Cutesc, domnul Unilor, face alianta<br />
cu Solomon contra lui Ladislav-
Solomon promitelui Cutesc pe fiica<br />
sa i tara Ardélului. 147.<br />
Cutovlahl. Hris e domnul lor. 395.<br />
Vlahii de la muntele Pindului aunt<br />
Cutovlahl. 398. Hris domnul lor a<br />
're'mas cu o samd din ei in Gretia.<br />
413.<br />
CutovIallos, numea norodul pe Hris.<br />
414.<br />
Cuvintul. Vecli Hristos. 90. Anul al<br />
17-lea al impdratulul Alexie Comnerrol<br />
este 1096 de la nascerea Cuvintului<br />
Pdrintelui 0 al 42-lea al<br />
imparallei lui Henric. 388.<br />
impreuna cu Vandalii, Sarmatii,<br />
Svevii i aliab cu Marco-<br />
Dac, s'a numit Traian dupa ce a batut<br />
pe Dachi. 118.<br />
Dual, i se zice lui Avrelian. 220.<br />
Dachia. Traian aduce cetatenl Romani<br />
in Dachia. 13, 83, 105, 106, 195. La<br />
supunerea ei s'a varsat forte mult<br />
sange. 14. Armatele romane pàràsesc<br />
Dachia. 15. Guvernarea Dachiel<br />
impreund cu Trachia §i Machedonia.<br />
16. In Dachia nu s'ail<br />
putut stabili cu desavir0re «Varvaril<br />
. 17. Caro lus Mare le s'a coborit<br />
pand la Dachia. 18. Despre<br />
intaia descalechtura a Romano-Moldo-Vlachilor.<br />
24. S'a amestecat gi<br />
sange al altor némuri cu acela al<br />
Rornanilor din Dachia. 25. Hronicul<br />
va incepe de la deschlecatul «Dachiii<br />
cu Romani,. Ce spun aPetavie, Calviz<br />
§i Rictiolush despre cele petrecute<br />
in «Dachia, 51. Se va cunósce<br />
cum stdpanirea mo0lor no0ri in<br />
Dachia e niai vechid de cat a altor<br />
INDIC11 GENERAL 623<br />
D.<br />
manil sunt batutl de Marco Avrelie.<br />
200. Dion spune, Ca de ar fi trait<br />
Marco Avrelie póte tara lor ar fi<br />
fost facuta provincie. 201 Diocletian<br />
inträ in triurnf in Roma pentru<br />
invingerea lor. 232. Se rasciild sub<br />
Constantie. 249. Prada Panoniile.<br />
254. Sunt luatl impreund cu Vandalii.<br />
275. Se adund la Sicambria,<br />
chemati de Attila. 287.<br />
Cvintilius. Ve41 Cfintilius.<br />
Cvintns Curtius, ar fi spus neadevaruri<br />
in istoria lui Alexandru Marele.<br />
173. A scris la 48 ani duph Hs. 299.<br />
Alexandru Marele a trait inainte<br />
de el. 300.<br />
némuri. 51. De unde aü isvorat numele<br />
«Dachii1D. 57 Se va ardta cA<br />
«Dachia» a fost in «Schytia,. 60, 61.<br />
Hotarele el. 62. Ce spune «Stravon,<br />
pentru Dachia. 62, 130. Nu se pot<br />
§ci inainte de Avgust cari sAif fost<br />
hotarele el. 63. Situatia ei. 63. Stravon<br />
0 Dionysie spun &A Dachia s'ar<br />
fi intinclend spre Germania. 64. Cum<br />
aflam din bkrani hotarele Dachiel.<br />
65. Torile cele vechi earl de demult<br />
se cuprindeail in Dachia. 66. NArOdele<br />
de cari spune Bonfin ca.<br />
locuesc In Dachia. 67, 68. Impartirea<br />
Dachiei in trei parti 69. Cum<br />
s'a vorbit despre hotarele Dachiii.<br />
70. Cum ail cuprins Ghetil Dachia<br />
de la Bastarni. 71. Venirea Gothilor<br />
sub conducerea lui Zamolxis in<br />
Dachia. 73, 74. Spusele lui Stravon.<br />
76 Despre stapanirea Dachiii de<br />
cdtre Ghetl. 77. pisele lui Iornand<br />
despre stapanirea Ghepidilor. 78.
624 iNDICE GENERAL<br />
Merirea puterii Dachiii de &etre<br />
Decheval. 81 Cererea lui Traian de a<br />
se rdzsipi cetatile de pe la hotarele<br />
Dachiii. 82, 87. Trecerea trupelor lui<br />
Traian din Misiia in Dachia. 83. LocuitoriiDachiei<br />
sunt Romani. 85,104.<br />
Traian face cetati in ea si intereste<br />
pe cele slabe. 105, 129. Romani" ail<br />
venit in Dachia, cu Flac Hatmanul<br />
110, 125. Colonil sunt adusi din<br />
Italia si Roma. 111. rheas Silvius<br />
zice eh Dachiia, s'a numit Flachiia<br />
dupe Hatmanul Flacus si in urine<br />
Valachia, prin schimbarea lui F<br />
in V si a lui C in H, i addogirea<br />
lui A, dupe V. Uréche Vornicul,<br />
zice acelasl lucru. 113, 117. A fost<br />
deosebite de Ghetia. 118, 119. Dachia<br />
nu s'a nurnit Flachia, dupe<br />
Flac. 118, 122; ea se numea astfel<br />
de prin vécuri, inainte de Traian.<br />
123. Unii socotesc cá numele de<br />
Vlachia vine de la o fate a lui Diocletian,<br />
ce s'ar fi maritat dupe. domnul<br />
Romanilor din Dachia. 125. Cei<br />
cari nu sciti cand alt venit Vlahii<br />
in Dachia. 126. Cei cari tegeduesc<br />
ea' Romani'. din Dachia sint Romani.<br />
127. Sarnitie spune cä se<br />
chéme «Multeni , eel din Dachia<br />
de sus. 131. Sarnitie pretinde ca 'n<br />
ea s'ati aseclat Greci, Sloveni<br />
i edit.<br />
132. Procopie scrie ca Justinian au<br />
tinut Dachia. 133. Sarnitie spune<br />
cC Romanil adusl in Dachia s'ar<br />
fi intors apoi inderet. 134. Aurelian,<br />
se spune, cC ar fi mutat coloniile<br />
peste Dundre. 184, 150, 215, 218.<br />
Despre venirea Romanilor in Dachia,<br />
nici prin Traian, nici prin<br />
Flac, ci intr'alt fel. 135. Vopiscus<br />
spune ca Dachia pe care Traian o<br />
fecuse provincie, socotind Avrelian<br />
cC n'o va putea tine a retras pe<br />
Romani peste Dunere. De la asezarea<br />
Romanilor in Dachia i pane.<br />
la Avrelian a trecut 167 ani. Istoricil<br />
spun ce Romanii s'a intors in<br />
Dachia. 161. Sarnitie spune cA Romanii<br />
din ea greesc slavonesce 152.<br />
Traian a descelicat in Dachia. 153,<br />
181, 185. Traian aduce colonil dupe<br />
ce desredecinéze pe Dachi din ea.<br />
153. 190. Evtropie spune c.d. Adrian<br />
ar fi peräsit Dachia dace nu if ar<br />
fi fost fried se nu piarde atatea mii<br />
de Romani din ea. Procopie Chesarénul<br />
spune ce. Traian si Justinian<br />
a intocmit multe ceteti in Dachia.<br />
154. La capatul din Dachia<br />
al podului zidit de Traian el a ridicat<br />
o cetate. Procopie pomenesce<br />
de cetetile facute in ea de Traian<br />
si de alti. imperati. 155. Zonora si<br />
Mascimin Lichinie I Gh. Chedrinos,<br />
afirmä ca. Constantin s'ar fi nescut<br />
intr'o cetate a Dachiii. 155, 156. Mai<br />
multi scriitori pun adesea Dachia<br />
in locul Misiii si vice-versa. Halcocondila<br />
coprinde trei teri sub numele<br />
Dachiii. 156. Bonfin vorbesce<br />
despre hotarele Dachiii vechl. 157.<br />
Dachia era pline de Romani si Sanmati<br />
inainte de a veni Gothil 0<br />
Hunii. 158. Leunclavie spune ce<br />
Dachia a fost odate provincie. 159:<br />
Pavel Piasinschie spune ce Moldova<br />
inainte se chema Dachia. 160. Inscriptiuni<br />
aflate in Dachia. 161.<br />
Romanii descalicati de Traian sunt<br />
Romanii earl treesc si pane. asteii.<br />
162. Aid s'ail betut Romanil cu<br />
Dachil inse ail fost MAO. 166.<br />
Anul in care Traian ail deschlecat<br />
Dachia cu Romani. 191, 192. «Cé<br />
dintaia pomane* a lui Traian, a fost
descàlecaré Romanilor in Dachia.<br />
194.Traiul Romanilor in Dachia de la<br />
Adrian pand la «Antonie Pius*. 196,<br />
197, 198. De la Antonie Pius p5.nd<br />
la «Marco Avre1ieD.199,200 Romanil<br />
in Dachia de la M. Avrelie pada* la<br />
Commod. 200, 201, 203; de la Commod<br />
pada la Al Sever. 203, 204;<br />
de la Sever pada la Dechie. 206, 207;<br />
de la Dechie pada la Valerian. 208,<br />
209; de la Valerian pând la Avrelie.<br />
210, 211, 212. Când ii mad Avrelian,<br />
Romanil locuiati in Dachia<br />
de la 179 ani. 216. Despdrtita de<br />
Misia, nurnal prin latul Dun.:rei.<br />
216. Avrelian retrage o0ile care o<br />
pdziail pentru a le avea contra<br />
Per01or. 217, 221, 223. Locuitoril<br />
de la sate, ail rérnas in Dachia. 217-<br />
Avrelian s'a ndscut in Dachia malurósd.<br />
217, 219. Sub Avrelian. 220.<br />
Romanilor din ea, Sarnitie le este<br />
forte mult protivnic. Ghetil 0 Sarmatil,<br />
socoteail cum sd scótd din ea<br />
leghiónele Romane. 221, 223. Unil<br />
scriitori spun cd Romanii ail stat<br />
fOrte putin in Dachia. 221. Avre-<br />
Han socotea cd nu mai póte sd o<br />
tind. Romanil locuiserd continuil<br />
in ea, pAnd la Avrelian, 0 iel se<br />
intorc iard0 in Dachiia. 222, 225,<br />
227. Tätardil in timpul lui Avrelian.<br />
n'a venit in Dachiia, 0 tocmai<br />
in timpul lui Clavdius TatituL<br />
Dupà mórtea lui Avrelian, o<br />
parte din o01 a venit in Dachiia.<br />
223. Ridicarea Romanilor din ea,<br />
n'a lost vecinich. 224. Romanii din<br />
ea, ail trecut in Misia. 224. Dachia<br />
0 Romanii. 225. Avrelian socote0e<br />
gre0t cd n'o va putea scdpa de<br />
prada ratarilor. 226. Avrelian se<br />
temea eh Tdtardii sd nu intre in<br />
INDICE GENERAL 625<br />
ea. 226. In zadar ail lost trecuti<br />
din ea, Romani"' peste Dundre. 226.<br />
Asupra iel TAtardii n'ail slobozit<br />
prazile. Unii scriitori spun cd Dachia<br />
pe timpul lui Constantin Marele<br />
a fost deprtä de locuitori. 227.<br />
Avrelie Probus ridica din ea o<br />
sutd de mil de case, pe care le trece<br />
in Trachia. 228. Probus gone§te<br />
pe Vastarni peste Dundre i daci<br />
Dachiia ar fi fost deprtd, s'ar fi<br />
wzat in ea. Imparatil purtail de<br />
grije pentru Românii din ea. 229.<br />
Romanii in Dachia de la Avrelian<br />
Carus. 230. Maximiian imparatul,<br />
era din Dachiia, 0 pe fica sa, o dd<br />
unui domn care stalphnia Dachiia,<br />
0 unil scriitori spun cd Dachila s'a<br />
numit Vlahia, dupd numeie fetal'<br />
lui Diocletian. 231. Ca s5 inthreascd<br />
pdrtile iei, Diocletian ridicd 3 cetali<br />
0 aduce Oste noud. 232. Romann<br />
in Dachia de la Hlorus. 233.<br />
Zonoras spune ca Maximin Lichinie<br />
se ndscuse in ea. 234. Romanil<br />
vëdênd Dachia lini0itd, s'ail intors<br />
in ea. 235. In timpul lui Constantin<br />
Marele, era locuith de Romani.<br />
237. Ea e stdpanit5 de Constantin<br />
Marele. 238. Romanii in Dachia,<br />
de la impdrtirea imparatiei. 239.<br />
Leghiónele aduse de Traian in ea,<br />
ail fost intórse de Avrelian. 240.<br />
Cal' ce aveatt grija easel, r6man in<br />
ea, 0 Romanil o locuiail cad era<br />
ap6rata de armele lui Constantin<br />
Marele. Varvarii erau supu0 panà<br />
dincolo de ea. Constantin face un<br />
pod peste Dundre, pentru Dachia,<br />
scrie Zosirn. 240. Dachia socotità<br />
Craile. 241. Impreund cu Illiria,<br />
Trivalia, Panonia, Misia de sus,<br />
Machedonia, Thessalia, Critul §i<br />
40
626 MICE GENERAL<br />
Epirurile, formSza una din cele 4<br />
diviziuni ale imperiului Roman.<br />
Thrachiia coprindca Dachia si Machedonia.<br />
242. Fdcea parte din pro-<br />
vintiile romane. 243. E luata im-<br />
preund cu Machedonia,<br />
si alipitd<br />
pe langd scaunul imparatiei din<br />
Thrachia. Era egald cu cele-lalte<br />
parti ale imperiului. Impreund cu<br />
Machedonia i Thrachia, avea un<br />
hatman. 244. Romanii aü ferit'o de<br />
Varvari. 245. Constantin n'a dat<br />
locuri Varvarilor in Dachia. Ea e<br />
data de Constantin Mare le, lui Constans.<br />
246. Romanii in Dachia de<br />
la Iulian. 247. In ea mutfi Constans<br />
scaunul Domniei, pentru cà locurile<br />
iel eraa linistite. Serie Evtropie,<br />
Zosim, Idatiie si Victor. 247.<br />
Zonoras spune cà pe cand Con_<br />
stans locuia in Dachia, Constantin<br />
vine asupra lui. 247. Constans traesce<br />
in ea in al 4-a an dupa mórtea<br />
lui Constantin Mare le. Constans<br />
face in Dachia monede. 248, 249.<br />
Traian zidesce in ea cetatea Capul<br />
Boului. 249. Ea a fost locuitd de<br />
Romani cari ail avut 2 archiepiscopi,<br />
çlice Theodoric. In sinodul<br />
de la Sardiia, se pomenesc de 2<br />
Dachil : Una pe Dunare in sus si<br />
alta peste Dundre, numità ast-fel,<br />
dupa ce Avrelian trece in Misia<br />
pe Romani. 250. A fost provintie<br />
Romana si a avut pastori bisericesci.<br />
Pe timpul lui Paravat, istoricil<br />
nu pomenesc navalitori in Dachia.<br />
251. Romanil in Dachia, de<br />
la Valentinian. 253. PicioruI Romanilor,<br />
a rSmas neclintit in ea, cu<br />
tote ea Gotthil, ail facut multe calcart<br />
254. Gh. Chedrinos spune cd<br />
Gotthii ail pradat-o sub Valens. 255.<br />
Gotthilor le-ar fi placut sa fie aseclap<br />
in ea, insa Valens nu voesce.<br />
256. Era fall de camp, contrara<br />
firei tataresci. Gotthil nu s'ail ayeclat<br />
in ea, pentru ca trebue sa fi<br />
lost in ea, alte némuri de Omeni.<br />
Gotthii mai tarzia, a pradat in<br />
Dachia. 257. Frithighern o pradOza<br />
lice Bonfin. 258. Dachia malurósa<br />
era sub Gotthi. 258. Schimbarea<br />
numelui Dachia in Volohia. 259,<br />
297. Unii scriitori ic ca ea a fost<br />
cat va timp sub stäpanirea Gotthilor<br />
i cat-va sub a Hunilor. 260.<br />
Avrelian a scos din ea pe Romanii<br />
si<br />
i-a mutat in Dachia. 260. Venind<br />
Gotthil póte sa fi scos pe Romani<br />
din ea. 260. Pana in muntil ei se<br />
intind Gotthii. 261. Gotthii tree<br />
prin ea. 262, 263. Dachia pe care o<br />
stapanea Decheval de la care Traian<br />
a luat'o, se intindea de la Tisa<br />
'Ana la Prut, i Gotthii nu ail ajuns<br />
hotarele ei caci ar fi fdcut<br />
rnentiune Iornand. 264. Este pea"data<br />
de Gotthi i scapata de Theodoric.<br />
265. Stapanirea ei. 266. Pand<br />
la hotarele Dachiii se intindea stapanirea<br />
Gotthilor clice Procopie<br />
Chesdrénul. 267. Ea nu a fost sub<br />
stapanirea Gotthilor. 267. Go tthii<br />
in Dachia. 268. Ramäsitele Ostrogotthilor<br />
nu puteail fi stapanitóre<br />
ei, fiind el insiisi supusl altora.<br />
269. De la hotarul Dachiii despre<br />
rSsdrit ,, adica Prutul unde la Galati<br />
cid in Dunfire i pand la Marea<br />
Négra sunt 500 mile Italienesci. 269<br />
Romanii in Dachia pand la Arcadie.<br />
270. Dacil Grutinghii ar fi locuit<br />
Dachia, pradail intãiii Misia<br />
care vine in fata ei. 271. Pand la<br />
mórtea lui Theodoric nu s'a mai
facut nici o pradare in ea. 272. Mai<br />
sus de ea, spre partile,Ungariei s'ail<br />
intamplat trecerile i resbelele pe<br />
Dundre, &and Gotthil ati trecut in<br />
Italia, Galia, Ispania si Africa. 273.<br />
Romanii in Dachia de la Theodosie,<br />
pada la Attila. 278, 279. Isto-<br />
Heil spun ca. Hunii pe Gothil nu<br />
din Dachia ci de la Balta Azacului<br />
si de pe térrnurile Marii Negre i-ail<br />
supus. 280. Istoricil afara de PretoHe<br />
spun ca Traian a facut Podul<br />
de peste Dunare ca sä intre<br />
mai cu usurintd in Dachia. 280. EayoMxta<br />
numesc istoricil greci Dachia.<br />
281. Dachia mediteranee sail<br />
Ardealul face parte din Ungaria<br />
Vice Bonfin. 281. Dachia malurósà<br />
si<br />
muntósh era sub stapanirea Ro-<br />
manilor, iar acuma sub stapanirea<br />
Turcilor. 281. Secuii in Dachia. 282.<br />
Navalirea dintaiil a lui Attila, n'a<br />
ajuns pada la ea. 283. In anul 447,<br />
Attila trecênd Dunhrea inghetata,<br />
ajunge cu ostile pada in Dachia.<br />
284. In ea Romanii ail stat neclintiti<br />
i rèsboiul kr cu Hunii s'a<br />
intins pada ad. 284. Attila a ajuns<br />
pana la ea. 285. Drumul Varvarilor,<br />
trecea mai pre sus de ea. 285. Romanii<br />
din ea, n'ail plecat de frica<br />
lui Attila ci s'ail retras spre munti.<br />
286. Romanil tot-deauna au locuit<br />
Dachia. 286. Dachia malurósa, a fost<br />
apucata de Evmegiur i Vultizic,<br />
rude ale lui Attila. 289. Attila sail<br />
a stapanit Dachia peste tot, sail a<br />
trecut prin Dachia de aos. 290. Neculai<br />
Costin spune &à Attila a pustiit<br />
Dachia si a stat pustie 600 ani.<br />
290. Intrarea ostilor lui Attila, n'a<br />
fost prin Dachia. 290. Romanii in<br />
Dachia de la Leon Thracul. 291.<br />
INDICE GENERAL 62 7<br />
Rèsbóele intre Varvaril dupa m6rtea<br />
lui Attila, n'ail atins Dachia.<br />
292. Romanil au trait in ea si all<br />
stdpânit'o. 293. Peste ()stile din Dachia<br />
malurósa., e pus hatman Theodoric,<br />
un domn al Gotthilor, care<br />
se supune lui Zenon. 294, 295. Diregatoria<br />
lui Theodoric in Dachia,<br />
nu insemnéza cd all stapanit'o Gotthil.<br />
295. Theodoric viclenindu-se<br />
contra lui Zenon, Romanil din Dachia<br />
se retrag de la el. 295. Rrlmanii<br />
de la Traian, all re'mas in<br />
ea pada' acum. 296. Dachia si Flachia.<br />
301. Pentru lucrurile iel unii<br />
istorici n'ail scris. 298. Prin ea ail<br />
trecut Bulgarii in intaia prada. 302.<br />
In a doua pradd, Bulgarii s'aii all<br />
trecut numal prin Dachia sail ail<br />
stat aprópe de ea. 302. Intaiil in<br />
ea au dat Bulgarii cu ochii de Romani.<br />
302. Prin ea Bulgaril ail trecut<br />
in Misia. 302. S'a pdrut gresit<br />
cà Romanii din ea s'ail numit cu<br />
alt nume. 303. Atat Dachia, cat si<br />
Romanil din ea, si astali ca gi<br />
inainte se numesc. 303. Bulgarii<br />
eland de Romani intaiil in Dachia<br />
Pad<br />
numit gVolohlD, iar Dachil,<br />
«Volostéle caia ZemleD, adica pamintul<br />
sail ara Romanilor. 303.<br />
Nici un neam de'al Slovenilor,<br />
n'a stavit in ea. 304. Cate trele<br />
Wile care compuneati Dachia, s'au<br />
numit multa vreme cu numele<br />
de Valahia. 304. Dachia din mijloc,<br />
s'a numit Transilvania. 305. Schimbarea<br />
numelui iel. 307. Istoricil<br />
sub numele iei, cuprind 3 tari.<br />
308 La istoricii Greci nu gasesc<br />
numele de Valahia. 308. Numele<br />
Schythiii, pus in locul Dachiei.<br />
312. Chiril hatmanul, cuprinde
628 INIMCE GENERAL<br />
Schythia, sub numele cdreia, piite<br />
cuprinde i Dachia. 313. Scriitoril<br />
aü amestecat numele Dachiei cu<br />
Schythia. 313. In ea, pe marginile<br />
Dundrei, Justinian ridicd cetati.<br />
314, 321. Varvaril pe vremea lui<br />
Justinian stdpâneaii o parte din<br />
ea. 317. Nu se póte cun4te in ce<br />
parte a Dachiei, a fost Turnul. 318.<br />
Justinian a luat Dachia de la Gotthi.<br />
318. Jornand spune ca o stdpalnead<br />
Ghepiclii. 318, 319. El spune cà<br />
Dachia se numea Ghepidia. 319.<br />
Dachia mälurósd i munteisd, pe<br />
vremea lui Justinian, o stdpaneail<br />
Romanii. 319. Justinian da o parte<br />
din ea Erulilor, pe langd Singhidin.<br />
319. Cdnd o stdpanead. Gotthii.<br />
Ghepidil §edead in Pannonia 0 Justinian<br />
gone§te din tótd Dachia pe<br />
Gotthil. 319. Soffit Longobarcillor,<br />
spun ed. Ghepidii se laudd Ca std.panesc<br />
Dachia. 320. Solii Ghepidilor<br />
spun cd iei stdpânesc numal<br />
.Dachia de pe lânga. Sirmium. 320.<br />
Pdrti le iei de pe langd. Sirmium le<br />
tineat Varvarii. 320. Dundrea curge<br />
prin ea. 320, 321. MA Dachia a<br />
fost sub stdpânirea lui Justinian.<br />
321. Dundrea desparte Dachia mdlurósd<br />
de a drépta iei. In ea, pe<br />
Dunare, este cetatea Singhidon.<br />
321. Dorticum, cetate ziditii de<br />
Traian in Dachia. 322. CetAtile zidite<br />
da Traian, el le umple cu Romani.<br />
322. Traian a zidit multe<br />
cetati in ea. 323. Nici un istoric nu<br />
pomene0e ca. Justinian sd fi trimis<br />
alth óste i sà fi gonit din Dachia<br />
pe Sclavoni. 324. Romanil pe sclavonii<br />
de la Dundre despre ptirtile<br />
Dachiei i-ad gonit. 325. Dachia saà<br />
Volohia. 327. In timpul lui Mavri-<br />
chie nu nume Dachia ci Inca 0<br />
Schythia aü fost sub a impardtiei<br />
stdp-anire spune Theofil Samocatis.<br />
328. De ce nu ar fi fost i acilea<br />
o§ti Romdne0i dacd in Misia<br />
Trachia eraii. 330. Romanii din Dachia<br />
se pomene0e sub numele Vlahilor.<br />
337. Dachia mélurósa i muntósd<br />
era sub stdphnirea Romanilor,<br />
cea mediterand saü Ardealul era<br />
sub stdpanirea Ghepiclilor. 338.<br />
Romanii din Dachia sunt pdrdsiti<br />
de ajutorul impdrdtesc. 338. Bulgaril<br />
nu stati mult in Dachia. 338. 0<br />
parte din ea este cuprinsd intre<br />
Nistru, Prut §i Dundre. 346. Istoricil<br />
grece01 despre Dachia. 347. Ea a<br />
fost deosebitä de imperil 348. Soli<br />
din Dachia se zice Ca s'a dus la<br />
Carolus. 349. Dachii goniti din Dachia<br />
de Traian ian numele de Davi.<br />
350. Carolus umbra' cat-va timp<br />
prin Dachia pe Dundre, uncle locuiaii<br />
i Iazighil i Metana0ii. 350.<br />
Carolus mutd in Dachia din afard<br />
(Ardealul) multi Sa0 care 0 pand<br />
astd-cli trdesc in ea. 350. Românii<br />
din Dachia sunt deosebiti i trimit<br />
la Carolus sá cérd proteetia apusului.<br />
351. 0 parte din Dachia este<br />
data. Ungurilor, i acea parte este<br />
de la munti Valid la Tisa pe care<br />
istoricii grece0i o numesc Pano-<br />
Dachia, iar cea 1-altd parte este locuita<br />
de locuitorii eel vechi. 356.<br />
Unii istorici sustin cd ea sd fi rdmas<br />
mai multd vreme pustie de Romanii<br />
sal 361. Unii istorici spun ca de<br />
ar fi fost neamul nostru tot una<br />
cu al Italiei scriitoril romani n'ar<br />
fi incetat a scrie. 361. Limba locuitorilor<br />
Dachiei se amestecd cu elemente<br />
slavone. 364. Pecinegil co-<br />
.<br />
ai
prind locurile Dachiei. 364. Românil<br />
din Dachia n'ail cumpärat condeele<br />
strdine ca sà scrie c5. el stail de<br />
mult in ea. 367. Craiul tefan a<br />
scos pe Rust' din centru Dachiei<br />
ce se numia Transilvania. 375. Românii<br />
din ea sa fi facut voevodate<br />
slobode cu numele pentru domn<br />
de despot zice Leunclavie. 377. La<br />
mórtea lui $tefan craiul unguresc<br />
aü venit rorani din Dachia. 379:<br />
Hunii ocupá o parte din Dachia. sl<br />
Românii din ea fuge in Misia. 383.<br />
Românilor din tóta. Dachia ii s'a<br />
schimbat numele de pre vremea<br />
ml Anastasie. 396. Prima descdlecare<br />
a Românilor lu Dachia. 459.<br />
Vechimea Romanilor din ea. 462.<br />
Romanil ail stat necontenit in Dachia<br />
incepênd de la Traian. 463. 0<br />
parte din ea a fost perdutà pe<br />
timpul Ungurilor. 463. Românii aü<br />
rthnas neclintiti in Dachia. 464.<br />
Valachil se trag din coloniile aduse<br />
de Traian. 464. a fost numità Molis-<br />
Vavia adea. Davia mole. 471. Ail<br />
avut de Doinn pe Dechebal, and<br />
s'ail batut cu Traian. 9. Ati fost<br />
invinsl de Traian, and s'a vbirsat<br />
forte mult sAnge. 14. Dachii aü<br />
fost in Schytia. 61. Dachii erail in<br />
spre Gherrnania. 62, 63 Unit mindnosi<br />
spun c5. Dachil nu s'ail intins<br />
mai sus de unde (TA Tisa in Dun'are.<br />
64. Locul loril tin Moldovénii,<br />
Munténii, Ardelénii i o parte de<br />
Unguréni. 65. Tara Iazighilor a fost<br />
mai inainte a Dachilor. 66. Dachii<br />
sunt din neamurile Ghetesti. 67.<br />
Ce näróde au fost in Dachia inainte<br />
de venirea bor. 68. Numele si incepkura<br />
bor. 70, 71, 72, 73, 74, 75<br />
Unii Ii socotesc de un neam cu<br />
INDICE GENFRAL 629<br />
Ghetii i Dacii, altil deosebiti. 70.<br />
Ail rdsboiti cu Bastarnii sub Barabista.<br />
71. Inainte de Avgust Chesar<br />
nu sunt pomeniti in istoria Romanilor.<br />
72. Numirile lor, mai mult<br />
in Dava se sfirsesc. 73. Aceiasi<br />
semintie cu Gothii, Dail, Ghetii,<br />
Visegotii, i Ostroghotii. 73, 74.<br />
Se trag din Ghetil asiatici. 74.<br />
Cum s'ail inceput si cum ail fost<br />
mai nainte de supunerea Romanilor.<br />
75, 80. FAceati parte din Varvarii<br />
grecilor. 75. Fani la Avgust<br />
aU stat sub numele Ghetilor. 77.<br />
Apoi s'ail numit Dachii, ph.na.' la<br />
Traian care a stins crdia bor. 77. impreund<br />
cu a1ii cuprind Vitynia.<br />
77. Craiul Dachilor din timpul lui<br />
Iulie Chesar. 78. Se luptà impotriva<br />
lui Avgust. 79. Ail avut 5<br />
crai. 78, 79. Rásbóele lor cu Traian.<br />
81, 83, 104, 105, 107, 123, 186, 187,<br />
188, 189, 190, 191, 194. Dachil si<br />
limba Romanilor. 113, 221. Flaccus<br />
Dachii. 118, 119, 122, 124. Locucuiail<br />
pe lângal Dunáre. 125. Limba<br />
Dachilor. 126, 398. Sarnitie spune<br />
a din el shit Romanii. 128. Sub<br />
Traian s'ati istovit. 129. Stravon<br />
despre Dachi i limba bor. 130. Sarnitie<br />
despre Dachi i locurile lor.<br />
131, 132, 133, 134, 151. Traian si Dachii.<br />
153, 154, 156. Romanil din Misia.<br />
156. Halcocondilas despre Vlahii<br />
din Pind, ce's tot de o limbà cu<br />
cei-l-alti Dachi, intalegând prin<br />
Dachil pe Moldovenii i pe Muntenii.<br />
157. Bonfin spune cä pe unde<br />
locuiail Dachil trdesc mai tfirziti<br />
Valahii. 158. Dlugos si all scriitori<br />
Lesi cred c. Dachil all fost dupa<br />
ném Sloveni. 159. Evtropie spune<br />
cä Traian dupd ce i-a invins a
630 INDICE GENERAL<br />
fault tara lor in provincie. 160. Ail<br />
primulresboit. cu Romanil sub Domitian.<br />
165. Romanil ere' tributaril<br />
Dachilor, 166. se bat cu Romanii<br />
in Misia, Dachia, Ghermania si Panonia<br />
i il bat in t6te partile pe<br />
Romani. 166. Dachii i Iulian. 167.<br />
Tara lor, oranduiala cereasck o da<br />
prada. 170. Dachil. 177. Dachil<br />
Romanii. 179. Tulle Capitolin ii pun<br />
din greséla in locul Ghermanilor<br />
Catii in resbelul cu Antonia Pius.<br />
199, 200. Dachii i Commod. 204.<br />
«Avreleus Dacul.. 212, 220. «Favsta,,<br />
era fiica lui Maximian Dacul.- 247.<br />
«Matthei Pretor. despre craia Dachilor.<br />
279, 270. Bonfin vorbesce<br />
despre'coprinderea de Huni a tarn<br />
Dachilor. 281.Gloverie despre Dachi.<br />
305. Bonfin despre Davi, ramäsita<br />
vechilor Dachl. 350. Leunclavie despre<br />
«Bogdan Domnul Dachilor..<br />
377. Asa numesce Halcocondilas pe<br />
Vlachii de paste Dunare. 398. Locuintele<br />
Mr de odinióra. 464.<br />
Dachia Panona pe langa Dunare, margineste<br />
Vlahia. Este despartità de<br />
Bogdania prin Muntil Vransoviei<br />
sag Vrancei. 126.<br />
Dacicus sailDatanul, titlu dat lui Traian<br />
de cdtre Senat dupà ce a biruit pe<br />
Dachii, spune Zonora. 156.<br />
Dacil. Vecli Dacha<br />
Daco-Romanil. Despre un prefect al<br />
Darcomanilor, 'Ate al Daco-romanilor.<br />
161. Despre Daco-Romanil<br />
in timpul lui Marco-Avrelie. 201.<br />
Daco-Romanii. Hronicon Daco-romanii<br />
adich a Tarilor romanesti. 181.<br />
Aceltopwilatoc,<br />
nuMire ellinesce alca-<br />
tuita, a Romanilor din Dachia. 197.<br />
Dail, unii Ii socotesc d'un ném cu<br />
Ghetii si Dacii, aIii II socotesc<br />
9i<br />
deosebiti. 70. Despre Dachl si Dal.<br />
72. Aceeasi semintie cu Ghetil, Dachil,<br />
Gothii, Visegotil i Ostrogotii.<br />
73 si 74. Gonind pe Heruli, sag<br />
numit Dachi. 73. Stravon spune Ca<br />
fac parte din Schythia asiaticd, apr6pe<br />
de marea Caspica. 74. Sant<br />
din semintia Getilor. 76. El trimit<br />
soli la Carolus ca sä céra pace, la<br />
Acfisgran. 350.<br />
Dalidale sad Dalila nevasta IW Samson.<br />
379. Cantemir numesce Dalidà<br />
pe Zol imparatiasa care iea de bar-.<br />
bat pe Constantin Monomah. 380.<br />
Dalmatia, 'Ana in ea ag venit Bulgaril<br />
cu pradaciunea. 13. Hotar al Panonilor.<br />
78. In ea s'a ndscut Diocletian.<br />
231. 0 ia Constantin Marele.<br />
238. E data lui Constans. 246. Pradata<br />
de Alaric. 274. Hunil aü pradat'o<br />
283. In ea la Iadira, Attila<br />
face a 2-a resedintd. 285. La 470,<br />
Hunil au prädat pang in Dalmatia.<br />
292. In ea au Mout craie Slovenii<br />
304. Pe tribunul lei il maul Hunii.<br />
315 Hagan strangandu-si 6ste intra<br />
in Dalmatia. 328. In Dalmatia<br />
sunt rasbóele cu Bulgaril si Serachenii.<br />
352. Romanii trimet osti aci.<br />
355. Apsimar dupg ce tae nasul lui<br />
Leontie il.<br />
trimite intr'o monastire<br />
de aci. 340. Dupà Domnul iei, ia Ladislav<br />
pe Solomira, sora sa. 444.<br />
Craig al iei se intituleazd Andreas.<br />
446. In ea fuge Bela IV-a de frica<br />
Tätarilor. 450, 451. Craig al lei se<br />
intituleazd Bela IV-a. 459. Era supusa.<br />
craiel Unguresci. 469.<br />
Dalmatia nepotul lui Constantin Marele<br />
ifiu11ul Aninvalin. Constantin<br />
Marele, iI face Chesar. 246.<br />
Pradasera Evropa, dar acum<br />
n'a ramas nimic din iei. 20.
Damase, ad m6re Joan Chhnischii<br />
otrdvit de Vasile mai marile Hadimbilor.<br />
370.<br />
Damaschin, Sfantul. Din oratia lui,<br />
spune Baronie despre uciderea lui<br />
Paravat. 253.<br />
Danastana, tirg, intre Galati la i Vithyniia<br />
unde móre Iovian. 253.<br />
Dandul era hatmanul Venetianilor.<br />
Impreunä cu Balduin, vor sa cuprinda<br />
Tarigradul. 421. Impreund.<br />
cu Doloic i 13alduin inconjurd<br />
Udrilul. 425.<br />
Danezil on-16ra pe Car lus, craill Sfedesc,<br />
in Norveghila. 176. Aft rasb6ie<br />
cu Lesil. 175.<br />
Dania. Enric, craiul Daniel si altil<br />
merg asupra Vandalilor. 389.<br />
Danil. Domn al lor se intitulézti Attila,<br />
in scrisórea dare Valentinian. 287.<br />
Daoniul, e daramat de Tatar!. 432.<br />
Dara, apa ce dd in balta Hiva. Turcii<br />
o chlama Nahrh. 439.<br />
Darcomanior. Despre tin prefect al<br />
Darcomanilor. 161.<br />
Dardania a fost predata de 'Mari.<br />
209. i din ea all fost representantl<br />
in Sinodul de la Sardica. 250.<br />
Diaconul. Vedi Pavel Diaconul<br />
Dascal. Simion se numesce si Dascalul.<br />
367.<br />
Dava. Orasele Dachilor ail acésta terminatiune.<br />
73.<br />
Davia. Asa mai era numitil Dacia.<br />
471.<br />
David din familia Comnenonestilor,<br />
face impardtie in Frighia. 427.<br />
David rudä dupa trup cu Isus Hristos.<br />
164.<br />
David. Isus s'a nascut dupä trup din<br />
ruda lui David din 1161-nut Iudil. 164.<br />
Davi!. Davil sail Dail, din némuri,<br />
spune Bonfin ca se cobórd. 73. Stra-<br />
INDICE GENERAL 631<br />
von si Trogus clic impreuna ca Dachil<br />
se trag din Davi sail Dal. 74, 76.<br />
De ratione Temporum. 361.<br />
Davi!. Gothofred, domnul lor, lovesce<br />
pe Frigi. 349. Davil email ramasita<br />
vechilor Dachl, goniti de Traian. 350.<br />
Dittanul. Asa s'a numit Traian. 82,<br />
156. Vell Dacicus. Asa e numit<br />
91<br />
intr'o inscriptie gdsita in Dachia.<br />
161.<br />
Decebal. Vedi Dechebal.<br />
Declibbal, pierde averile ascunse in<br />
< fundul ape! Sarghetii . 9. Rana a<br />
omori pe Dechebal, Traian a v6rsat<br />
forte mult sange. 14.<br />
Decheval, craiul Dachilor, omorit de<br />
Traian. 77. Al 5-a si cel din urmd<br />
era! al Dachilor. 79, 80. S'a luptat<br />
cu Domitian. 79. Iornand il numesce<br />
Diurpanis. 80, 129. Dupa<br />
perderea primului rasboiii, a fugit,<br />
insd nu de tot zdrobit. 81. El s'a<br />
retras la Zamoghetusa. 81. Si'a format<br />
o alta 6ste, pentru un nod rdsboiti.<br />
82. El ramase biruit in al II-a<br />
résboiii. 82. Dion spune eh el a cerut<br />
pace lui Traian. 82. 107. Nu se<br />
tine de tratatul cu Traian. 82. Pr&<br />
deza pe Iazighl i Metanasti. 82. Ca<br />
sk se supuna lui Trajan cere pe<br />
Longhin. 82. Omóra pe Longhin.<br />
82, 188. Ii stringe tote puterile<br />
langa apa Sarghetil. 83. Se omórá<br />
singur. 83, 123, 189. Il ingrOpa comorile<br />
in apa Sarghetil. 9, 83, 190.<br />
0 data cu peirea lui cade i nOmul<br />
Dachilor. 105. A avut 17 an! resbel<br />
cu Romani!. 129. Zonora spune ca<br />
cu soli! sel a intrat Traian in triumf<br />
la Roma. 156. Sarnitie despre<br />
fesboiul lui Dechebal cu Traian.<br />
159. Craiul Dachior se bate cu Domitian<br />
impSratul Romanior pe care
632 INDIC& GENERAr .<br />
il bate in tote pärtile in Dachia,<br />
Misia, Ghermania, Panonia.165, 166.<br />
Face pe Romanii tributari Dachibor.<br />
166. El insOld pe Iulian Hatmanul<br />
tdind o pddure o imbracd<br />
gi<br />
inarmézà, pe care Romanil au<br />
luat-o drept osteni. 167. Este bdtut<br />
de Traian, silit sá cérd pace. 187.<br />
Pieirea lui Decheval. 188. Ultimul<br />
rèsboiti al lui Decheval cu Traian,<br />
ar fi fost pe la 105 d Chr. 191.<br />
Decide. Vedi Defie.<br />
Deans. Vedi Defie.<br />
Deifovos, conducator al Grecilor din<br />
Asia in rdsboiul Troian. 93.<br />
Deliorman, parte din Dachia. 68.<br />
Demircapa muntil. 132.<br />
Demosthenes. Vedi Dimosthenis.<br />
Deoeletian, impdrat Roman. are o feta'<br />
care se numesce Vlahie, pe care o marita<br />
dupd un domn al Românilor,<br />
dupii cum spune Bonfin Anton. 125.<br />
Derbend se mai numesce Cafeasul.<br />
438. Cu acest nume e j o cetate<br />
care desparte impArdtia Rusésch<br />
de cea Perséscd. 438.<br />
Derbeneil, al 4-lea cral dac, a bfitut<br />
pe Domitian i pe generalii Opie<br />
Sabin si pe Cornelie. 79.<br />
Despot. Domnul Vlahilor scdpAnd de<br />
sub domnia Unguréscd, poftlad mai<br />
bine nume de despot sal audd. 377.<br />
Despot iamlasi, munti asa numiti de<br />
Turd 64.<br />
Destabani se numesc astädi locuitoril<br />
satelor Hänesti unde mai inainte<br />
eraii Sasi. 350.<br />
Desticaptac,nuinesc Turcil canipii Capdacului,<br />
care tin de la Don peste<br />
Volga. 438.<br />
Deurpanic. Sarnitie numesce ast-fel<br />
fesboiul lui Decheval cu Romanil<br />
si spune cd a tinut 16 ani. 159.<br />
Detidava, exemple de numire de sofas<br />
la Dai. 73.<br />
Detie. Gotii trecênd in Misia, Filip<br />
Arapul trimise pe Detie in contra<br />
lor, care mai pe urind a fost i impérat.<br />
207. Dupd Filip Arapul slujitorii<br />
ad ridicat imperat pe Mesdus<br />
Deteus, care a alungat pe Varvari<br />
pand la Don. 208. Perit'aii la 251 cu<br />
viclesugul sotiei sale Gallus. 209.<br />
Detie. Detidava ar fi cum am dice ce-<br />
tatea lui Detie. 73.<br />
Deurpanic Rdsboiul lui Decebal cu<br />
Romanii. 159.<br />
Develtu. Aci fuge Alexie Comnenos,<br />
de frica lui Balduin. 420.<br />
Diana, Capistea iei, era impotriva<br />
Crdmului. Aci spune Sarnitie cgt<br />
Clavdie a bdtut pe Schytii. 212.<br />
Dictator. La a. 1 a Chr. Senatul<br />
alege pe Iuliii Cesar dictator vecinic.<br />
163.<br />
Dictum mins, Dictum nuilius. 368.<br />
Dictionarul, lui Moreri. 113, 221, 263.<br />
Didimotihénil se inchindlui Henric. 432.<br />
Didimotihul, cetate Latinii fug din ea<br />
de frica lui loan Alexie. 424. Era<br />
tinut de Greci. 425. Spre el merge<br />
Henric l cu tocméld de pace, o ia.<br />
431. Aci fug unii locuitori_ ai cetdtel<br />
Filippopolis. 431. loan Alexie<br />
nu pots sa-1 ia,<br />
gi Didimotihenii<br />
se inchind lui Henric. 432.<br />
Didius Iulian a impärdtit 2 luni si a<br />
fost sugrumat din porunca lui Septimid<br />
Sever. 204.<br />
Dimitrie sfintul Lui ii ridicd o biserich<br />
Pear i Asan. 400. Asan spune<br />
cd el a pdrasit Mitropolia Solonului,<br />
nevoind sd mai stea intre Rome.<br />
401.<br />
Dimostheuis cum a fost el la Greci<br />
asa a fost i Titeron la Romani. 5.
Dinzig se numea feciorul mai mare<br />
al lui Attila. El re'rnâne domnul<br />
Hunilor din Panonia. 289. El a avut<br />
multe rSsbóie cu varvarii curl<br />
voiaii sä scuture jugul. 291. A fost<br />
omorit de Gotthi. 292.<br />
Dioelis se numea Diocletian inainte<br />
de a fi impärat. 231.<br />
Diocletian. Fiica hit s'a fi nurnit 1V1ahiev.<br />
125, 231. Are 2 rdsbóie cu<br />
Carin. In al 3-lea omórd. pe Carin<br />
si rSmdne domn singur, la 25 d.<br />
Hs. Mai inainte se chema Dioclis.<br />
Tiran asupra crestinilor. Ia tovards<br />
pe Maximian. Amfindoi leapádä odata<br />
domnia Era ndscut in Dalmatia.<br />
Bonfin spune cä pe fata lui<br />
o chema Vlahie i o dä dupd domnul<br />
care atunci stdphnia Dachila<br />
231. Face chesar pe Constantin<br />
Hlorus, dându-i tovards pe Armentarie.<br />
Desparte os tile in (loud pdrti.<br />
El ia Eghypetul. Potoleste in Panonia,<br />
cldtirile Sarmatilor, trece<br />
in Armenia, apol la Alexandria pe<br />
care o ia. Supune Eghypetul. Ammiian<br />
spune cà bate pe Gothi earl<br />
prddaserà Thrachia 1i ii goneste<br />
peste Dundre. Zideste 3 cetdp in<br />
Dachia, ca sd le albä in contra Tatarilor.<br />
Face triumf la Roma asupra<br />
Gotthilor, Bastarnilor, Cvadilor,<br />
Sarmatilor, Eghypcilor i Persilor<br />
232. In triumf se chiamd Jovile.<br />
In anul 304, dupd 20 ani de domnie<br />
se retrage cu Maximian, puind<br />
chesari. pe Galerie. Maximian si<br />
Constantin Hlorus. El se duce in<br />
Nicomidiia. 233. Nu primeste pe<br />
Maxirnian. 233<br />
Diodor. Istoric. In contra lui, unii<br />
aduc pe Titeron 173.<br />
Dioghenis kynieul, Cum umbla el cu<br />
MICE GENERAL 633<br />
Melia aprinsd pe u1ià, asa trebuia<br />
sä umbli pe vremea ndivälirii barbarilor<br />
in Roma ca sa poti gdsi<br />
un roman. 11.<br />
Diomidis, conducdtor al Grecilor din<br />
Evropa in fes sboiul Troian. 93.<br />
Dion. 53. Spune : Unil din Greci Dachilor<br />
si Gheti le zic. 70. Vorbeste<br />
de ostile Romane, ale lui Crasus,<br />
din Macedonia, Tracia i Gretia<br />
resbelele lui. 78. De luptele lui<br />
Derbeneii cu Domitian. 79. El asigurá<br />
despre tributul pldtit de Domitian<br />
Dachilor. 81. Márturiseste<br />
despre rdsbóele lui Traian. 81. El<br />
spune Ca Dechebal a cerut pace<br />
dupa. al II-lea résboiii. 82. Afirmd.<br />
despre Victoria lui Traian 82. Vorbeste<br />
despre podul lui Traian. 83.<br />
Din el, mdrturiseste Bonfin despre<br />
colonisarea Dachiei. 83, 192. Afirmà<br />
cä tara de la Buda la Tisa se numea<br />
Pano-Dachia. 83. Serie Ca Avgust<br />
Chesar a trimes pe Iulia in<br />
ostrovul Pandataria, dupd ce a<br />
exilat pe Ovid la Tomos, lângd<br />
Marea Neagrà. 122. Despre Traian.<br />
105, 186, 188, 190, 191, 192, 193, 194,<br />
195; 197. Scrie cà Trajan a venit la<br />
impärdtie la 98 d. Hs. 123. Spune<br />
ed. In rdsboiul contra Ghetilor aii<br />
fost Hatmanil Crasus, Tiverie si<br />
Ghermanic. 128. Dion scrie c dupd.<br />
ce Traian a stropsit pe Dachil a<br />
adus in Dachia colonii Romane.<br />
Mai multi scriitori intdresc cele<br />
scrise de Dion. 154. Spune cd. Traian<br />
a ridicat podul de peste Dundre.<br />
158. Despre Domitian. 166. Despre<br />
Adrian 197, 199. Spune cd. Marco<br />
Avrelie i cu Hatmanul Paternus<br />
plec in potriva Tiitarilor insd. nu<br />
i-a putut supune fiind-ca s'a im-<br />
et
634 INDICE GENERAL<br />
bolndvit. 200. Spune ca dacà ar fi<br />
trait Marco Avrelie, ar fi fdcut provincie<br />
tara Marcomanilor i Cvadilor.<br />
201. Sever, Caracalla i Geta.<br />
204, 205. De anul 229. 207. El si<br />
Evtropie spun ca. Adrian a stricat<br />
podul de paste Dundre ca sa nu<br />
navaleasca Varvarii. 280.<br />
Dion3sie, scriitor, unit il socotesc<br />
purtator de cuvinte desarte. 173.<br />
Pentru el este apaste nutnele Flachia.<br />
301. Nascocirea numelui Flachia<br />
pentru Dachia, intâiG aü scos'o<br />
Bulgarii. 301.<br />
Maisie Aliearnasem, vorbeste despre<br />
origina Romanilor. 101. Serie lucruri<br />
intamplate cu mil de ani<br />
inainte. 299.<br />
Dionisie Perlighit. 53. Geograf pe vremea<br />
lui Avgust Chesar, cu 4 ani<br />
d. Hs. 59. Pomeneste popórele dintre<br />
Don si Dachia. 61, 63. Sustine cä<br />
Dachia s'a intins pâna la Germania.<br />
64. Zice despre : Auxthv<br />
eilarcErog iha, al Dachilor nemesurat<br />
pain ant. 67. Sustine Ca Daii, Dachii<br />
ii Ghetii sunt tot un neam. 70. Numeste<br />
pe Alani, viteji. 76.<br />
Dionisie Vacehos, a biruit in spre rasdrit.<br />
88. Pe .urmele lui, a mers<br />
Alexandru cel Machedon, la India<br />
si Persia. 88.<br />
Dionisyodot, scrie din Omir despre<br />
rasboiul lui Iraclis cu Troadenii.<br />
91. El spune ca a murit in rasboiul<br />
Troian o suta cinci-spre-zece mii<br />
din am éndouS partile. 94.<br />
Dionysos-Bacchus. Vecli Dionisie Vac-<br />
Mos.<br />
Dir i cu Aseold coprind Chiovul,<br />
dar e omorit de Oghel luand inapoi<br />
Chiovul. 372.<br />
Diraehion, cetate a fost batuta la 1017<br />
de Iovan domnul bulgarilor. 376.<br />
A fost coprins de bulgari. 379.<br />
Diregatorie.Theodoric a avut in Dachia<br />
Diregatoria de Maghistru al ostilor.<br />
295.<br />
Dispotie. Romanii si-au facut deosebità<br />
Dispotie sub Vasile Bulgaroctonul.<br />
377.<br />
Din pingo, quia aeternitati pingo. 454.<br />
Dlurpan nume care sa da lui Dachaval,<br />
el a avut 17 aril rarboitt cu<br />
Romanii. 81, 129.<br />
Dlugos. 26,- scriitor. 157. Spune, ca némul<br />
Moldovenilor s'a coborat din<br />
Corenia Italilor si a coprins àrile<br />
manOse ale Slovenilor. El crede impreuna<br />
cu alti scriitori lesesci, Ca<br />
Dachii au de némul lor Sloveni. 159.<br />
Spune despre locuinta romanilor<br />
in Moldova pe la 10'0. 384 Spune<br />
cà Zeslav a luat ajutor de la Volohl.<br />
385. Pe la 1147 numai Dlugos<br />
mai scrie despre Romani. 389. Numesce<br />
Leonia marea Négra. 390.<br />
Spune, ca Moldovenii a dat 200.000<br />
timeni lui Conrad. 390. Serie despre<br />
craii unguresci, dupa ponfin.<br />
444. El scrie despre luptele lui Ladislav<br />
cu Tataril. 444. El spune, Ca<br />
Vladislav al 2-a a domnit 1 an si<br />
2 luni. 445.<br />
Danina. I1ia, fiul lui Alexandru-Voda<br />
a luat dómnd pre Maria, sora Sofiel<br />
craiasa lui Vladislav, craiul lesesc.<br />
26. Rdpirea Elenei, dómna lui<br />
Menelail. 91. Julia, nepStaluiAvgust,<br />
(Id exem.plu rail la multe «Dónane<br />
si jupanese Romane,>. 17. La 732<br />
Leon da fiului sail Constantin de<br />
Dórna pe fata Chanului Cazarilor.<br />
345. Despre Olga, Dómna Rusilor<br />
si<br />
crestinarea ei. 357. Igor iea de<br />
Di5mna pe Olga la 967. 372. Na-va
lind Bade, Domnii lesesci Ii ieaa<br />
DOmnele si fug din taxa. 448. Bela<br />
in 1242 se duce in Austria unde<br />
era si 'Minna Inf.. 450.<br />
Doberia. Hotarul el se incheid la<br />
muntil Emil. 242. Dupd acest nume<br />
pOte Misia s'a nurnit Dobrugé. 242.<br />
Doboc. Cetate langa muntil Herlem,<br />
unde Solomon i cufratii sai Gheiza<br />
Ladislav, bat pe IJnI, zice Bonfin.<br />
146.<br />
Dobrage, parte din Dachia. 68. In Dobrug6<br />
ar fi fost cetatea Marchianopolis<br />
care s'ar fi chemat ast-fel<br />
dupd numele sorel lui Traian Martia.<br />
162. Dupa cuvêntul Doberil, i<br />
s'a zis 'Ate, Nissil, Dobrugé. 242.<br />
Doftorul. Clavdie feciorul lui Drus a<br />
fost omorit de Xenofon Doctorul.<br />
164. Doftorii, cu inv'etaturalui Cornmod<br />
aft ucis pe Marcu Aurelia.<br />
203. Commod, cu grijea doftorilor<br />
nestricandu-1 otrava, ce-1 fusese<br />
data, apoi zugrumat ai murit. 204.<br />
Doliou, aerie despre craii Unguresci.<br />
443.<br />
Mole, comisul de Plie, impreund cu<br />
Dandal hatmanul Venetianilor i cu<br />
Balduin, inconjura Udriul. 425. E<br />
ornorit de Vlahi. 426. Sosind vestea<br />
despre rnOrtea lui, Marchion fuge<br />
la Thessalonic. 428.<br />
Dominic Capranie, cardinal, a avut pe<br />
Eneas Sylvius ca secretar. 115.<br />
Domitian, imparat Roman, batut de<br />
Derbenet. 79. A avut mai multe<br />
résbOie cu Dachii, t6te färâ noroc.<br />
71. E bätut si de Decheval. 79. E<br />
omorit de sotia, sa, la anul 96. 80.<br />
El a platit tribut Dachilor, dupa<br />
cum spune Dion. 81. Dupa mórtea<br />
lui vine Traian la tron. 81. Vine la<br />
impardtie dupd m6 rtea fratelui sea<br />
INDIC& GENERAL 635<br />
Tit, este eel dintaia, care a mers<br />
cu 6ste asupra lui Decheval, craiul<br />
Dachilor. 165. Romanii eraft tributarii<br />
Dachilor, acésta stare Dornitian<br />
nu o p6te suferi i pornesce<br />
cu Oste peste Dundre contra lui<br />
Decheval la anul 81, insa el este<br />
batut, cu tote acestea trimete Senatulut<br />
falsa veste, cd este biruitor<br />
81<br />
Senatul ii tidied multe Agalmate.<br />
In anul 93 d. Hs. scrie Tatius, ca<br />
Romanii aa avut mai multe rësbóe<br />
cu Dachii in Misia, Dachia,<br />
Ghermania i Panonia, insà in tote<br />
partile aft fost batuti. In anul 94<br />
scrie Xifilin, Domitian trimete cu<br />
osti din nal asupra Dachilor pe<br />
Hatmanul Iulian, care bate pe Dachii<br />
insä nu deplin, cad Decheval recurge<br />
la viclesug, tae o pädure,<br />
irabracä trunchil i ii armazd, ceea<br />
ce a vézut Romanii aft crezut cà<br />
e Oste i s'ati intors inapoi. Domitian<br />
more la anul 96 d. Hs., amorit<br />
de un complot in care era amestecatA<br />
i nevasta sa. Iar dupa el<br />
vine la imparatie Nerva. 166, 167.<br />
ImparAtia ajunsese rail din causa<br />
lui. 186.<br />
Domitie AenoTarvos, ast-fel BA. chema<br />
Neron inainte de a fi adeptat de<br />
Clavdie. 164.<br />
Domu. Hronicul e scris de Cantemir<br />
cVoevodul si de movie Domn al<br />
Moldovii, etc., 1. Dechebal, domnul<br />
Dachilor, a fost lipsit de avutii. 9.<br />
Roma era cu 753 ani inainte de a<br />
se nasce Domnul Hr. 13. De la Domnii<br />
sail Marzil Cramesci se trag Cantemirescii.<br />
26. cCdtre cititoria, de<br />
Cantemir, , «a Moldovii mosnén<br />
Domn,. 49. Descalecatul Dachiei<br />
se face la anul 107 de la Domnul
636 INDICE GENERAL<br />
si<br />
Wantuitorul nostru Hr. 60. s Irodot*<br />
aerie pe la 444 inainte de<br />
domnul Hr. 59. Impotriva Ghetiii»<br />
a mers Valerie cu 132 ani inainte<br />
de nascerea Domnului Hr. 63. «Barabista<br />
Domnul Dachilor s'a fazbolt<br />
cu Bastarnii.71.Povestea spussd<br />
de Stravon despre Dal, trebue a fi<br />
cu multi ani inainte de «domnul<br />
Hr.* 75. Despre domnii Grecilor.<br />
91, 92, 93, 95. La ce an de la Domnul<br />
Hr. s'ail gAtit Grecil evropeni de<br />
r62boiii. 94. Mezentie, domnul Etrurilor<br />
se luptd cu Eneas. 96 Ce a<br />
fost la 750 inainte de venirea domnului<br />
Hristos. 99. Ce poruncd a dat<br />
Avgust Chesar pre vremea nasceril<br />
Domnului Hr 99. Numele Domnului<br />
Hr. a fost scris printre supusil<br />
némului roman. 100. Ce s'a<br />
fdcut dui:A pieirea domnului Dachilor,<br />
Decheval. 105. Despre alegerea<br />
Domnului in terile romanesci.<br />
107. Ovidius a fost gonit din Roma<br />
cu sépte ani inainte de nascerea<br />
Domnului Hr. 117 Familia Flacchilor<br />
a fost de frunte intre Domnil<br />
Romanilor. 119. Pe la 259 a. Chr.<br />
erail räzb6e grele intre Romani si<br />
Anibal, domnul Cartaginel. 120. Despre<br />
Evnos, domnul robilor, résculati,<br />
din Sicilia. 121. Traian a stat<br />
la impárAtie pe la 98 dupä nascerea<br />
domnului Hristos. 123. Unii socotesc,<br />
Ca Deocletian ar fi avut o fatà,<br />
Vlahie, ce s'ar fi mdritat dupd domnul<br />
Românilor din Dachia. 125.<br />
Craiul unguresc numesce voevodil<br />
pe Domnil din Ardél. 131. LaslAu<br />
trimite dupd aju tor la crail i domnil<br />
crestinesci. 142. Vladislav s'a Mut<br />
cu Ghiula, domnul Hunilor. 145.<br />
Calul lui Ladislav intelegea pofta<br />
domnului sèh. 146. Solomon se 160<br />
cu Cutesc domnul Hunilor. 147. Ce<br />
fac Hunil când aud de pràpàdirea<br />
domnului kr. 149. Pe o inscriptie<br />
se citesce Lui Traian Avgustului,<br />
Ghermanicului, Datanului, Preutului<br />
celui mai mare, fericitului Domn<br />
etc.!, 161. IuliiI Caesar s'a nascut cu<br />
61 ani inainte de Domnul Hristos.<br />
163. La 25 de ani a impArfitiel lui<br />
Avgust s'a nascut Domnul Is. Hr.<br />
164. Ce spun istoricil despre Decheval,<br />
domnul Dachilor. 166. Domitian<br />
e ucis la 96 dupä Chr. 167. Némul<br />
Ovreilor a ajuns din rob Domn.<br />
170. Schimbarea numelui de Domn.<br />
178. Traian se iea in gónd dupà Decheval<br />
domnul Dachilor. 187, care<br />
se omórd. 189, Rind batut. 190. Ultimul<br />
rázboiii al lui Traian cu domnul<br />
Dachilor e la 105 dup5. Hr. 191,<br />
Avrelian omórà pe domnul Gotthilor.<br />
220. Cunab, domnul Ghetilor<br />
i Sarmatilor vine contra Romanilor.<br />
221. Anul de la Domnul<br />
Hr. 283, 230. Maximian d.b." pe fiica<br />
sa dupd domnul din Dachia. 231-<br />
La anul 295, Constantin prinde pe<br />
domnul Sarmatilor. 232. Raosmod,<br />
domnul Sarmatilor, piere, la 321.<br />
luptându-se cu Constantin. 2381<br />
Constantin cel mare zideste o biserica<br />
in numele domnului. 241. Gothil<br />
dai zálog pre «feciorul domnului<br />
kr lui Arcaric*. 246. Anul de la<br />
domnul Hr. 340. 247. Iulian a scris<br />
in potriva domnului Hr. 252. Valens<br />
Athanaric, domnul Gotthilor,<br />
Grutunghii. 254. Domnil Gotthior,<br />
Fritighern i Athanaric, vin la Valens.<br />
256. Lupitin i Fritighern,<br />
domnul Gotthilor. 257. Domnil Visegotilor<br />
se despart in dou6 familii.
260. Domnul Visegotthilor Fritighernis,<br />
i Athanaric, domnul strogotthilor.<br />
262. Gotthil, reman sub<br />
stapanirea Hunilor, i cu domnii<br />
lor de mai inainte. 263. Theodosie<br />
si Athanaric, domnul Gotthilor. 265.<br />
Radagaizus, domnul Gotthilor, la<br />
393, se réscifold. 266. Domnil Gotthilor<br />
in Trachia. 267. Hunii i domnil<br />
Gotthilor, Fritighernis si Athanaric.<br />
268. Gotthii cu domnul br Verimudis.<br />
269. Valens i Athanaric,<br />
domnul Gotthilor. 271. Alaric, domnul<br />
Gotthilor. 272, 273, 275, 276.<br />
Radagaizus, domnul Gotthilor, la<br />
anul 404. 274. Anul 425 de la domnul<br />
Hr. 278. Roilas, domnul Schythilor<br />
jefueste panA in Trachia. 278.<br />
Honoria si Attila, domnul Hunilor.<br />
278. Attila si Vleda, domnul Huni-<br />
Mr. 282. Theodoric, domnul Gotthilor<br />
din Gallia. 288. Thorismund,<br />
domnul Gotthilor si Attila. 289 Attila<br />
ar fi luat in chsatorie pe Micolta,<br />
fata domnului Bactrianilor. 289.<br />
Despre domnii din Moldova. 290.<br />
Theodomir, domnul Gotthilor (IA<br />
zälog pe fiul sell Theodoric. 291.<br />
Ghenseric, domnul Vandalilor si<br />
Hamann' lui<br />
Leon. 291. Evaric,<br />
domnul Gotthilor, pradd Luzitania.<br />
292. Anul 475, de la domnul Hr.<br />
293. Lui Evaric, domnul Gotthilor<br />
Ii urmézd Marie. 294. «Odoater»,<br />
'clomnul Herulilor. 294. Herodot a<br />
trAit cu .444 ani inainte de domnul<br />
Hr. 299. Iosif si Filon la 60 i 70<br />
dupa domnul Hr. 300. Domnii in<br />
Valdchia. 305. Negru-Vodà (bornnutmuntenese.<br />
307. Un craill sgr bese<br />
ia pe fiica unui domn muntenesc.<br />
309. Hatmanul Petza omórd pe<br />
domnil Bulgarilor i Ghepidilor. 311.<br />
INDICE GENERAL 637<br />
Anastasie i Mundon, domnul Ghe-<br />
Won 312. Gotila, domnul Gotthilor<br />
ia Roma. 316 Mavrichie si Hagan<br />
domnul Avarilor. 327. cDrept esti<br />
doamne i dreptu-1 judetul tau*, a zis<br />
Mavrichie can(' a fost canonit. 331.<br />
Foca la 610 de la domnul Hr. 331. Iradie<br />
face pace cu Hagan, domnul Av arilor.<br />
332. Hosroe invita, intre altii,<br />
pe Hagan, domnul Avarilor a se<br />
réscula impotriva lui Iraclie. 333.<br />
Domnul Varvarilor, abia scApd cu<br />
fuga. 331. Crac, domnul Polonilor<br />
a zidit Cracovia. 340. Justinian fuge<br />
la ,domnul Cazarilor. 340. Apoi la<br />
Tirvelin, domnul Bulgarilor. 341.<br />
((Leon Isavrub i icóna domnului<br />
Hr. 344. Amira, domnul Serachénilor<br />
i I6n Damaschin. 344. Con-<br />
Stantin Copronim si Telesis, domnul<br />
Bulgarilor. 346. Leon, finl lui<br />
Constantin Copronim, ia pe fata<br />
domnnlui bulgaresc. 346 Gothofred<br />
domnul Davilor, loveste pre Friji.<br />
349, 350. Nichifor i Harun, domnul<br />
S erachénilor.352. Rusii cu Vladimir,<br />
domnul lor, se crestinéza. 353,<br />
359. Simeon, domnul Bulgarilor,<br />
inchee pace cu Vasile Machedon.<br />
355. Leon si Simeon, domnul Bulgarilor.<br />
356. Roman se incuscreste<br />
cu PetAr, domnul Bulgarilor. 357.<br />
Rush', cu domnul lor Ingher, atacA<br />
Tarigradul. 357 Peceneghii, cu domnii<br />
i cu nume deosebite sunt.<br />
364. In timpul lui Roman piere<br />
Simeon, domnul Bulgarilor. 368.<br />
Nechifor Calochir, ficiorul domnului<br />
de Cram i Stétoslav, domnul<br />
Rusilor. 369, 370. loan Cimischie<br />
batuse bani cu chipul domnului<br />
Hr. sdpat pe el. 370. In timpul lui<br />
Avgust Chesar s'a nAscut domnul
638 1NDICE GENERAL<br />
Is. Hr. 371. Domnil Rusilor, Runic.<br />
372. Vladimir se botéza la anul 988<br />
de la domnul Hr. 375. Metigan,<br />
domnul Pecinighilor se botézal. 373.<br />
Sara ltel, murnei lui Stefan, Ii s'a<br />
aratat Stefan Proto-martyrul si '1<br />
a clis «Nddajduéste in domnul Hr.<br />
ed in curanda vréme, vel naste fat<br />
376. La anul 1000 de la domnul Hr.<br />
375. Faptele lui cSam oil , domnul<br />
Bulgarilor. 375. Iovan, domnul Bulgarilor.<br />
376. Dornnii Bogdaniel. 377.<br />
Svestoslav domnul i Cura domnul.<br />
378. Petal., domnul Bulgarilor, in<br />
timpul lui Constantin Monomah.<br />
380. Cheghenis, domnul Pazinazilor,<br />
vine la Drista. 381. Godofred<br />
Balioneus, si a1ii, s'aii dus asupra<br />
lul Suliman, domnul Turcilor. 388.<br />
Than, domnul Romanilor. 395, 412,<br />
417, 419, 423, 424, 425, 426, 427, 428,<br />
429, 432, 465, 474. Domn1 ai Vlahilor.<br />
408. Hris, domnul Cutovlahilor<br />
rdmane in Grecia. 413. Despre<br />
Hris. 414. Ion, domnul Zagorei.<br />
418, 419. Roman, domnul Haliciului.<br />
418, 419. Ruric, domnul Chiovului<br />
se bate cu Oman, al Haliciului.<br />
419. Neeman, domnul Trilelilor.<br />
419. loan domnul romanilor.<br />
,11 domnil grecesti. 424, 426. Domnii<br />
grecesti de pe la «Mora, i alte<br />
parti. 433, 434. Domnii Persilor,<br />
dupd scularea Tdtarilor. 437. Suleiman<br />
Sah, vrand sa mérga asupra<br />
lui Alaidin, domnul Turcilor, se<br />
inéca in apa Evfratului 439. Ladislay<br />
da, pe sora sa, dupd domnul<br />
de Dalmatia si de Croatia. 444.<br />
Domnil lesesti i Tatarii. 448. Vladislay<br />
despre domnul Bulgaresc 455.<br />
Inturnarea din Ardeal a domnilor<br />
Romani. 461, 462, 473, 482, 483, 484.<br />
Domnii i Banii Munteniei 468. 470.<br />
Dragos Voda a Afost domn, pi fill<br />
de domn. 472. Cum e numit domnul<br />
Moldovénilor la Halcocondilas.<br />
474. Romanii din Ardeal, domni aI<br />
locurilor. 475. Despre domnul numit<br />
Bogdan Voda. 475. Un Craitl arbesc<br />
ia in casatorie pe fiica domnului<br />
de Valachia. 478, 479, 480,<br />
481, 482. Radu Negru si Dragos<br />
Voda, domnil Munteniei i Moldovel.<br />
479. Roman Von e al séselea<br />
domn, dupa Dragos Voda. 483.<br />
Domnéselt. In timpul Domniel lui Cantemir<br />
s'a gasit la Galati o peatra<br />
cn inscriptii, care s'a adus la Ourtea<br />
domnésca. 161.<br />
Domnesti. Mai cu sOrna dupil risipa<br />
Constantinopolului, ad venit in MoL<br />
dova, multe familii straine, impdratesci,<br />
crdesci i domnesci. 25.<br />
Downia. Domniile Ellinilor. 90. Domniile<br />
Romanilor. 106. Ureche all<br />
trait si all scris sub domnia lui<br />
Aron Voda Tiranul. 114. Cele douè<br />
domnii romanesci. 127. Tatarii apnea<br />
Domnii. 175. Hronicul e cules<br />
pa.nd la domnia lui Stefanita Voda.<br />
180. Gallia avea provintii adica<br />
Domnii .<br />
subt acea Crdie. 17. 242.<br />
Craii si Domnil de varvari. 277.<br />
Despartirea Domniei Valachiel in<br />
done'. 304. Chedrinos despre trimiterea<br />
la domnia CramuluI a unuia<br />
Petron. 353. Despre domnia rusésca.<br />
371. Despre Domnia Bosnégilor. 382.<br />
Despre domnia lui Hris domnul<br />
Cuto-Vlachilor. 395. Incepntul domniei<br />
lui Joan Alexie. 417, 419. Hronicul<br />
intrebuintat de Cantemir<br />
merge de la domnia lui Radu-Voda<br />
pana la acea a lui Constantin-Voda<br />
Brancovénu. 462. De va fi trecut
domnia lui Ion Alexe peste 30 ani<br />
ar fi fost ndvala lui Batie in timpul<br />
lui. 465 Dacd cetatea alba' ar<br />
fi fost scaunul domniei Moldovei<br />
cronicele de la Dragos Vodd ar fi pomenit<br />
acésta. 469. Dupd prada lui Batie<br />
cu 28 aril in urmé, ar fi fost domnia<br />
aselata in tara Românilor. 482.<br />
Domnisor. Domnisorul Rusilor Vladimir<br />
s'a sculat en 6ste asupra Tarigradului.<br />
380.<br />
Don, fluviii. 60. Intre el si Thrachia<br />
multe pop6re barbare ad trecut, 17.<br />
Intre el si Dachia, ail. lost multe<br />
popóre, despre care pomenesce Dionysie<br />
Periighitis 61. De la obirsia<br />
luI, incepe pddurea Hertinii. 76.<br />
Phnd aci a fdcut Traian santul. 106.<br />
In anul 107 Traian trece peste Don<br />
in Asia asupra Armenilor si Parthilor.<br />
192. Este trecut de Tdtari<br />
de voe i pe urmd '1 tree sii de<br />
Dechie. 208. Gotthil i Ghetii locuesc<br />
intre el si Nistru. 228. Sotil<br />
lui Gallie s'ad inchis intre baltile<br />
Donului. 209. Peste Nistru, spre<br />
Nipru i pfind la Don, locuiad Bastarnii,<br />
Carpii i Sarmatii. 232. Go-<br />
ii s'aft<br />
asezat de la Don pand la gu-<br />
rile Dundril. 260. De la el 0 pang. la<br />
Nistru sunt câmpil Tanail. 264. 0strogolit<br />
s'ad aseclat in câmpii spre<br />
apa Donului in sus. 268. Mihail Rifle<br />
Neapolitanul Vice cd Hunii ad<br />
trecut Donul. 281. Despre apa Donului,<br />
in Tdtdrime, face Attila a 4-a<br />
resedintd. 286. Varvarii tinead drumul<br />
de la el, in sus prin Litfania<br />
spre Ghermania si Italia. 28b. Pe<br />
l'anga el stall Cozaril. 373. Sunt supusi<br />
lui Svetoslav Cozarii. 373 De<br />
la el, peste Volga, este câmpia Cap-<br />
6aeu1ui. 438.<br />
INDICE GENERAL 639<br />
Donannid. Fulvius Flaccus bEttând pe<br />
Vartai, a avut triumf, adeca. Donanma.<br />
in Roma. 121.<br />
Donoimaoa. Constantin fiul lui Constans<br />
s'a sculat cu Donoimaoa de<br />
la Tarigrad ad omordt pe tiranul<br />
Sichiliel. 336. Cu mare Dunaima de<br />
cordbil nil intrat cu 6ste in sus pe<br />
Dundre. 337. Justinian la 694 ordnduesee<br />
pe Leontie sà mérgh cu Dunaimaoa<br />
la Gretia. 339.<br />
Dorostolit, cetate in care s'a näscut<br />
Aetie. I se Vice acum Dristorul. 288.<br />
Era pe Ormul Dundrei. 323.<br />
Dorothel, saü Theodori, sad Theodosii<br />
pe grecesce, iar pe slavonesce<br />
Bogdani se nurnesee. 377.<br />
Dortieum, cetatuie zidith de Traian.<br />
322.<br />
DositheI Mitropolitul, in sémnd in Uric,<br />
anul esirel lui Dragos Vod, la 6870.<br />
483.<br />
Dragos Todd. La ce an a fost inturnarea<br />
luI. 50. Pand la intórcerea<br />
lui din Ard61, e hronicul Moldovenilor.<br />
179,-0 de la el, pand la Stefdnitä<br />
Vod. 180. Neculai Costin nu<br />
pune la anul venirii lui, 6867 de la<br />
Adam, cea ce este 1359 d. Hs., ci<br />
spune cä sunt 400 ani de la Attila<br />
phnd la Dragos. 290. El a intemeiat<br />
bine Dachia. 290. Sub el, o parte<br />
din Valahia, ia nurnele de Moldova.<br />
305. Tatal sdii, a fost Bogdan. 306.<br />
Hronicul Moldovenesc pomenesce<br />
eä inainte de venirea lui Dragos<br />
Vod de la Ardél, sä fi locuit nisce<br />
Rusl la Sucéva si la Bae. 325. Chronicele<br />
lui Misail de la Dragos-Vodd<br />
470. Inturnarea lul Dragos in Moldova.<br />
461, 463, 466, 471, 472. Hronicul<br />
Moldovel de la Dragos. 469.<br />
Letopisetul aruncrt népaste pe Dra
640 INDICE GENERAL<br />
gos. 472, ca ar fi fost el si cu tomenii<br />
sei ómeni prosti. 472. El a fost<br />
Domn i fecior de domn. 472. Feciorul<br />
lui Bogdan Vodd, a luat o parte<br />
din Moldova si era sail ver san<br />
frate cu Radul Weld Negrul. 475.<br />
Mai nainte de el, a trait cu Romanii<br />
in Ardél, Bogdan Voda, si are<br />
fiü pe Stefan Voda 475. Anul esirei<br />
sale, e insernnat de Neculai Costin,<br />
6807 de la Adam sail 1299 de<br />
la Hs. Unii spun la 6870. 483. Invasia<br />
lui Batie ar cãdea póte sub<br />
Dragos Vod. 465. El ar fi domnit<br />
in timpul invasiei lui Batie. 482.<br />
Despre venirea lui Dragos Vodd in<br />
Moldova. 484.<br />
Drava, riii. Nemtii coprind tara Set.bésca<br />
pada la ea. 176.<br />
Dregovielcii, pop or slay supus de Svetoslav.<br />
373.<br />
Drevleull, popor slay supus lui Svetoslav.<br />
373.<br />
Dripea. Pada' la ea pradéza. Hunii. 317.<br />
Drista cetate pradata de Pazinazii. 378.<br />
Pe aci trece Pazinazii cu seful lor<br />
Chenghis. 381<br />
Dristorul se mai numesce Dorostola<br />
cetate in care s'a nascut Aetie. 288.<br />
Cetate in Misia. 323.<br />
Droghicin, cetate pe unde a lost intai<br />
sederea Polovtilor i Pecinegilor.<br />
362, 364.<br />
Drus, tata. lni Clavdie. 164.<br />
Drusus. Vedi Chesariul Drusus.<br />
Dubravie, spune cã Batie s'a intors cu<br />
Tatarii la locul seu. 450, 451.<br />
Duea, apd. Odoater a avut resboi cu<br />
Theodoric aci. 295.<br />
Ducatul. Turingia este o parte a familiel<br />
Saxonesci intre ducatul Misiei,<br />
Brunsvigului, Hasiii si a Franconii.<br />
285.<br />
Dueliepratul, cetatue. 155, 322.<br />
Dueul de Litvania, Razivil, a luat in<br />
cdsátorie pe o filch a lui Vasilie<br />
Voda. 26 Ducul Henric ese inaintea<br />
Tatarilor la Ligniti. 449. Frederic,<br />
ducul de Austria FOl. Bela. 450,<br />
451. Cruciatii impotriva ducului de<br />
Austria. 451, 458.<br />
Dnliiil Dumnazaesc a suflat<br />
%nit,<br />
istoria sfinta, i apoi mai pre urma,<br />
aü inceput ce din truda i chitéla<br />
ornenéscad) 58. In 25 ani a imparatiei<br />
lui Avgust s'a nascut Isus Christos<br />
din duhul sfint. 164. Darul duhului<br />
sfint. 195. Sinodul de la Niceea, cu<br />
darul Duhului sfint aü fost. 239.<br />
«Cu suflarea Duhului sfInt scrie<br />
Moise istoria facerei lumil. 300.<br />
Dumnadaire. Amuliii dä porunca «in<br />
chip de cinste si de Dumnadaire,<br />
a face pe Rea, vestald. 96. Némul<br />
«Izraelténilor* a fost imprdstiat<br />
pentru «ne Dumnaddire» lui. 170.<br />
Ostenil Romani n'ail mai putut<br />
rabda pre Eliogabal, pentru «ne<br />
Dumnadairea* lui. 206. Imparatul<br />
Anastasie vrea sà adauge la cantarea<br />
Trisaghion nisce vorbe prin<br />
care sti arate ca pdtimirea lui Christos<br />
sa se dea i Dumnaddirel. 312.<br />
Dunindlaoae. Pallas e Dumndlaoae<br />
stiintilor i Afrodis a frumusételor.<br />
89. Isidis e Dumnadaoae feéoriii el<br />
a curdteniii. 89. Rea a fost pusa in<br />
rindul Dumnedeelor. 97.<br />
Dumna(lAu. Lauda' adusa lui Dumnazail.<br />
3. «Nu de Dumnadail.b 10, 11.<br />
Asa, póte, a vrut Dumnadaii, cu<br />
impdratii urmStori lui Theodosie,<br />
de n'ail fost buni. 17. Nimeni n'ait<br />
invins pe Tatari ; 'Ate numai cei<br />
cu «putintele> de la Dumnecleil. 21.<br />
De'l va ajuta D-ded,<br />
va aerie si
altele, Cantemir, in «tomosul al<br />
doile». 26. Cantemir este «cu mila<br />
lui DumnAdhil, a Moldovii mo§nend<br />
Domed, ..10. 49. Spune cà va lucre<br />
la Hronic «A tuturor dard lucrurilor<br />
agiutorul lui Dumndddu, vréme,<br />
§i ostenintà poftind». 50. Cu<br />
chti ani, s'a scris istoria risipei<br />
Troadel, inainte de Hr. Dumnedet.<br />
59. aDumnaddii» Grecilor. 89, 102.<br />
Ce a fost la anul 1193, de la intruparea<br />
aFilului lui DumnAddu». 90.<br />
Ce a fdcut Mars, «Dumndddul rezboaelor».<br />
97. Dumnedeil lasd pe fiul<br />
sell printre supu§ii Romani. 100.<br />
Etymologia cuvintului Dumnedel<br />
103. Starea terilor române cu ajutorul<br />
lui D-del 106. Spune Cantemir<br />
: Sd nu de DumnAddu cu condeiul<br />
nostru trdghtori de cinste<br />
altula sd ne ardtdm. 115. Sava mitropolitul<br />
se regd &Aire D-ded, ne<br />
fiind ascultat de Lasldu. 140, 141.<br />
Rugamintea lui Lasldu cdtre D-deA.<br />
142, 143. Solomon multumesce lui<br />
D-deii. 147. Ladislav vorbesce ca<br />
va immulti poporul ml Dumneded.<br />
149. Cu ajutorul lui D-ded, va incepe<br />
Cantemir Hronicul. 162. Avgust<br />
more la 14 ani dupd nascerea<br />
fiului lui Durnnedeil. 164. Dumnedeil<br />
a fost isvoditorul Bibliel. 171.<br />
Cu ajutorul lui Dumneded, Canternir,<br />
va intinde Hronicul. 185. Ce<br />
a filcut Traian spre inchinaré DumnAddilor<br />
séi. 186, 193. Ce a facut<br />
Papa Grigorie Dialog, cu indrdsneala<br />
in mila nemdsuratului Dumnaddil<br />
. 195. Sd nu dea D-deii, ca<br />
Eneas cunoschnd lucrurile bune<br />
sà fi urmat pre cele rele. 197. Cre-<br />
§tinii se regd lui DumnedeA spre<br />
a'§i ardta puterea. 201, 202. Despre<br />
INDIC& GENERAL 641<br />
Hr. DumnAddu. 203. Réutatea child<br />
agiunge la vdrful WI nu mai cunesce<br />
nici frica lui Dumnedeii, nici<br />
hotarele firei, nici un lucru. 205.<br />
Alex-Sever ar fi «cunoscut» pe Hristos<br />
de Dumneded. 206. Cantemir<br />
a ajuns, cu ajutorul lui D-ded, la<br />
acestd parte a Hronicului. 215. In<br />
timpul lui Constantin Hlorus, in<br />
urma unui ordin, multi sfetnici<br />
«mai mult cinsté emenilor de cht<br />
a lui Dumnd.ddu cerchnd s'ad lepddat<br />
de Cre§tinAtate».234. BisericA<br />
fAcutd de Constantin §i inchinatd<br />
(precuratel de Dumndldu näscàtoarel<br />
241. Ochrmuirea lucrurilor<br />
de Dumneded. 246. Soborul, adunat,<br />
cu darul lui Dumneded, in<br />
Sardica. 250. Iulian Paravat scrie<br />
lui Arsachis, craiul Armenilor, ce<br />
era cre§tin, oPt<br />
dea ajutor, cdci<br />
alt-mintrelea Dumnedeul lui nu'i<br />
va da nici un sprijin. 252. «Augustin<br />
pentru cetaté lui Dumneded,»<br />
relativ la Varvari. 274. Attila se<br />
intitulézd Biciul lui Dunandzdu. 287.<br />
De va ajuta Dumneded, se va ardta<br />
in hronic venirea lui Drago§ Vodd.<br />
290, 475. Cantemir chiamd, in ajutor<br />
pre Dumneded, ea povatd. 298. SA<br />
feresch Dumnedeti pe istorici de<br />
scornituri de Crieri». 300. Bine ar<br />
fi fost, de ar fi dat Durnneded, sd<br />
nu fie Turcii vecini. 306. Dumnedeir<br />
cértii pe Anastasie. 313, 314. «Giudetul<br />
lui DurnnedeA. 331. Hosroe<br />
cere ca Iraclie sà nu recunescd. pe<br />
Christ de Dumneded. 332 ; dar Irapunandu'§i<br />
nhdejdea in Dumneded,<br />
pornesce impotriva Per§ibor.<br />
333. Iraclie, la betranete, atrage<br />
asupra'l urgia lui DumnedeA. 334<br />
Impératul Iustinian poruncesce,<br />
4i
642 INDICE GENERAL<br />
fàrà frica lui Dumnecleii, lui stefan,<br />
pazitorul oraplui, sa omóre<br />
pe Tarigradeni. 339. Sf. Ion Damaschin<br />
rugêndu-se lui Dumneclel 344,<br />
- i Dumnecleil implinindu'i ruga,<br />
el piked cu Sf. Cosma la Ierusalim<br />
0 a intrat in mangstire la Lavra<br />
sfantului Savel. 345. Constantin Copronim<br />
despre Maicalui Dumne4eil.<br />
347. Despre invétatura Durnnecleului<br />
celui vecinic. 349. Dumnecleil<br />
nu rabda nedreptatile némului lui<br />
Roman. 357. Vladimir 0 närodul<br />
lui despre Dumnecleul cre0inilor.<br />
373. cBogdani, adeca Theodosii, sail<br />
Theedori, sail Dorothel, ce va sa<br />
zica : Dati sail daruiti de la Dumneclefi<br />
.377. Barbatul la muere are<br />
mai mare trecerea de cat Dumneylea<br />
. 384. Dumnecleil a vrut sd scofd.<br />
pe Vlachi i Bulgari din toropirea<br />
bor. 401. Narodul despre prorocil<br />
ce spuneau ce vrea Dumnecleii. 402.<br />
Vlahil se rugail lui Dumnecleil sa<br />
stea la imparatie Isachie Anghel<br />
namul lui. 408. Alexie Anghel,<br />
fall Ma.' de Dumnecleil, Dpoharnesce<br />
din scaun pe Isachie Anghel.<br />
410. Unil spuneau lui I sachie Anghel<br />
ca mania pe Dumneclefi, daca lasa<br />
pe cre0inii cacluti robi, in manile<br />
Turcilor. 415. < Cum iea Dumnecleil<br />
intal minté aceluia ce va de tot<br />
sa'l poharniascaD. 433. Dumnecleü<br />
face ca Leopold sapuna stavila Turcilor.<br />
441, Despre craiul unguresc,<br />
ce a fost cand a navalit Batie, se<br />
va spune, de va vrea Dumnecleil,<br />
la cursul anilor cand s'a intamplat.<br />
445. Titulatura lui Andrei incepea<br />
ast-fel: eAndreas cu mila lui<br />
Dumnaclail, etc. 446. Batie fu biruit<br />
in ëriIe unde nu era biciul<br />
lui Dumnecleil. 450. Sfintul Sava<br />
se rOga lui Dumnecleil. 456. Vladislay<br />
rugandu-se lui Dumnecleil. 457.<br />
De va voi Dumnecleil se va ardta,<br />
statul Romanilor dupa prada lui<br />
Batie. 459. Se va duce Hronicul, de<br />
va vrea Dumnecleil, pana in clilele<br />
lui Cantemir. 462. < Hotarirea Ord<br />
Moldoveh va fi scrisd i 'n Romanesce,<br />
de va vrea Dumneclefi. 472.<br />
Sfir0tul Hronicului, pentru ye-<br />
chimea Romano-Moldo-Vlahiei, oi<br />
lui Dumneclefl laudd >. 484.<br />
Dunmeziteasea vole, va putea da biruinta.<br />
21.<br />
Daninezeeseal euvent, coprinde A 0 S/,<br />
inceputul i sfir0tul. 58. Istoria<br />
cea de Dumnazaescul Duli suflata .<br />
58. Ce este . 85. Cel pre caril durnnazdescul<br />
cuvint zamislit. 86. Despre<br />
Pronia Dumnazaiasca . 111,<br />
112. Pe o inscriptie :<br />
escalui,<br />
fiului Nervii. > 161. Gine ail<br />
ridicat arme asupra märirii Dumnazde01.<br />
170. Punênd nadejdea in<br />
Dumnazdiasca agiutorinta . Cantemir<br />
a cules Hronicul. 188. Un<br />
altul, afarid de Traian, «sdnu mai indrazniasca<br />
märirea Dumnazdiasca<br />
a dodei.D 195. Despre cDumnazdescul<br />
Gordian . 207. Constantin cel<br />
Mare e ajutorat cu intelepciune<br />
Dumnecleeascd Iii oranduirea af acerilor<br />
imparatiel. 243. Roilas, Domnul<br />
Schithilor facênd jafuri in imparatia<br />
romana e priipadit cu Dumnecleésca<br />
putere. 278. Attila se intitulézd<br />
«cu dumnecleeasca bundtate,<br />
Craiul Hunilor, Midilor, Gotthilor<br />
0 a Danilof . 287. Explicarea<br />
cuvintului Copronim §i aratarea<br />
voel Dumnecleesci in fapta facutii
de el. 345. Cantemir incepe Cartea<br />
VIII cu dumnesleescul ajutor. 396.<br />
Dumnesleire. Vesli Dumnd4dire.<br />
Dumnesleil. Vesli Dumnd4dii.<br />
Dmifirea. 0 tree bulgarii 0 in Thrachia<br />
fundiazd crail. 12. Romanii<br />
gonesc de pe malurile Dundrel pe<br />
barbari. 17. In valurile iei s'ailine- cat Turcii. 22. Isvórele Dunaril in<br />
ellin60e sd chiamd Istros. 59. Du-<br />
'Area e hotar al Scythiel. 60. Dachia<br />
e pe malurile Dundrel. 62.<br />
Dachil aunt spre Ghermania, spre<br />
isvórele Dundrei. 63. Unil minciuno0<br />
spun ch. Dachil nu s'ail intins<br />
mai mult de cat pang unde da Tisa<br />
in Dundre. 64. Hotar al Valachiel<br />
mid. 65. Ghetia trecea de Dunare.<br />
66, 67, 68, 71, 73, 74, 77. Intre Du<br />
nare i muntil Bra§ovului era Dachia<br />
muntósà. 69. Gurile el sub<br />
Hatmdnia lui Flac. 72. Némurile<br />
de langd Dundre. 75. Primele descélecaturl,<br />
peste Dundre aü fost<br />
ale Savromatilor k;i Melanhlanilor<br />
76. Ghettii s'ail intins peste Dunarea.<br />
76. Ghettil aü stdpanit i peste<br />
ea in Misia. 77. Nina. la Traian hoarul<br />
impérdtiel Romanilor a fost<br />
Dundrea. 78. Facerea podului peste<br />
Dundre. 83. 'Dana* la ea se'ntindea<br />
Thrachia. 90. Pe marginile el a<br />
stat Flac, duph ce a biruit pe Gheti.<br />
11't. Pe langil ea locuiail Ghetil<br />
Dachil, i apol Romanii. 125, 127.<br />
Marginesce Valachia. 126. Sarnitie<br />
slice ed. Romanil n'aveail gand s'o<br />
tréca. 128. Sarnitie spune ca pe<br />
timpul lui Traian Dunk-ea era hotar.<br />
129. In timpul lui Avgust nu<br />
putea fi trecutd de Romani. 130.<br />
Spre ea este Transalpina. 132. La gurile<br />
el ail stat Italieni Ghenovezi,<br />
INDIC& GENERAL 643<br />
slice Sarnitie 134. Peste ea ail fost<br />
mutate coloniile lui Traian de catre<br />
Avrelian. 134, 151, 215, 217. De-a<br />
dreapta el a fost Dachia Descdlecatd<br />
de cdtre Avrelian. 151. Romanii de<br />
peste ea. 153. Procopie spune cà<br />
mai multi impdrati aü idit cetati<br />
pe marginea el, §i ca la gura el<br />
s'ail zidlt cethtile Pincul, Cupus §i<br />
Novele. 154, 322. Procopie slice cd<br />
Traian a fdcut Podul peste Dunare<br />
cu ajutorul lui Apolodor Damnschinianul.<br />
155, 322. Halcocondila<br />
spune cd Misia este de partea Dunarei<br />
unde se afld. astasli Moldova<br />
§i<br />
Tara Muntenéscd. 156. Bonfin<br />
spune ca Traian a zidit laugh. Dundre<br />
cetatea Nicopolis. 157. Podul<br />
de peste Dundre de la cetatea lui<br />
Sever. 158, 188. Sarnitie despre pod.<br />
160. Sarmatil tree Dunarea pe la<br />
anul 70 de la Hr. 165. Domitian<br />
trece Dunarea. 166. Adrian trece<br />
Dundrea impotriva Varvarilor. 198.<br />
Maco Avrelie contra Varvarilor din<br />
Panonia, de langa Dundre. 201. Cetatea<br />
Severinului e laugh ea. 204.<br />
Alex. Sever a avut razb6e spre<br />
fundurile Dunärei, pre apa Renului.<br />
206. Sub Filip Arabul, din<br />
causa relei paze a slujitorilor de<br />
langa Dundre, Gotthii tree In Misia.<br />
207. La 257, Mull se pornese,<br />
dupà ce a inghetat Dundrea.<br />
211. Dachia i Misia sunt despdrtite<br />
de Dundre. 216. Apr6pe de ea,<br />
pe malul Oltului, sunt ruinele numite<br />
Curtile lui Aler Domnul, dupd<br />
cum spune Preda Stambol Romanul.<br />
217. Pe malurile iei, de la<br />
Pórta de fier, pand. la M. Négrd.,<br />
locuese i 41 Romani. 218. Peste<br />
ea calcd Avrelian pe Gotthil §i o
644 MINCE GENERAL<br />
móra pe Domnul lor. 220. Istoricii<br />
spun ca Avrelian a trecut pe Romanii<br />
din Dachia, peste Dunare in<br />
Misia. 221, 223. 0 parte din locuitorii<br />
din Dachia dela camp aii trecut<br />
peste ea. 226, 227. Ostile intorandu-se<br />
din Asia, tree Dunarea. 227.<br />
Cei mutap peste ea, sciind Dachia<br />
liberd de Varvari, se reintore.<br />
228, 229. Probus muta pe Varvari<br />
peste ea. 229. Unora din cel mutati,<br />
plicandu-le marginile Dunarel, vor<br />
fi re'mas acolo. 230. i azi sant<br />
Romani, locuitori pe malurile iei,<br />
'Ana la gull. 230. Dioclitian bate<br />
pe Gotthi, alungandu-I pana peste<br />
Dunare. 232. Constantin goneste pe<br />
Sarmati peste ea. 238. Sarnitie spune<br />
cii drumul batut al Varvarilor, treciind<br />
spre Dunare, era peste apa<br />
Sola, Vag si Rab. 240. Peste ea,<br />
Zosina spune ch. Constantin Marele<br />
face un pod. 240. Se crede cii '1-a<br />
filcut, pe unde este acum Oblucita<br />
sail Isaccé Turcilor, sa se fi chemat<br />
vadul Dunarei. 240. Ea n'are<br />
vad. 241. 0 trece Cantemir la Galati.<br />
248. Gherghina este unde da<br />
Siretul in Dunire. 248. Constantiie<br />
trece Dunarea asupra Cfadiilor si<br />
Sarmatilor. 249. Pe ea, peste Tisa<br />
in sus, era a doaa Dachia caria i<br />
se zicea Pano-Dachiia. 250. Romanil<br />
trecup peste ea de Avrelian,<br />
ail avut episcop. 250. 0 trece Valens<br />
ca sa bath' pe varvarl in tara lor.<br />
254. Gotthii se silesc sa nu-1 lase<br />
pe Valens s'o treaca. Valens o trece<br />
de 2 orb asupra Gotthilor. 254. Pentru<br />
a face niste cetap pe malul iei,<br />
Valens lasa pristavi pe Ecfatie si<br />
Leontie, dupa cum spune Cuspin.<br />
254. Istoricii nu pomenese ca Got-<br />
thil ar fi luat cetati peste Dunare.<br />
254. Pada la Gurile el ajung Gotthil.<br />
260, 261, 264. Sarnitie pune<br />
cetatea Tomos linga ea. 261. Sarnitie,<br />
dupa Ptolomeil zice ca Ostrogotthii<br />
email la gurile ei. 261.<br />
Nici Patavie nici Iornand nu spun<br />
cd Visegotthii sii fi trecut Dunarea.<br />
263. Intre ea si Sava este asezata<br />
cetatea Sirmium. 267. De la Galati<br />
unde Prutul da in Dunare i pada<br />
la M. Neagra. sunt 500 mile Italienesti.<br />
269. In ea sunt inecati Grutinghli<br />
scrie Martelus. 271. Gotthii<br />
trecerea el. 272. Rbsboaele i trecerile<br />
peste ea s'ail intamplat mai<br />
sus de Dachia spre partile Ungarid.<br />
273. Catre ea este silit sa fuga<br />
Gaina. 274. Hunii, sunt MHO, sa<br />
lase Panonia pe care o stiipanisera<br />
de 50 de ani i sii treaca Dunarea<br />
inapol, de catre Romani, si trecerea<br />
ei s'a facut spre pilrtile Austriei.<br />
278. Intre ea si Sava este<br />
coprinsil Panonia. 278. Pretorie<br />
spune cii Traian a facut podul de<br />
peste Dunare ca sii impiedice nil-<br />
yalirile<br />
varvare; pe cand cei-Palti<br />
spun cii el l'a facut ca sii intre mai<br />
cil usurinta in Dachia. 279, 280.<br />
Evropie si Dion spun ca Adrian<br />
a stricat podul de peste Dunare<br />
ca sa impiedice niiviuinile varvarilor.<br />
280. Bonfin despre Iazigul de<br />
peste Dunare. 281. Hunil tree Dunarea.<br />
289. Attila sculindu-se asupra<br />
rizsaritului i vrand sa intro<br />
in Missia i Trachia, a lovit i sfarimat<br />
unele cetati de pe Dunare.<br />
283. Theodosie a intarit cetatile de<br />
pe Dunare. 283. Hunil aii trecut Dunarea<br />
pin Virile de sus si ail intrat<br />
in Missia i Thrachia. 283. In
anul 447, Attila trece Dunarea inghetata<br />
i ajunge cu prada Oita<br />
in Dachia. 284. Trecerea lui Attila<br />
peste Dundre, a fost prin Pannonia.<br />
285. Hunil lovesc in Pannonia<br />
pe de céia parte a Dunäril. 292.<br />
Peste ea ail mers Bulgaril Oita in<br />
Thrachia. 301. La 504, Bulgaril aü<br />
trecut Dundrea si aft intrat in Pannonia.<br />
302. Hronograful slovenesc<br />
spune cum Romanit aii gonit de<br />
la Dunare, pe Sloveni. 303. Romanilor<br />
din Dachia, hronograful Slovenesc,<br />
le zice Voloha. 303. Intre ea<br />
ai Ardial, era Valahia mica. 305. T6te<br />
locurile peste Dunare, spre Crivat,<br />
unit scriitori le cuprind Iii Schythia.<br />
313. Pe margiiiile iei in Dachia,<br />
Justinian ridich cetatl. 314, 318.<br />
Mundon, voevodul lui Justinian nu<br />
pOte goni pe Bulgarl peste Dundre<br />
31.6. Slavil pornind dupa Bulgarl,<br />
tree Dunarea. 316. Langá ea, era<br />
cetatea Turnul, zidita de Traian.<br />
317. Longobardii, din Pannonia<br />
tree Dundrea. 318. Ghepidii tineaü<br />
locurile pe langa Singhedin, pe<br />
langa Sirrniu, intre Dunare i peste<br />
Dundre. 318. Jornand spune ea Dachia<br />
este impotriva Misiii peste Dunare.<br />
318. Ghepidii au fost peste<br />
Dunare, de la Sirmium la Singhedin.<br />
319. Procopie spune cd Longobargii<br />
s'ail mutat peste Duni-ire<br />
langa Ghepidii. 319. Cand Gotthii<br />
stapaneail Dachia, Ghepidil sedeatt<br />
peste Dundre, in Pannonia. 319. De<br />
frica Gotthilor, Romanil nu treceall<br />
Dunarea. 319. Procopie spune ca<br />
de la Herson pada la gura Dunarel<br />
e cale de 10 clile. 320. Ea isvordste<br />
din muntil Cheltilor,<br />
stergand marginile Italiei, prin Da-<br />
1NDICE GENERAL 645<br />
chia, Illiria si Thrachia, curge. 320.<br />
Imparatii all ridicat cetatl pe marginile<br />
iei. 321. Ea curge pe langa<br />
Dachia, despartind Varvarii de-a<br />
stanga, iar de-a dreapta tin Romanil<br />
Dachia malurOsa. Singhidinul<br />
este pe marginile iei, hr Dachia.<br />
321. Pe malul leT sant cetatile Pincul,<br />
Cupul si Novele. 322. Traian neputand<br />
suferi ca Dunarea sá fie<br />
hotarul imparatiei lui, face pod.<br />
322. Pe tarmurii iei sant cetatile<br />
Saltopirgul, Dorostolus i Sichidava.<br />
323. Justinian a zidit cetati in Dacilia.<br />
323. Hronicul Slovenesc zice<br />
ca. Sclavonit sezusera. la Dunare.<br />
0 parte din Sclavonil sà fi trecut<br />
Dundrea in Missia si Thrachia, iar<br />
o parte sa fi ramas prin Volochia,<br />
pe marginile Dunarel, apol Roma-<br />
nil s5.-1 fi trecut peste Dundre ;<br />
tote resboaele lui Justinian sunt cu<br />
Sclavonil de peste Dundre. 324, 325.<br />
Romanil pe Sclavonii de la Dunare<br />
despre partile Dachiei, I-ad gonit.<br />
325. Zonora scrie el Hagan, Voevodul<br />
Avarilor, ar fi cerut de la<br />
Tiverie rnesteri ca sIll Lea feredia,<br />
insa el ail silit pe mesteri sI Lea<br />
pod peste Dunare. 327. Priscus a<br />
gonit pe Sloveni peste Dunare,<br />
el insusl a urmat peste Dunare.<br />
327, 328. Theofil Samocat spune<br />
cum ca ostile all stat 6 ani peste<br />
Dundre. 328. Mavrichie trimite ia-<br />
110<br />
71<br />
pe Priscus cu ostl peste Du-<br />
dare i sosind el Sclavonii au trecut'o<br />
inapol. 328. Priscus in unire<br />
cu Cornentiul trec Dundrea contra<br />
Varvarilor fIrI stirea impératului,<br />
si se bat pe malul el. 329. Intre<br />
Dunare i Tisa locuiail Ghepiii<br />
329. Cataractele Dunarel all fost in
646 INDICE GENERAL<br />
stdpanirea imp6ratiei Romane. 330.<br />
Panne de peste Dunare in vremea<br />
WI Iraclie. 331 Bulgarii tree Duna.rea.<br />
336, 341, 342. Bulgaril tin amêndouè<br />
malurile el. Constantin Pogonat<br />
infra' cu óste pe Dundre 0<br />
tree Dunfirea urmfirind pe Varvarii.<br />
338. Peste ea se intinde tarile Roma.ne§ti<br />
pe cari le cuprind Varvaril.<br />
338. Daca. cum-va Bulgarii a sta.panit<br />
peste Dunare, istorciii ar fi<br />
pomenit ceva. 346. 0 parte din Dachia<br />
este cuprinsa. intre Nistru,<br />
Prut 0 Dunare. 346. Solii crailor<br />
de peste Dunare, la Carolus marele.<br />
349. In Dachia pe Dunare locuiese<br />
Iazighii 0 Matana§tiL 350. Ungurfi<br />
merg8nd contra imp6ratiei<br />
Apusului, pradéza tot de la Dunare<br />
0 pand la Paclurea Neagra. 358.<br />
Némuri slavone peste Dunare. 362.<br />
Pecinegii se intind §i peste Dunäre<br />
364. Simeon nu lasd pe Turd a<br />
trece Dunfirea. 369. Svetoslav trece<br />
Dunarea in Bulgaria la 967. 372.<br />
Si Romanii de peste Dunare 'i ail<br />
facut dispositie dice Leunclavie. 377.<br />
Pazinazii tree Dundrea dar sunt<br />
gonitl, dar peste putin timp tree<br />
iar 0 prada 'Ana in Corcira. 378.<br />
Constantin da Pazinazilor trel cetäti<br />
de pe malul Dunaril spre locuire.<br />
381. 0 parte din Romanil din Dachia<br />
tree Dunarea. 383. Hatmanul Nestor<br />
phzia malurile Dunarel. 387. Peste<br />
ea se revarsa Vlahil. 397. Vlahil<br />
intor0 peste Dunare, s'aii chernat<br />
Misi multd vreme spune Halcocondilas.<br />
Peste ea este Misia. Pe Vlahil<br />
de peste Dundre, altd data Halco-<br />
condilas, ii nume0e Dachi. 398.<br />
Vlahii locuiesc la Dui-tare. 398. In ea<br />
ail dat Vlahii, spune scornitorii. 402.<br />
Peste ea a fost a§eddmantul de temel<br />
al Valahilor. 403. 0 tree Vlahii 0<br />
Tatarii in Thrachia. 415. Condovlahil<br />
sunt tot un neam cu cestilalti<br />
Vlahi de peste Dunare. 416.<br />
Romanil stapanesc peste Dunf re.<br />
419. Pe amêndou6 pärtile ce stapane§te<br />
loan Alexie. 420. Romanii<br />
ce0i dincoace de DunareD iail protectia<br />
lui Andreas, craiul unguresc<br />
445, 446. Batie pradéza in tara<br />
nemtesca pand la Dunareu. 451.<br />
Romanii din Dachia, pe timpul<br />
navdlirilor Varvarilor, se retrageail<br />
gdespre Dunare, 0 despre Prut, 0<br />
Nistru, spre partile Ardélului . 463.<br />
Romania fatä de nhvalirile Varvarilor<br />
peste Dundre. 464. Despre Romanii<br />
de peste Dundre. 465, 466.<br />
Romanii, prin cetatile de pe margin<br />
ea Dui-Axel, pre vremea lui Batie.<br />
467, 468, 469, 482.<br />
Dundar, fiul lui Soleinian Sah impreuna<br />
cu Giundogdl, pornesc spre<br />
résarit. 439.<br />
Duragi, numele turcese a cetatei Dirachion.<br />
376.<br />
Du$an, fiul lui Stefan, merge cu tatal<br />
sail la Tarigrad. 481.<br />
Ilmmn, fecior al lul Stefan, merge<br />
cu tatal seil la Tarigrad. 481.<br />
Dutepratul, cetatue inauntrul Dachiei<br />
ziditd pentru nabu0rea Varvarilor,<br />
zice Procopie. 165, 322.<br />
Duumvir, cetéteanul Valens duumivir,<br />
a trait 30 ani. Se gasesce intr'o<br />
inscriptie din Dacia. 161.
Ebdrica, cetate in Britania. Aci a<br />
murit Septimiu Sever. 204.<br />
Ebulterah, scriitor spune ch Artaban<br />
impératul Persilor a ddra.mat Antiochia<br />
si a robit multi Romani. 326.<br />
Efatie impreund cu Leontie, e ldsat<br />
pristav de cdtre Valens, pentru<br />
zidirea unor ceati pe malul Dundrei,<br />
dupà cum spune Cuspin. 254.<br />
Eetor, conducdtor al Grecilor din<br />
Asia in resboiul Troian. 93.<br />
Ecumenic. Sub Anastasie se cere in-<br />
trunirea until sinod ecumenic 313.<br />
Edesa. Caracala e ucis intre Edesa 5i<br />
Caroa. 205.<br />
Efaistos. Vedi Ifestos.<br />
Efeseni. Istoricil grecesti pand in<br />
timpul lui Manoil pentru lucrurile<br />
Romanilor din Volohia dorm somnul<br />
celor 7 Efeseni. 392.<br />
Efesul, e cuprins de Theodor Lascaris.<br />
433.<br />
Efor, scriitor. E osindit de Iosif IudeuL<br />
173.<br />
Egegl. Asa numesc Asyril i Arapii<br />
pe niste neamuri. 68.<br />
Eghesip, indreaptä istoria lui Iosif<br />
Iudeul. 173.<br />
Egheul. Alexie trecend Mare Egheul<br />
se duce, dupd ajutor la Athatin.<br />
433.<br />
Eghistul. Vedi Ighistul.<br />
Eghypet. Aci fuge intâiü, Alexandru<br />
Paris cu Elena. 92. Unde a fugit<br />
Pompei dupd ce a fost Mut de<br />
Chesar in Thesalia. 163. Puterea<br />
lui, e certatä cu pedepse de orInduialá<br />
cereascd. 170. PAnd la el, TAtaril<br />
Crdmului si Bugiacului, ad<br />
INDICE GENERAL 647<br />
E.<br />
umplut tdrile pdgânesti cu robi<br />
Lesi. 175. A avut impérat pe Faraon.<br />
170. Aci locuiad Jidovii contra<br />
cdrora Traian pe Marte Turbon.<br />
194 La el se duce Diocletian, cuprinde<br />
cetatea Alexandria si 11 supune.<br />
232. E dat lui Lichinie. 238<br />
Fdcea parte din una din cele 4 divisiuni<br />
fdcute de Constantin Marele.<br />
Crdiia lui e cuprinsa in crdiia Asiel.<br />
Nu se stie ca.te provincii a avut.<br />
242. Theodosie a trimes o parte din<br />
Gotthil aci. 265. Persil luasera<br />
Eghiptul in timpul lui Foca. 332.<br />
Eghyptii, au avut imperdtie mare. 19.<br />
Ad imprumutat Elenilor ciniile invetaturilor.<br />
Pentru invingerea bor.<br />
Diocletian face triumf la Roma. 232<br />
Egyptenii. Vedi Eghyptii.<br />
Egiptal. Vedi Eghypetul.<br />
Elena, sotia lui Menelaos. 91. Alexandru<br />
Paris o filed. 91. Fuge cu ea<br />
in Eghypet. Ea era fiica lui Tindar<br />
stdpinul Spartanilor. 92. Hotdrirea<br />
in privinta ei. 93. Nu i-ail fácut<br />
nimic Green din Europa dupd<br />
pdtrunderea lor in Troia. 94.<br />
Eleai, mama lui Constantin Hloros,<br />
spune Chedrinos. 155, 237. Cea<br />
d'inthiii sotie a lui Constantin Hlorus.<br />
237.<br />
Elenos. Conducetor al Grecilor din<br />
Asia in rdsboiul Troian. 93.<br />
Elespontul. Valens ordond Gotthilor<br />
sh-1 treacd, ca sd ajungd. in Asia.<br />
256. Ad Gaina este bdtut -0 silit<br />
sd fugd de cdtre voevodul Fraitat.<br />
274.<br />
Ellada, tara unde erad Grecil. 86. La
648 INDICE GENERAL<br />
Ellada a venit Antenor, trimis de<br />
Prian. 91. Aci stapinea Menelaos. 91<br />
Ell:Willi. Ail tot o limba cu Troadenii.<br />
90. Rasboiul intre Elladéni<br />
Troadéni. 91, 92, 94. Orbinus<br />
Raguzail spune ca ar fi din Bulgari.<br />
101.<br />
Ellanie, e osindit de Iosif Iudeul. 173.<br />
Ellinésea, limbd e in care a scris 0miros.<br />
59. Schimbarile fonetice din<br />
limba ellina. 72. Apollonie Milon a<br />
facut oratie in limba ellinasca. 87.<br />
Voevocjil phrtilor ellinevti. 92. Orbinus<br />
Raguzail spune Ca neamurile<br />
ellineeti sunt din Bulgari. 101. Despre<br />
limba ellindsca. 102, 103, 172.<br />
Chedrinos spune despre nascerea<br />
lui Constantin in ellinevte. 155. Despre<br />
neamul ellinesc. 178. Numirea<br />
ellinasca Aaxoptumacov». 197. Pe stégurile<br />
lui Constantin erail scHse<br />
done slove ellinevti. 237. Iulian<br />
Paravat opresce pe Crevtini de a<br />
infata limba ellinasca i alte limbi.<br />
252. Istoricil ellinevti despre Huni.<br />
281. Despre istoricii ellinevti. 299.<br />
Iosif i Filon scrie in limba ellinésca.<br />
300. Istoricil elIineti despre<br />
Dachia i Valachia. 308. Vosforo pe<br />
ellinevte va sa clica aducatóre de<br />
boi.. 315. cAlmirin ellinevte sh lnelégà<br />
sdrAturi). 323. Istoricil ellenesci<br />
vilatinesci despre statul Volochiel.<br />
325. Despre ce a scris Laonic<br />
Halcocondila, ellinevte, relativ la<br />
Mari. 435. Apa Vol& e numitä<br />
de geografil vechi ellinesci, Rra.<br />
447. Ce scrie Grigorav, ellinevte,<br />
despre craiul Sarbesc ce voia in<br />
casatorie pe Evdochia, sora lul<br />
Andronic, i despre casatoria lui<br />
cu fata domnulul romanesc. 479.<br />
Ellin% El sint strarnovii Romanilor.<br />
13. Despre ómenii lor invatati. 53.<br />
Istoriile lor sint pline cu naduvelile<br />
i undaturile naródelor rázlátite<br />
din Schytia. 53. Dintre ei, mai<br />
vechiii de cat toti scriitorii sä socotevte<br />
a fi Omiros. 59. Sibirul e<br />
numit de Ellini, Tartaria adevérata.<br />
60. Stravon e om ellin. 62. Némurile<br />
pe earl Ellinil Ii numeafi VarvaH.<br />
75. Irodot e cel mai vechifi<br />
dintre scriitoril Ellini. 77. De la et se<br />
trag Romanii. 85, 100, 101. Popor<br />
cult. 86, 87. De la el ail luat Roma-<br />
nil, cultura. 87. Despre némul<br />
luptele lor. 88. Locuintele Ellinilor.<br />
88. pen' lor. 89. Terile cele mai vestite<br />
ale Ellinilor. 90. cBdtaia a tuturor<br />
Ellinilor la Troada.. 94. Romanii,<br />
ce' s stránepoti Ellinilor<br />
Troadénii, sint stramovil Romanibor.<br />
104. < Constantin Hloros, carulfl<br />
i s'a nascut din Ellini, cé d'in-<br />
'CEA<br />
muiare, Constantin marele,<br />
sfintul, la cetatea Dachiii. 155. Tot<br />
ce nu'i Ellin, laste Varvar. 171. Multi<br />
aa clevetit, intalav data Ellinilor,<br />
izvoditura minciunilor (land. 172.<br />
Orihovie Léhul, face pre Levi ma'<br />
de Ellini. 177. In limba Ellinilor,<br />
scrie Josh i Filon, evrei. 299. S'au<br />
purtat mai sfilbatic ca barbaril asupra<br />
lui Hasan. 386.<br />
Ellinit Troadeni sunt stramovi Romanilor.<br />
104.<br />
Elvie Pertinax, imparat a fost ucis<br />
de catre ostenil sal dupil 81 de (jile.<br />
Sarnitie scrie el nu a facut nimic<br />
vrednic de a fi pomenit i cä a ocarmuit<br />
mal inainte Misia i Dachia.<br />
204.<br />
Emanuel Comnenos. V ecli Manuil Comnenos.<br />
Emerie Teehelie. Din porunca lui se<br />
ei<br />
ei
tiparesc tablele cu hotarele si tinuturile<br />
Orel Ardélului. 473.<br />
Enteric, oral unguresc, fiul lui Bela<br />
3-a, la 1199. 443. Unil spun ca Ladislav<br />
II-a cral la 1206, ar fi feciorul<br />
lui Emeric. 443, 445.<br />
Emil sail muntil Cenghii. 242. Nita<br />
aci se inchee hotarul Doberil. 242.<br />
Pând la lei ajung Vlahii. 398. Pe<br />
locuitoril de pe iei, arunca Isachie<br />
bir mai mare. 400. In iel cer locuri<br />
de la Isachie Anghel, fratii<br />
Petar i Asan. 400. Cea mai tare<br />
din cetatile lor, este earnovul. 412.<br />
Imprejurul lor, Vlahii i Tdtarii<br />
aü fdcut pustiiri. 414. Locurile de<br />
prinprejurul lor, sunt intarite de<br />
Isachie Sevastocratul. 417. Castelele<br />
din iei, le supune Ivan Alexie.<br />
418.<br />
Emil popor slav supus de Svetoslay.<br />
372.<br />
Emi Han este trimes de Gallus contra<br />
Tatarilor pe care ii bate dice Orosic,<br />
Victor si Zosirn. 209. Zonora<br />
spune Ca el in loc sä platésca tribut<br />
Schythilor, banil i-a dat la soldati<br />
dupa ce i-a biruit, i pe el il<br />
ridica imparat. Gallus vine cu osti<br />
contra lui insa este omordt de osteni.<br />
Valerian Lichinie care era<br />
gata sã plece contra Persilori, yin<br />
cu 6ste contra lui cn sá résbune<br />
mórtea lul Gallus, ostenii Il orizóra<br />
pe Emilian. 210.<br />
Emmanoil Comnenos. Familia lui se<br />
stinsese si din el spune Alexie Anghel<br />
Ca se trage. 410.<br />
Emmaus, munte. 61. Din afara si din<br />
nduntrul mill, este asezat Chitaiul.<br />
61.<br />
Emul, naunti. 68. Emil cari-s muntii<br />
Cenghi marginesc Trachia. 242. Ni-<br />
INDICE GENERAL 649<br />
chita Honiatis spune ch. Vlahil mersesera<br />
pand in muntii Emi. 398.<br />
Fratil Petar i Asan cer loc de locult<br />
in muntii Ernului de la imp6ratul<br />
Bizantiului. 400. tarnovul<br />
este cetatea cea mai tare din muntit<br />
Emului ; ea e buatä de Vlahl. 412.<br />
Despre pustiirile Vlahilor si ale<br />
Tatarilor in muntii Emului. 414.<br />
loan Alexie inthreste locurile de<br />
prinprejurul Emului. 417. Despre<br />
localitatile coprinse de Ion Alexo<br />
inprejurul Emului. 418.<br />
Eneas. De la el e origina Romanilor.<br />
13. Nu se unesce cu capeteniile Troadenilor,<br />
la rasboiul in contra Ghetilor.<br />
93. Prin vimjarea lui se dice<br />
ca ail patruns Grecil din Evropa<br />
in Troia, cari lui nu'l fac nimic ;<br />
el sfatuise pe Troadeni sd dea pe<br />
Elena Grecilol.. 94. Numai el scapa<br />
din Troia si merge spre Italia, stabilindu-se<br />
in Latium cu multi osteni,<br />
i induplecând pe Latinus,<br />
acesta Ii primesce in tail<br />
i II da<br />
pe fiica sa Levania de sotie. 13, 95.<br />
Turnus, Domnul Rutulilor, ii declara<br />
rèsboi, dar Eneas ese invingator.<br />
96. Voind sa'si intinda teriitorul,<br />
declard résbol lui Mezentie, regele<br />
Etrurilor, dar piere in lupta i it<br />
urmézä fiul ski Ascanie. 96.<br />
Eneas Sylvie. 54. Numesce pe Flac, Fulvius<br />
Flaccus. 72, 77. Zice, ca numeleDachiei<br />
s' a schimbat inFlachia,<br />
dupà numele hatmanului Flachus,<br />
iar in urrna Valahia. 113. Ajunge<br />
Episcop, Cardinal si Papa. 114.<br />
Viata lui este scrisa de Iacob Filip<br />
de la Bergaman, Trithemie, cardinalul<br />
Belarmin si Joan Antonie de la<br />
Campania. 115. Pe el il numea, dupa<br />
famine, Piccolomini, nascut la 1405
650 INDICE GENERAL<br />
in orasul Sinénilor. Cand a ajuns<br />
Papa, s'a numit Pius al II-a si orasul<br />
natal '1-a numit Pienta. Victoria,<br />
mama sa, inainte de a'l nasce,<br />
'1-a visat cu corona pe cap. A fost<br />
secretar la cardinalul Dominic Capranic,<br />
apol la cardinalul Albergoti.<br />
A fost referendar in soborul<br />
de la Basilia. Secretar al papal<br />
Felix al V-a, Papa Evghenie al IV-a,<br />
a tinut mult la el. Papa Nicolae al<br />
V-a, '1-a numit episcop si '1-a trimis<br />
vestitor apostolic in Boemia, Ungaria<br />
si Silezia. A saris o carte prin<br />
care rascula pe crestini in contra<br />
Turcilor. Papa Calixtus al III-a '1-a<br />
facut cardinal si la 1468 fu ales<br />
papa. A scris istoria vremilor sale,<br />
sub numele scriitorului seil, Iohan<br />
Bobelin Persona. 115, 116. El in<br />
teoria pe care o sustine cum ca.<br />
Dachia se numea Flachia, este cu<br />
totul gresit, pentru cä scrierile lui<br />
Ovidiii, pe cari s'a bazat, ail fost<br />
adresate unui consul Flaccus Gratin,<br />
caruia ii lauda pe un stramos<br />
al lui, care a batut pe Ghetil si a<br />
stapanit tarmurile Dunärei. Ovidie<br />
scria ast-fel, cu speranta, ca 11 va<br />
ajuta sa se ink-ord. la Roma. 116,<br />
117, 118, 122. Eneas despre Flac.<br />
123, 125. El este citat de mai multi<br />
scriitori Levi, ca Ian Zamoischie,<br />
Orihovie si Stanislav Sarnitie 124,<br />
a scornit eel dintaiii derivare cuvintului<br />
Vlahi din Flac. 128. El este<br />
de parere impreuna cu Orihovie<br />
ca. Romanil s'ar trage din hatmanul<br />
Flac. 159. Este f6rte gresit relativ la<br />
Romanil din Dachia. 197.<br />
Engadia. Attila spune, ca s'a nascut<br />
in ea. 287.<br />
Engliterra. Vali Ingliterra.<br />
Enioleadi. Asa s'ar fi poreclind Iazighil.<br />
68.<br />
Enieldr, in Asia, unde Osman mita<br />
.scaunul de la Iconie si unde more.<br />
440.<br />
Earle. Vedi Henric.<br />
Eolieese. lard de se va duce cuvantul<br />
latinesc Deus, de la eel eolicesc (ca<br />
si cea eolicéscä limbd, ellinésca este)<br />
SE* carile se scrie si ZEN., vine de<br />
la cioi, care insamnd traesc. 103.<br />
Eparehia. Iulian Paravat chéma din<br />
surghiun pe Eretici si Episcopi si<br />
dupa ce-I impaca, le da drumul sä<br />
mérgà fie-care la Eparchia sa. 251.<br />
Epirele, amindoud erail in stdpanirea<br />
Ellenilor. 90. Amindouà alipite pe<br />
langd una din cele 4 divisiuni ale<br />
imperiului Roman. 242. Aci sant<br />
acum Arbanasii si Cotovlachii. 242.<br />
In el tree Gothii supusi de Teodosie.<br />
273. Alaric pradSza din Epir<br />
Gracia. 244, 276. In el locuesc<br />
Vlachi. 398. Cal ce aii ajuns 'Ana<br />
aci, ail rdmas locului. 466.<br />
Episeop. Eneas Sylvius a fost episcop,<br />
cardinal vi. apol papa. 141.<br />
Ladislav si Hunul ce ar fi furat<br />
pe fata episcopului din Varadin.<br />
146. Pavel Piasinschie, episcopul de<br />
Premisla. 160. Constantin ar fi fost<br />
botezat de Evsevie, episcopul Nicornidiel.<br />
247. Constantie se botézá<br />
de la < Evzoiie, episcop arian, iar<br />
nu de la Athanasie, sail episcopii<br />
lui, ce erau ortodoxi. 250. Iulian<br />
Paravat chéma pe episcopil goniti.<br />
de Constantie. 251. Ufila, episcopul<br />
Visegotthilor. 262. Glichirie e fäcut<br />
episcop al Salonel. 293. Sf. Joan<br />
Damaschin scrie cart! la episcopil<br />
bisericel. 344. Sinodul de la Florenta<br />
si episcopil resaritului. 354.
Patriarhul Fotie trimite lui Vladimir<br />
pe Mihail mitropolitul si 6<br />
episcopi. 873. Adalbert episcopul<br />
de Praga pe Stefan, fiul lui Gheiza.<br />
375. Magdeburghianul episcop pi<br />
hatman. 389.<br />
Episcopia. Nicolae a V-a a suit la<br />
scaunul Episcopiei pe Eneas Sylvius.<br />
115.<br />
Epitoin, culegere pe scurt din toti<br />
autorif. 153. In el despre Crdiile<br />
Varvarilor. 277. Nichifor in Epitom<br />
List. 99, vorbesce de luptele<br />
Constantin Pogonatul cu Serachénenii.<br />
337. La 713 aii prins Rufus<br />
pe Filipic in asternut i i-a scos<br />
ochii spune Nichifor in Epitome.<br />
343. loan Gluverie, in Epitome istorii,<br />
spune Ca au respins Vlahil<br />
cu SAcuil pe Tdtari la 1237. 447.<br />
Epistolia. Pliniit cel tindr in epistolii*<br />
despre Traian. 193. Avgustin in<br />
Epistolii despre Pei* i TAtari<br />
fatd de imperiul roman. 210. Epistolia<br />
lui Grigorie Papa, care atunci<br />
scrisese cdtre alti Cral, despre<br />
Gheiza feciorul Belli. 387, 444.<br />
Ermine avea de fecior pe Maxentie. 237.<br />
Erdogral, fiul lui Soleiman Sah. 436,<br />
439. Ia o parte din imperatie, dupd<br />
mórtea tatalui WI. 439. Se indreaptd<br />
spre Evropa si la el trimite Alaidin<br />
soli. 439. Infra' in slujbd pe langA<br />
Alaidin. 440. Curata de TAtari, tótá<br />
Ora lui Alaidin. 440. E pus seras-<br />
chier peste tote ostile, 8i<br />
dupd<br />
mOrte, e pus fiul ski Osman. 440.<br />
Ereticul. Inima impetrità a Eriticului<br />
LaslAil nu ascultA rugdmintile Jul<br />
Sava. 140. Vladislav inainte de a fi<br />
botezat era eretic i mag adicd<br />
vrAjitor. 141. Iulian Paravat chemA<br />
din surghiun pe Eretici i Epis-<br />
INDICE GENERAL 651<br />
lui<br />
cop! ubi<br />
sfdtui sd se impace. 251.<br />
Vitalian merge in contra Ereticilor<br />
Evtychiani. 312.<br />
Ermis, Zeul cuvantului la Ellen!. 89.<br />
Ennio numesce Bonfin pe Dinzig, fiul<br />
cel mai mare al lui Attila. 289.<br />
Erodian. 104.<br />
EMU. Justinian le da Dachia, pe lânga<br />
Singhidin. 318. Impotriva lor, Longobardii<br />
cer ajutor de la Justinian.<br />
319.<br />
Esizmen, un roman ce ar fi stdpanit<br />
Solonul. 428.<br />
Esyhie. Oculus (ochiu) se citeste la<br />
Esyhie '67.xog, care vine de la Oxog<br />
cuprindAtor.<br />
Ethical spune : Gottbia (Ghetiia) mai<br />
pe urmA s'au chemat Dachiia<br />
Gotthii (Gethii), Dachii. 71.<br />
Etymologhicesti. Mari i netede socotéle<br />
etymologhicesti (adecd. 01cuitoare<br />
de cuvinte ). 102.<br />
Etymologhii. 103, 104.<br />
Etrnril. Eneas piere in rdzboiul cu<br />
Mezentie Domnul Etrurilor . 96.<br />
Eufrat. Vedi Evrath i Evfrat.<br />
Europa. Vedi Evropa.<br />
Europeesc. De Plinie vor sA died ca<br />
nu cunósce pdrtile europesci. 173.<br />
Eutropius. Veal Evtropie.<br />
Evagrie scriitor in cartea II Cap. 17<br />
vorbeste de Impératul Leon si nepotul<br />
sSii ficiorul WI Zenon. 292.<br />
In cartea III Cap. 25, spune cà<br />
Theodoric Schytul a prddat Tracilia.<br />
293. In cartea III Cap. 43 aratd<br />
cd Marin Voevodul Jul Anastasie<br />
alt aprins cordbiile lui Vitalian. 313.<br />
In cartea IV la leat 518 spune cd.<br />
Anastasie a murit de fulger. 314.<br />
In cartea IV Cap. 40 vorbesce de<br />
mórtea lui Justinian la 565, Noembrie<br />
13. 325. In cartea V Cap. 1-4
652 INDICE GENERAL<br />
vorbesce de domnia lui Justin nepotul<br />
lui Justinian. 326.<br />
Evanghella, vorbeste despre puterea<br />
oi marirea Romani lor. 99, 100. Cu<br />
provkluirile iei a mers St. Pavel<br />
la cetatea Nicopolis, dupfi cum marturisesc<br />
faptele Apostolilor. 157.<br />
Alexandru Sever despre legea Evangheliel.<br />
206. Iulian Paravat a scris<br />
sapte carti impotriva Evangheliei<br />
si a Domnului Is. Hs. 252. Intre<br />
biseriei, prin soborul de la Florenta,<br />
se face mai lath prapastie<br />
de cat aceia de care poinenesce<br />
Sfanta Evanghelie cá este intre<br />
bogat i intre Lazar cel same. 354.<br />
Ca turina porcilor cea din Evanghelie<br />
in mare al trecut. 402.<br />
Evarie, domnul Gotthilor, pradeaza<br />
Luzitania. 292. More la 483, in Gallia,<br />
dupá ce domnise 17 ani, i rémane<br />
domn. fiul sell Alaric. 294.<br />
Evesin. Masta-i Marea NCgra. 60.<br />
Evdoehia sotia lui Constantin Duca<br />
calca juramintul de a nu lua alt<br />
barbat, dar se casátoresce cu Roman<br />
Dioghenis. 384.<br />
Evdoehia fata cea de a 3-a a lui Alexie<br />
dupà ce-i fuge barbatul seri Andronic,<br />
unchiul iei Isachie vrea s'o<br />
dea lui Stefan, feciorul lui Neeman,<br />
domnul Triballilor 419, 479, 480 si<br />
481.<br />
Evfrat. Vecli Evrath §i Eutrat.<br />
Erghenie, voevod al Némti lor. Bate<br />
de 3 off pe Frantozi. 176.<br />
Evglienle IV, papa, a tinut mult la<br />
Eneas Sylvius. 115.<br />
Evg Ito& papa, a indemnat tOtä crestinatatea<br />
la cruciade. 389.<br />
Evghenie Tiranul a avut resbele cu<br />
Theodosie, spune Socrat ,si Martelus.<br />
272.<br />
Evniegiur, ruda a lui Attila, care cuprinde<br />
Dachia malurOsa. 289.<br />
&nos. Robil a carora Dornn era<br />
Evnos , se re' sculasera, in Sitilia.<br />
121.<br />
Evpraiotil, familie. 25.<br />
Evrath, rIll peste care voeste sà tread.<br />
Traian in contra Armenilor, Parthilor.<br />
190. Traian il face hotar al im-<br />
1)61'606 Romane. 191. Vasile Machedon<br />
bate pe Seracheni i ii trece<br />
peste Evrath. 354. Vränd sä-1 treacii,<br />
Suleiman-ah se ineacd in apa lui.<br />
439.<br />
Ewell. Epistola Sf. Pavel catre iel,<br />
jnteleptii lumei, o pun intre apocrife.<br />
172.<br />
Evropa. Némurile el in comparatie<br />
cu Romano-Moldo-Vlachii. 10. Nemurile<br />
ei despre apus. 11. Pradarea<br />
ei de némurile «varvaresti . 12.<br />
Némurile ei. 13. 0 ingrozisera Bulgaril,<br />
Sirbii. Sclavonii, Albanii, Bohernii<br />
si Dalinatil. 20. Despre nipãIile<br />
in partile Evropei<br />
despre apus. 51. Despre Schythii<br />
earl Wail<br />
rev'ersat peste Evropa,<br />
Asia si Africa. 58. Hotarirea ei, de<br />
Ethicul. 71. Ellenii all stat in ea. 88,<br />
90. Grecii din Evropa i eel: de la<br />
Troia. 91, 93. Istoria Evropel a lui<br />
Eneas. 124. Cand all venit Slovenii<br />
in Evropa. 132. Stapinirea Turcilor<br />
in Evropa. 170. In ea ait navalit Varyarn<br />
Crivatului. 174. Sub Valerian<br />
Gallienus n'a femas loc ne calcat<br />
de Vaivari in Evropa si in<br />
Asia. 210. Schythil all prddat in<br />
Evropa. 212. Avrelian a ridicat pe<br />
Romani din Dachia pana la venirea<br />
ostilor din Asia in Evropa. 224.<br />
Clavidius vine cu ()stile in Evropa,<br />
din Asia. 226. Nu spre ia, ci spre Asia
pradézd Tdtarii. 227. drodot spune<br />
Ca apa Fasis desparte Evropa de<br />
Asia. 227. De unde ati näpàdit Gotthil<br />
In Evropa. 259. Attila cu Ordele<br />
lui cuprinde o mare parte din Evropa.<br />
286. Chedrin spune c5. Bulgarii<br />
s'ail ardtat in partile Evropei in<br />
al X-lea si XI-lea an al imp6rAtiei<br />
lui Anastasie. 301. Despre Sloveni<br />
in Evropa. 304. Când all venit<br />
Iraclie la imparAtie, Persil despre<br />
Asia si TAtarii despre Evropa, fdcuserd<br />
multe stricaciuni. 332. Istoricii<br />
incep a seri, de la 678 si<br />
despre Evropa. 336. Asupra Romanilor<br />
se ridicd d'inspre Evropa,<br />
Bulgaril, Sclavonil i Rusil. 360.<br />
La 1025 impératul Vasile asectend.<br />
Evropa, pled. la Sichilia 378. Evgenie<br />
papa indeamnil crestinátatea<br />
din ea la cruciadA. 389. De când<br />
ail niibusit Slovenil spre ia, s'a<br />
schimbat numele Romanilor. 396.<br />
Green earl se réspindiseril in partile<br />
lei, nu se ajuth. 433. E data<br />
unora din frail, de cdtre Ghierai.<br />
437. Inceperea familiei Aliosmanilor<br />
de cari acli tin multe imp5rAtil din<br />
Evropa si Asia. 438. Spre ea porneste<br />
Erdogrill. 439. Spre ea trece<br />
peste Bosfor i o prddeaza pând<br />
la Udrilu, Suleiman, fiul lui Orhan.<br />
440. In ea stà cu totul Murad. 441.<br />
In vremea lui Bela IV-a, prfideazá<br />
Batie Evropa. 443. Despre Batie in<br />
Evropa. 446. Bulgaril trecuserà de<br />
mult in pärtile iei si se luminaserd.<br />
455. Din t6te neamurile Evropel.<br />
numal Romanii i Secuil all infruntat<br />
pe barbari. 465. Din ea s'a intors<br />
Batie inapol la locurne sale.<br />
478.<br />
Eiropenil. 13. Ellinii europeni. 94.<br />
1NDICE GENERAL 653<br />
EITopestl. Nérnurile evropesti. 19, 24.<br />
Ce tOri se cuprind in Sarmatia evropasca.<br />
61. oNgroadele asiaticesti,<br />
de cat cat evropesti mai vechi<br />
sunt». 74.<br />
Evsevie, istoric. 54. Serie despre cuprinderea<br />
Vithyniei de Dachi. 77.<br />
Despre Traian si crestini. 193. Zice<br />
Ca Traian réspunde la intrebarea<br />
lui Plinie ca sà-'1 lase in pace. 194.<br />
Vorbeste de resbelele lui Marco<br />
Avrelie cu Varvarii. 201. Spune cä<br />
Avrelie Severus Alecsandru avea<br />
in camera sa chipul lui Apolon,<br />
Hristos, Avrarn, Orfevs. 206. Despre<br />
Filip Arabul. 207. Zice cd Filip Arapul<br />
ar fi celdintaiti care s'a botezat.<br />
208. Despre Sapor. 211. Despre Claydie<br />
i Cfintilus. 213. Impératia romanä<br />
la 287. 232. Despre Diocletian<br />
Maximian. 233. Constantin si<br />
Crestinii. 237. Constantin, Gotthii<br />
ei<br />
Sarmatii. 238. Imp5ratia lui Constantin.<br />
241. Gotthii si Constantin<br />
Marele. 245. El spune ch Evsevie,<br />
episcopul Nicornidiii, ar fi botezat<br />
pe Constantin Marele. 246, 247.<br />
Aseinenea spune si Amvrosie, in<br />
oratia la Pogrebanie lui Theodosie,<br />
Ieronim in hronicul sai, Socrates<br />
in istoria bisericeascii, Cardinalul<br />
Petronie, in Respublic. List. 2. 9.<br />
247.<br />
Evstatie, tilcuind pe Stravon, spune:<br />
Hap' aTtntolg Ti Teh rthv orcth Oykiwra<br />
Adtot, zr.d FiTcht. Alt neam a fost al<br />
Dacilor si altul al Ghetilor. 70.<br />
Evstratie logofdt, vorbeste despre yenirea<br />
de curind a Romanilor in<br />
Dachia. 136.<br />
Evtropie. Vorbesce despre Pano-Dachia.<br />
83. Spune cii Traian a stdtut<br />
la imp'eratia Romei pe Ia 98 de ani,
654 1NDICE GENERAL<br />
dupa nasterea Domnului Hs*. 123.<br />
Despre Traian i supunerea Dachiel.<br />
129, 160. Despre Adrian. 164, 196,<br />
197. Despre numele lui Avgust. 164.<br />
Despre Traian i starea lasatd de<br />
Domitian. 186. Despre podul de<br />
pia tra, zidit peste Dunare.188.Despre<br />
&tea trimisa in Dachia. 190. Despre<br />
expeditiile lui Traian impotriva<br />
Armenilor i Parthilor. 192. Despre<br />
orasul natal al lui Traian. 193.<br />
Despre elucrurile, laudele i vredniciilelui<br />
Tralan*. 195. Despre Marco<br />
Avrelie. 200, 201. Despre Caracala<br />
Gheta.205. Despre Maximin Thracul.<br />
206. Gordian. 207. Mesius Dechie.<br />
208. si Gallus. 209. Despre mutarea<br />
Faleihmli se cuprind in taxa de aos. 244.<br />
Faleiul, pe acolo ail trait Taifalii. 68.<br />
Faraon, imperatul Eghypetului e acopetit<br />
de undele Marii Rosii. 170.<br />
lard el ridicand mai multe care si<br />
carute de cat a lui Faraon prin<br />
spintecatura hainel lui Hs. asa invStatura<br />
Domnului &Aland, s'aft<br />
pornit. 349.<br />
Fasis, apa. Pe aci spune Zonoras ca<br />
au trecut Tataril. Turcil o numesc<br />
Tiflis si desparte tara Giurgiilor<br />
de Armenia cea mare. 227. Irodot<br />
spune cii ar fi despartit Evropa de<br />
Asia, iar nu Boazul de la Tarigrad.<br />
227. Pand la cetatile de pe langa<br />
ea, se intindea prima divisiune a<br />
imperiului lui Constantin Marele<br />
242. Ea curge prin tara Giurgiilor<br />
si se cheama Tiflis. 242.<br />
Fasticulile Skull, scriti ea Leon cel<br />
F.<br />
Romanilor din Dachia in Misia.<br />
215. Despre mórtea lui A vrelian. 225.<br />
Despre Avrelie Probus. 228. Avrelle<br />
Carus. 230. Constantin Marele.<br />
232, 237. Constans. 247. Constantiie.<br />
250. Julian Apostatul. 253. Spune,<br />
causele cari le.ar fi invocat Adrian<br />
spre a strica podul, Mout peste<br />
Dunare, de Traian. 280.<br />
Evtyhianil. Sinodul se aduna sa gindece<br />
erezia lor. Capul lor, lera<br />
Anastasie. 312, 313.<br />
Evzoile, episcop ariian. Socrat spune<br />
cii Constantiie s'ar fi botezat de la<br />
el. 250.<br />
Ex partibus aliquid, ex toto nihil. 131.<br />
Omar a murit in etate de 17 luni<br />
gi<br />
dupa el a venit Julie Nepos. 292.<br />
Fatilt Sultan Muhammed, fiul lui Almurad.<br />
441.<br />
Faventia, cetate, era batuta de Frederic<br />
al II-a. 451.<br />
Favsta fica lui Maximian, sotia lui<br />
Constantin Marele. 233, 247. Da pe<br />
fata planurile tatilui WI, de a omori<br />
pe Constantin. Pentru al face<br />
pe plac, sotul s'eft se preface ca<br />
persecutd pe chrestini. 234. Mama<br />
lui Constantin, Constantile si Constans.<br />
247.<br />
Favstus, pastor, gaseste pe Romulus si<br />
Remus, si Ii ia cu sine de-1 creste. 98.<br />
Vine cu Romulus la Numitor i ii istoriseste<br />
gasirea i cresterea lor. 98.<br />
Funtilna. Pana la fantana sórelui a<br />
inaintat Alex Machedon. 88. Povestea<br />
despre zidirea unel cetati,
din causa produceril unel minuni<br />
la o fantana. 158. Comparatie cu<br />
darea luminel la orbi, de fantana<br />
Soloamului. 197. Fantana basnelor<br />
lui Simeon si Misail. 458.<br />
Federat. ImpSratul a dat Herulilor<br />
cate-va locuri in Dachia. Din el<br />
unii s'au inscris in isvodul ostenilor<br />
Romani si s'au numit federati<br />
adicd in credinta luati. 319.<br />
Felix Ica, papa, a avut pe Eneas<br />
Sylvius ca secretar. 115.<br />
Felix, (mem aliena facinnt perienla eantam.<br />
423.<br />
Fezulanti, muntil unde Stilihon a omorat<br />
pe Radagaizus. 274.<br />
Ficloara. Petavie insSmnd crdila Frantuzasca<br />
a fi inflorit pre la anul<br />
de la nasteré Fi6oarii. 420, 11. Valerie<br />
Flaccus i Clavdie Martelus<br />
ail fost tin einst6 Boeriii, ce zic<br />
Tinsoria*, cu 326 ani inainte de<br />
nasterea fi6oarei v. 119. In 25 de<br />
ani a imparatiii lui Avgust<br />
naseut domnul i mantuitorul nostru<br />
Is. Hr. din duhul slant si din<br />
Manila Fiéoara. 164. Iraclie si-a pus<br />
ata nadejdea in mila prea Curatei<br />
Ficiórei. 333. Const. Pogonat cu<br />
ajutorul prea curatei ficiórei supune<br />
pe Seracheni. 337. Damaschin se<br />
jura ca va scrie pentru laudele lui<br />
Dumnecléii si a xnaichil feciórei<br />
de-i va vindeca slutila. 344.<br />
Fievii, in Ard61 inainte de Dachl. 68.<br />
Fileatina, loc unde alt ajuns Tatarail,<br />
scrie ZOsim. Se afla apr6pe tle Vizantie.<br />
211.<br />
Filip, vine la 1197, in loeul fratelui<br />
sell Henric. El avea sotie pe Irina<br />
fata lui Isachie Anghel. 411, 420.<br />
La el trimite Isachie, pe fiul sail<br />
Alexie Anghel, ca sa-1 trimitil aju-<br />
INDICE GENERAL 655<br />
coO<br />
tor. El recomanda pe Alexie, Venetianilor<br />
010 Balduin. Dupa pofta<br />
lui, Balduin plea din Venetia spre<br />
Tarigrad. 420.<br />
Filip. Lucrurile lui, Plutarh le scrie<br />
duph 400 ani. 300.<br />
Filip Arapul in timpul lui se pornenesce,<br />
ea Gotthil a trecut in Misia<br />
din causa cà n'a fost bine pazitil<br />
Dundrea, de aceea trimete pe Dechie<br />
care afland vina Slujitorilor<br />
i-a dat afarà si el ail trecut la<br />
Gotthi, cari cu sfaturilelor ail fdcut<br />
mare stricaciune in Misia. 207. Slu-<br />
jitorii loll ridicat imparat pe Me-<br />
sius Dechie. Filip auzind acésta<br />
merge cu 6ste contra lui si este<br />
batut i omorat la Verona. Petavie<br />
spune ed el a murit la anul 249,<br />
Evsevie si Orosie zice ea el ar fi<br />
cel dintait care s'a botezat. 208.<br />
Filiple,<br />
voevodul lui Justinian, scrie<br />
Theofanis i Chedrinos este trirnes<br />
de el cu porunca de a omora pe<br />
toti locuitoril Cramului, el omóra<br />
cati-va insd Cramenii princlénd de<br />
veste fug la Cazaril. El trimete la<br />
Tarigrad 73 de mil de vase pline<br />
cu copiii Cramenilor fug furtuna<br />
II ineaca. El este triunes a cloud<br />
órd de catre Justinian contra locuitorilor<br />
Cramului, Insä ei in unire<br />
cu Cazaril bate pe Filipic ; in urmil<br />
el se impaca cu ei i alegandu-1<br />
impérat merg cu totil la Tarigrad<br />
pun maim. pe Justinian si Ii taie<br />
capul. El e prins de &dire Rufus<br />
care il sc6te ochil. El a imparatit<br />
un an si 6 luni. More la anul 713.<br />
342, 343. In timpul scrie Zonora crt<br />
Bulgarii pradand Thrachia a pustiit<br />
tot pand aprópe de Tarigrad.<br />
343.
65e INDICE GENERAL<br />
Fl lippl. Slujitoril lui Gordian dupd<br />
ce i-ail adus iisele la Roma a ridicat<br />
o piatrd cu inscriptia «Dumnecleescului<br />
Gordian, biruitorul Per-<br />
*nor, Sarrnatilor, Gotilor, Ghermanilor,<br />
iard nu biruitorul Fillippilor,.<br />
207.<br />
Filippo lls. 64.<br />
FIlippopolls, cetate in Thrachia. State le<br />
dimprejurul el, aunt lovite de Isachie.<br />
406. De aci Isachie merge spre<br />
Triadita. 406. La 1191, aci vine Isachie<br />
din Tarigrad. 408. Pand la ea<br />
isbese Vlahil. 409. Aci pArdse§te<br />
óstea pe Hatmannl Camize. 412.<br />
Aci aratà Joan Alexie, multà sirguintd.<br />
413. Spre ea, era trimis Isachie<br />
Sevastocratul, contra Vlahilor.<br />
417. Aci vine cu oti1e Ion Alexia<br />
la 1206. 431. Aspiatis era mai marele<br />
iel 431. E luatà de Murad. 441.<br />
Filippopolitana, provintie, e data in<br />
grija lui Constantin. 408.<br />
Filist, e osindit de Iosif Iudeul. 173.<br />
Filomiris, hatmanul Gotthilor, cand<br />
aü pornit din Scandinavia. 73.<br />
Fi Ion, istorie Iudea, scrie in Ellineete.<br />
300. 4,11o; d 1:11kraw, Tao; 6 Zweetizils,<br />
161.1 yieLlov cpc11) i) dOuce, priiatinu-i<br />
Platon, prilatinu-i Socrat, Irish' mai<br />
prilatinu-i adevdrul. 10, 116.<br />
Filosof. Catastihul filosofilor, poeticilor.<br />
53, 65. Zamolxis. 73, 77. Socrat.<br />
86. Plutarch. 87. Veil Greco-Romanilor,<br />
dupd socoteala filosofilor.<br />
89. «Marco Avrelie.. 199, 200, 202.<br />
Filosofil fisiceL 260. 0 axiomil a<br />
Filosofilor : «ridicandu-se pricina<br />
se ridied ei fapta.... 392.<br />
Fines, cetate tinutd de Romani. 474.<br />
Finiesil, alt scris istorie dupd Haldel,<br />
ei alt imprurnutat Elinilor slovele 58.<br />
Fisiel. Filosofii fisiel. 260.<br />
Flae batman, odiniOrd la gurile Dundrel,<br />
cu 132 ani a. Hs. 72. Merge<br />
cu rdsboiul in Sardia. 63 ; face Dunarea<br />
hotar al Romanilor, gonind<br />
pe Gheti dincolo. 77, 78. A venit<br />
din Italia inaintea lui Traian in<br />
Dachia i dupà nnmele lui Romanii<br />
s'ail numit Vlahl. 110, 129. 159.<br />
Eneas Sylvius zice ea' dupd numele<br />
seti, Dachia s'a numit Flachia si<br />
in urmd Valahia. Vornicul Uréche<br />
zice asemenea. 113. Strdmoeii ai lui<br />
Flaccus Gretin, s'a luptat eu Ghetil<br />
i-a biruit ei a stdpinit malurile<br />
Dunfirei. Pe el il glorified Ovidift<br />
in serierile adresate lui Flaccus<br />
Gratin. 117. Lui, de diferitl scriitori<br />
i s'ail dat numele de Valerie, Fulvie<br />
si Latie. 124. Oviditi ne spune eh<br />
nu cu Dachii ci eu Ghetil a avut<br />
r'esboid. 118. El daed a biruit pe<br />
Ghetii, trebue dupd obiceia sa-1 fi<br />
numit Ghetianul, dar nu ca Ghetia<br />
sa se numésed clupd. numele lui<br />
Flachia.<br />
119. Carlon i Topeltin de<br />
Media§ zie ed. : « Cine zice Ca numele<br />
Moldovénilor ei al Munténilor este<br />
dupd numele Hatmanului Flac,<br />
spun basme,. 123. Sarnitie e de<br />
pdrere cã din numele sea, a devenit<br />
schimbandu-se graiul, Valah, Vlah<br />
ei Voloh. 124. Diferitl seriitori ii<br />
numese Valerie, Lutius §i Fulvie.<br />
124, Iflac nu e de la Flac. 125. Fost<br />
consul cu Stipion Africanul cu sute<br />
de alli inainte de Avgust. 128. A<br />
comandat Wile in Misia contra<br />
Ghetilor cu 130 ani inainte de Avgust,<br />
spune Calviz. 130. Sarnitie<br />
cliee di tot acest Flac a fost hatman<br />
pe vrernea lui Avgust. 130. Pdrerea<br />
celor cari nu adue pe Romani nici<br />
de la Flac, rad de la Traian. 135,
Flae, in low de Vlah. 307.<br />
Flachia. Numire data Dachiei. 111,<br />
112. Eneas Sylvius spune ca e de<br />
la hatmanul Flaccus, acésta numire.<br />
113, 114, 116, 117. Se dovedeete Ca<br />
Dachia, nu se putea nurni Flachia<br />
dupa hatmanul Flaccus. 118, 119<br />
Flachia n'a fost un nume al Dachiel.<br />
122, 123. Numele ei este napaste<br />
pentru Dachia. 301.<br />
Heeled,<br />
veche familie la Roma, din<br />
earl se tragea Gretin, caruia ii scrie<br />
Ovidie din Pont. 72. Era una din<br />
familiile cele mai marl i cele mai<br />
de frunte. Familia Flachilor, incepe<br />
de la anul 326 cu Valerie Flaccus,<br />
ei se terrnina la 17 d Hs., cu Pomponie<br />
Flaccus Gretinus. Numara<br />
21 consull. 119, 122, 123. Se numiail<br />
dup5. parerea lui Sarnitie locuitoril<br />
cari erail in Dachia. 124.<br />
Flacus. 113, 117, 118, 120, 121. Vedi<br />
Flac §i Flaccus (urrnator).<br />
Flaccus, fiul lui Valerie Flaccus, pentru<br />
el Titeron a tinut o cuvêntare. 121.<br />
Flaccus Graecinus, VecliFlaccus Grefin.<br />
Flaccus cretin, consul la Roma. 77.<br />
Lui ii adreséza Ovidie, scrieri. 128,<br />
130, 117. Este al 21 consul din familia<br />
Flacchilor. 122.<br />
44.ttittovat'tecs, cliceati Grecii, Banului.<br />
469.<br />
Flandrht. Graf de Flandria era Balduin.<br />
420.<br />
Florentina. Se mentionéza intr'o inscriptie<br />
gasith la Galati. 161.<br />
Florentia sinodul de aci, despre el<br />
scrie Zugropulus. 354.<br />
Florftan, fratele lui Clavdie Tatitul,<br />
voeete sa ocupe tronul fratelui séti<br />
dar nu e primit de 6ste, care alege<br />
pe Avrelie Prob. El de indignare,<br />
Tel deschide singur vinele. Zosim<br />
INDICE GENERAL 657<br />
spune cã slujitoril '1 au omorat,<br />
dupa 60 clile. 226.<br />
Foca Tirana'. 330. Oetenii ii aleg de<br />
impérat, el indata plea la Tarigrad<br />
unde se incoronéza. Mavrichie<br />
fuge. El trimite la Halchedon<br />
aduce pe Mavrichie, cdruia inaintea<br />
ochilor if omórd trei fii. El imphrateete<br />
8 an!, in timpul lui nu s'a<br />
intimplat nimic in partile nóstre.<br />
331. In. timpul lui, Pereii luasera<br />
Ierusalimul, Eghypetul ei Alexandria<br />
i ajunseserà Oita la Halchedon,<br />
el cere ajutor de la Iraclie cel<br />
batrin guvernatorul Africei, care<br />
trimite pe fiul lui Iraclie la Tari-<br />
grad, care prinde pe Foca 0'1 0m6ra.<br />
332. Dupa el vine Iraclie. 332.<br />
Fonteus Agrippa, Hatmanul Romanilor<br />
din Misia a fost omorit de Sarmati<br />
and aft trecut Dunarea. 165.<br />
Formund, feciorul lui Marcomir a pus<br />
incepétura craiiI Frantii. 277. Dupa<br />
el vine fiul sail Clodie. 277.<br />
Forul lul Cornelie, unde Alaric s'ar fi<br />
cununat cu Plachidia sora lui Arcadia<br />
ei Honoriii. 276.<br />
Forum R,omanoram, era numit tirgul<br />
Romanului care e pe apa Moldova.<br />
471.<br />
Fotie. Patriarh se cérth cu Ignatie.<br />
353, 354. Vladimir ii cere mitropolit<br />
ei<br />
preotl. 373, 374.<br />
Frallat, voevodul Gotthilor, ce a bi-<br />
mit pe Gaina. 274.<br />
Franchil. (Ghermanii) la apa Reenului.<br />
76, 269. Craiul lor, Merovic,<br />
se insoteete cu imp5ratul Ramului<br />
contra lui Attila. 288. Se bat in<br />
campiile Cataloniei, cu 90,000 Ghependi.<br />
288.<br />
Francia. Vedi Frantia.<br />
Franconiia. Intre ea, Brunsvig, Hassia<br />
42<br />
ei
658 1NDICE GENERAL<br />
ei Misiia, este Thuringhia. 285.<br />
Franconia era locurile numite acum<br />
Vestfalia, Frizia, Saxonia, Turingia,<br />
Hesia tji Mesnia. 277.<br />
Franghipanl. Comesii lui, vin in ajutorul<br />
lui Bela IV-a. 451. Lor le dd.<br />
Bela, multe locuri in Ungaria. 451.<br />
Frantia. 11. In ea a dus Iraclis pe<br />
Troadenil robiti, fondfind cetatea<br />
Alexia. 91. In ea s'a ndscut Petavie.<br />
177. Ghermanii Frantil. 211. Crdia<br />
Frantiei e mdritd de Clodie. 277.<br />
Hronicul Frantii la 805. 351.<br />
Franta Protovestiarius, scriitor cull&<br />
§te pe Românii din Dachia sub<br />
numeIe de Vlahi. 166. Nu pornene0e<br />
nirnic despre inceputul Romanilor.<br />
157.<br />
Frantil. Pentru invingerea lor, Maxirillian<br />
face triumf la Roma. 233. Ei<br />
ascultd pe Paravat. 251. Sunt biruiti<br />
de Vandali. 275. Vin la Sicainbria,<br />
chemati de Attila. 287.<br />
FrantozascA Crdila Frantuzascd a inflorit<br />
pe la 420 de la nasterea Feciórel.<br />
cGallia, adicat ara Frantozasca .<br />
12. Vecli Gallia. Scriitorii Frantuze0i<br />
ne apèrd. 24.<br />
Frantozl. Pentru neamul lor, de unde<br />
ie, se cearth scriitoril. 11. Ei s'ar<br />
fi ndscut din Troadeni. 12 Sunt<br />
numiti Val0 de Leunclavie in<br />
Pandecte. 159. Tara lor, orinduiala<br />
cereascd, o dà pradd. 170. Sunt<br />
batuti de 3 orl de Nemtil comandati<br />
de voevodul Evghenie. 176.<br />
Stdpinirea Gotthilor se intindea<br />
inainte de resbelul Italiei, de la<br />
tam Frantozilor pdnd la Sirmium.<br />
267. Clodie a ldtit Cràia cdreia acum<br />
il clic a Frantozilor. 277.<br />
Frantuzese. Mai maril némului Irantuzesc<br />
s'aii ndscut din Troadeni. 177.<br />
De la Craiul frantuzese cere Bela<br />
ajutor. 450.<br />
FrAncii. Cu ei s'ati luptat romdnii.<br />
376. Ei luaserd de la Greci Tanigradul<br />
§i despre resbóiele lor cu<br />
Grecii, vorbesce Bonfin. 898.<br />
Frederic, duce al Austriei, avea pizmã<br />
pe Bela §i Il jefuesce de tótd averea.<br />
450.<br />
Frideric, tatd1 lui Henric al VI-a, suferise<br />
rkitati de la impératii Tarigradului,<br />
când trecuse la Palis<br />
tina. 411.<br />
Frederic H-a impdratul apusului. La<br />
el cere ajutor Bela IV-a. 450. El<br />
avend fesbol cu Papa, trimite contra<br />
Tdtarilor pe fil s61 Conrad §i<br />
Henric. 451. Feciorii s61 II opresc<br />
pe Batie i unil scriitori spun cà<br />
Batie ar fi murit in acest résboi.<br />
451. Bdtea cetatea Faventia, contra<br />
Papel. 451. Trimite un ajutor lui<br />
Bela, ca sä se pcitil intórce in Ungaria.<br />
451. In al 31-a an al impdrdtiei<br />
lui Bela IV-a, se intórce in<br />
Ungaria. 451. El n'a Urea giurdmint<br />
ca de sabia sa sd nu mórd<br />
om. A fost pe timpul nàvälirei lui<br />
Batie. 459.<br />
Fretenii. Despre un sol al polcului al<br />
clecilea augustesc al freténilor. 161.<br />
Frighia. In ea face impárdtie David.<br />
427.<br />
Fritigliern, trece ca priiatin prin Dachia.<br />
17. Domn al Gotthilor, cere<br />
lui Valens, protectie. 266, 262. A<br />
fost invitat de Lupitin, cu gdnd<br />
sii-1<br />
omóre. El scapd omorfind pe<br />
Maxim 0 pe sotia lui, earl erad<br />
ordnduiti sd-1 asasineze, i apoi<br />
prddézd Dachiia, Misia §i Thrachia,<br />
spune Bonfin. 257, 258. Se cre0inézil<br />
; el se impacd cu Athanaric
prin mijlocirea episcopului Ufila.<br />
262. El fiind impins de Huni trece<br />
in Thrachia. 264, 268. Se reseed./<br />
impreund cu Athanaric contra lui<br />
Valens ci-I<br />
omórh.. 264. Radagaizus<br />
este o rudà a lui. 266.<br />
Frizie, locuitoril de aci se nurnesc<br />
Franconii. 277.<br />
FOP. Ivon in Hronicul bor. 277. Attila<br />
poruncesce Hatmanilor sà<br />
méret in contra bor. 285. Sunt bdtutl<br />
de dttre Gothofred domnul<br />
Davilor. 340. Dupd mórtea lui Gothofred<br />
el se linietesc. 349.<br />
Frizil. Vedl Frijii.<br />
Fulvie, nume care se dà de scriitori,<br />
hatmanului Flac. 124.<br />
Fulvins a fost consul impreunh cu<br />
fratele sëii Manlie Alidinus Fulvilanus.<br />
Livius ne spune despre<br />
dinsul cá aetigand o bátae in Spania,<br />
a vrut sà Led o capiete forte<br />
frurneisit 0 de aceia ia nisce lespedi<br />
de la capietea Junonel care se<br />
numea Latinia din Brutia, pentru<br />
care Senatul 11 osdndesce ei el se<br />
splinzurd. 120.<br />
Fulvins Flaccus. Face r6sboiii cu Ghetil<br />
la Sardia. 63. Acesta ar fi cel ce<br />
a fost consul cu 132 ani inainte de<br />
Hr. 72, 7 i. Cornparam Fulvius Flaccus,<br />
colegul lui Scipio Africanul, la<br />
pag. 120 0 121. Fulvius Flaccus<br />
ar fi acel hatman Flac. 122, 123,<br />
124.<br />
Falvius Flacons, din familia Flacchilor<br />
a fost consul cu Clavdie Cavdexi<br />
la anul 262 an. Hs. 119. Des-<br />
Gadurion. De aci pânii la Ulissopolis,<br />
sthpAnea hatmanul Godila. 315.<br />
INDIC& GENF RAL 659<br />
G.<br />
pre aceetia ne pomenesce istoria<br />
sä fi avut resbele cu Ghetil.<br />
Fulvins Flaccus din familia Flacchilor,<br />
a fost consul impreund cu Cornilie<br />
Lentulus la anul 253 an. Hs.<br />
In vremea lui s'aft inceput r6sbóiele<br />
cu Liguril 0 ail tinut 80 ani,<br />
dupd cum spune Livius. 120.<br />
Fulvius Flaccus, din familia Flacchibor.<br />
A fost consul cu Manlie Torcvat<br />
anul 222. A mers cu Oste asupra<br />
Boilior. 120.<br />
Fnlvius Mac, din familia Flacchilor.<br />
A fost consul cu Clavdie Pulher, an.<br />
210. A purtat r6sbóie in Africa,<br />
(WO cum spune Livius. 120.<br />
Fulvins Flaccus, din familia Flacchilor,<br />
a fost consul cu Calpurnie<br />
Piso la anul 133. a. Hs. 120.<br />
Fulvius Flaccus, din familia Flacchilor,<br />
a fost consul cu Cornile Stipion<br />
Africanul la anul 132 a. Hs.<br />
120. Póte de el vorbesce Ovidiii in<br />
scrierile sale. A avut r'esboi in Sicilia<br />
cu Robil resculaCI earl aveati<br />
domn pe Evnos, dupd cum ne<br />
spune Orosie, iar Onufrie scrie Ca<br />
a avut resbele in Elyria i biruind<br />
s'a intors la Roma in triumf. 121.<br />
Fulvins Flaccus, din familia Flacchilor,<br />
a fost consul cu Platvie Yvsetts,<br />
la anul 123. Tit Livius spune<br />
cà s'a luptat 2 ani cu Liguril ei<br />
i-a supus. 121.<br />
Fundian. Hronicul fundian despre<br />
luptele Vandalilor, Sorabilor i Slovénilor,<br />
la 874, cu Ludovic impépératul<br />
apusului. 354.<br />
Gallia, era credincios lui Arcadia,<br />
apol s'a invoit cu Gotthli din Ili
660 INDICE GENERAL<br />
ria ca sa ia Tarigradul, dar voevodul<br />
Fraitat cu o parte din Gotthil<br />
il bate pe marea Elispont, el<br />
fuge spre Dunare, dar este prins<br />
si omorat de Huldis domnul Hu-<br />
nilor, care ii taie capul pit trirnite<br />
la Tarigrad. 974.<br />
Gaison e trimis de Magnentiie Comes,<br />
la Muntii Pirinei, ca sà omoare pe<br />
Constans. i 11 ornóra. 248.<br />
Galata, oras Turcesc. 131. Pe domnul<br />
iei, Turcii Ii numesc Voevod 131.<br />
Galatiia. Zonoras spune eh a fost<br />
pill:lath' de 'Mari. 227. Danastana<br />
este intre Galatiia i Vithinia. 253.<br />
Galati, oras, acolo s'a gasit pietre cu<br />
inscriptiuni in care se lauda Traian.<br />
158. Cantemir, a cdutat la Gherghina<br />
langa Galati piatra cu inscriptie<br />
amintith de N. Costin. 162.<br />
Pe aci vine Cantemir de la Andrianopolis<br />
i trece Dunarea. 248. Gherghina<br />
era putin mai sus de Galati.<br />
248. Aci Prutul da. in Dundre. 269.<br />
Gallitia se numea i tinutul Galatului.<br />
468.<br />
Galba vine la imparatie dupd Neron<br />
pe care '1 omóra Salvius Otho la<br />
69 d.. Hs, 164.<br />
Galerie, hatmanul, bate pe Bastarni,<br />
Carpi si Sarmati. 232. Chronicul<br />
lui Rictiol aratá aceastä biruinta la<br />
295 d. Hs. 232. Constantin Marele,<br />
prinde vitt pe domnul Sarmatilor<br />
si ii aduce inaintea lui Galerie, scrie<br />
Evtropie. 232.<br />
Galerie Maximian. 230. Pus Chesar<br />
impreund cu Constantin Hlorus,<br />
de cdtre Diocletian si Maximian.<br />
El ia fesdritul. Ca sa fesbune pe<br />
Severus, ucis de Maxentie, vine cu<br />
6ste asupra Romei, dar neputand<br />
face ceva, se int6rce in Illiria. 233.<br />
Face Chesar pe Lichinie. M6re la<br />
311 d. Hs. 234. Serie lui Constantin<br />
Hlorus, sti persecute pe crestini.<br />
234.<br />
Galerins. Vecli Galerie.<br />
Gallia adecd tara Frantozasca.. 12.<br />
Pe apa Renului a avut fesboae<br />
Avrelie Severus Alexandru. 206. In<br />
ea patrund i pra.deaza Ghermanil<br />
Frantil, pe vremea lui Gallienus.<br />
211. In ea cuprinde Probus, cetäti,<br />
scrie Vopiscus i Evtropie. 228.<br />
Aci sant chemati Vandalii sub Honorie.<br />
240. Facea parte din imperiul<br />
Apusului. 242. Ea cuprindea<br />
cràia Galiei, Ispaniei, Britaniel<br />
Ghermaniei i avea 17 provincii.<br />
242. Si din ea yin representantil la<br />
sinodul de la Sardia. 250. E pradata<br />
de Alemani pe vremea lui<br />
Valentinian. 254. Supusti de Gotthil<br />
forméza impreund cu Ispania<br />
Africa irnparatia Visegotthilor. 266.<br />
Aci all venit i Gotthil de sub stapanirea<br />
Hunilor cu Domnul lor<br />
Verintudis. 269. Gotthii au trecut<br />
Dundrea mai sus de Dachia cand<br />
all venit in ea. 273. In ea a intrat<br />
Vandalii impreuna cu alte popOre.<br />
275. Pe ea a coprins'o Vandalii gi<br />
Svevil in acelasi an in care navaleste<br />
Alaric in Italia spun Idatie<br />
ai<br />
Isidor. 276. Prosper spune cii<br />
Gotthit irnpreund cu Athaulth a<br />
trecut in ea. 276. Cralia ei. 277. Din<br />
ea, chiama Valentinian pe Aetie.<br />
284. La hotarele iei, pe Ren, este<br />
Colonia Agripina. 285. Pe timpul<br />
lui Attila, o stapaniair Gotthil. 287.<br />
Craiul Gotthilor din ea, era Theodoric.<br />
287, 288. Attila e rugat de<br />
Ghenseric sa goneasch pe Gotthi<br />
(tin Gallia. 287. Jumatate din ea<br />
si
promite Attila lui Theodoric. 288.<br />
Din Italia, Attila intra in Gallia.<br />
289. In ea domnise Evaric 17 ani.<br />
294. Unit' dintre Gotthi, domneail<br />
linistit in Gallia. 294. Arnulf craiul,<br />
indémna pe Bulgari a prada Ghermania<br />
0 Gallia. 355.<br />
Gaulle, lui este vindut Dechie impreuna<br />
cu fiul sell de catre sotia sa,<br />
dupa cum afirma Zosim. 208. El<br />
vine la imp6ratie clupd peirea lul<br />
Dechie. El se mai numea Trebonianul.<br />
El platesce banii Tätarilor ca<br />
sá nu mai pradeze, insd dupa ce<br />
s'a inters la Roma, ei ail prädat<br />
Dardania, Thessalia, Thrachia si<br />
pada la Machedonia ; Galie trimete<br />
pe hatmanul Emilian, care ii birue<br />
zice Zosim, Victor si Orosie. 209.<br />
Zonora spune Ca Schythil aii navälit<br />
pana in Italia 0 el este ne-<br />
voit sä platésca banii. Emilian bate<br />
pc Schythil i 6stea II tidied imp'erat,<br />
Galie vine impotriva lui §i<br />
este omorat. 209, 210.<br />
Gallillau e numit Hristos de Paravat.<br />
252. Paravat ii striga cand era sa<br />
móra : cBiruital Gallileanule . 253.<br />
Gallilieni, sant numiti cre0inii de Paravat.<br />
252.<br />
Gallienus, fiul lui Valerie. E luat tovaras<br />
la imp'eratie, de tathl sea.<br />
210. Voeste sã rescumpere pe tatal<br />
sea de la Per0. Dupa mórtea tatalui<br />
sell, rSmane singur impérat<br />
0 se da desfatarilor. Tataraii<br />
Ghermanii Frantii, patrund in Gallia,<br />
pe timpul sea, Cattii i Saxerni<br />
in Italia, Gotthii, Schytii in Gretia<br />
§i Asia mica, iar Svevii asupra<br />
Panoniii, la 265 d. Hs. 211. Zonoras<br />
spune ca pe vremea lui, Dachiia<br />
era locuita de Romani. Hatmanil<br />
1NDICE GENERAL 661<br />
si<br />
Macrian i Iraclian, cu viclesug<br />
ucisera pe Gallian, la Medielan,<br />
dupa ce imparätise 7 ani cu tatal<br />
seti, iara singur apr6pe 8, la anul<br />
268 d. Hs. Martie 21, Rind de 50 ani.<br />
Dupd el unneaza. Clavdius. 212.<br />
Gallitia. Oral al iel se intituleaza. Andreas,<br />
in diploma sa. Ast-fel s'ar<br />
fi chemat Valachia Mare din Marea<br />
Neagra pand in Tisa, scrie Sambutie.<br />
446 Ast-fel spune Leunclavie<br />
in Pandecte, cá s'ar fi chemand<br />
Vlahia. 446. Oral al iei, se intitulézd<br />
Bela IV-a. Ea ar fi Valahia, 952.<br />
E enumerata intre tarile stapanite<br />
de Ungaria. 469.<br />
Gitansea, cetate supusa lum Prus. 371.<br />
Gdighilil, domn al Vandalilor. 275.<br />
Georgia. Vedi Ghiurghia.<br />
Germania. Vell Ghermania.<br />
Gbermania ce se chiama CattiiL Nina<br />
la ea se intinde Sicambria. 287.<br />
Germanil. Vedi Ghermana<br />
Gheiza fratele lui Solomon, crai unguresc.<br />
144, 147.<br />
Gheiza al 2-lea, fiul lui Bela 2-a. 442.<br />
Intre el 0 intre *tam, se pune un<br />
Ladislav al 2-lea. 442 Fiul seil este<br />
*tefan al 3-lea. 443.<br />
Gheiza, craill unguresc, m6re la 997.<br />
374. El aduce pentru botezul fiului<br />
sail pe Adalbert, episcop de Praga.<br />
375. Feciorul lul, este .tefan. 442.<br />
Coleman craiul, este feciorul lui<br />
Gheiza. 442.<br />
Gheiza, murind fiul sea dá de blind<br />
voe scaunul vérului s'ea Solomon.<br />
383. La 1074 goneste din domnie<br />
pe varul sail Solomon. 387. Era<br />
feciorul Belli. 442. Fratele sOIl e<br />
Ladislav. 442. Vladislav fiul<br />
WI, II urméza la tron. 444.<br />
Geografil. Catastihul is toricilor, ghee
662 INDICE GENERAL<br />
grafilor , etc. 53, 54, 55. Gheograful<br />
«Stravon a trait pe vremea lui Tiverie.<br />
59. Gheografii cel vechi despre<br />
némurile de la apa Donului<br />
pang la hotarele Dachiel. 61, 228.<br />
Gheografii despre stilpinirea Moldovel.<br />
62. Stravon, vechifigheograf,<br />
despre Dachia. 62. Gheografli de<br />
pe vremea lui Avgust Chesar nu<br />
sciil, cu siguranth, hotarele Dachiel<br />
63. Gheografii despre Ghetia si<br />
Dachia peste Dundre. 66. Gheografil<br />
«Stravon si Dionysie Periighitul,<br />
despre Dachi. 70. Gheografil si istoricil<br />
eel nol despre Dachl. 73. S'a<br />
dovedit, de gheografii cel vechi, di<br />
Dachia era deosebité de Ghetia. 118.<br />
Sarnitie, cu mare necunostinta<br />
gheografilor , confundd Nicopolis<br />
de Hugh' Dundre cu Nicopolis la<br />
care a propovaduit Sf. Pavel. 157.<br />
Certuri intre Gheografi si istorici.<br />
172, 173, 177. Gheograful Stravon<br />
despre Gotta 261. Gluverie urrnand<br />
pe gheografii cei vechi, despre hotarele<br />
Dachiel. 264. Dupa toti gheografil<br />
cel vechi, Prutul este hotarul<br />
Dachiel despre rasarit. 269. Cetatea<br />
Sardica dupdsocoteala gheografilor,<br />
este Sofia. 284. Sicambria se intinde<br />
spre rasárit pand la «Ghermania,<br />
ce se chiama Cattil, scrie Gluverie<br />
la Gheografi . 287. Gheografii despre<br />
numele Valahiel. 304. Ce este<br />
Rra la vechil gheografi ellinestl.<br />
447.<br />
Gheorghie (biserica sfintului). Pe cap<br />
trecusera pe lin& ea, li robesc<br />
Vlahil. 415.<br />
Gheorghie Chedrinos. Vecli Chedrinos.<br />
Gheorgbie Paleologul. e ucis de Vlahi.<br />
418.<br />
Gheorghie kneaz al Moscalilor, e omo-<br />
rit de Batie. In locul saii, Bade<br />
pune pe Iaroslav, fratele lui Gheorghie.<br />
447.<br />
Ghenserie, craiul Vandalilor se incuseri<br />
s e cu,Theodoric, craiul Gotthilor,<br />
Wand cu feciorul sail Hunneric,<br />
pe fata MI Theodoric. El sluteste<br />
pe fata lui Theodoric si o trimite<br />
tatalui iel. Temandu-se ca Theodoric<br />
sa nu se alieze cu Romanii,<br />
cheama pe Attila contra Gotthilor.<br />
287. El dobandeste vietoril in Africa<br />
pe timpul imperatului Anthimie.<br />
291.<br />
Ghenovedii Italieni. El au ajuns la<br />
Chilia. 134. El n'au tinut nici odata<br />
Chilia dupd cum zice Sarnitie,<br />
ci Cafa si alte cetäti ale Cramului<br />
de pe marginea M. Negre. 134.<br />
Ghependil. 90,000 din ei, se bat cu<br />
Franchil in &Lupine Cataloniii. 288.<br />
Ghepidia, care este Dachia de mijloc.<br />
63, spune Iornand cd se chema<br />
Dachia veche. 319.<br />
Ghepizil, norod in Dachia. 67. Tot un<br />
neam cu Gotthii, Visegothil si Vandalii.<br />
76. Stapinesc Dachia. 78. Sunt<br />
supusl de Probus. Impreund cu<br />
Van dalii, facu sera multd stricaciune.<br />
EiLlocuiail peste muntil Ardélului.<br />
288. Pe locurile lor ail rasboiil<br />
Gotthii cu Sarmatii. 239, 240. Sunt<br />
goniti de Huni, zice Bonfin. 989. La<br />
campiile Cataloniii cad 90,000 e Gh ep<br />
endi . 288. Hatmanul Petza, bate<br />
si omóra pe domnul lor. 311. Se<br />
insotisera cu Bulgaril. 311. Gliepizil<br />
tineail Sirmiul si WO. Dachia. Dupd<br />
ce Justinian ia Gotthilor Dachia,<br />
Ghepidil iail pe Romani in robie,<br />
0 pornesc sh prädeze impdratia<br />
romand. Justinian nu vrea sa le<br />
mai dea leafd si ei se multumesc
cu leafa de pe timpul lui Martian,<br />
scrie Iornand. 318. Lingà el se aéá<br />
Longobarzii. 318, 319. El tineaii<br />
locurile pe lingd. Singhedin si pre<br />
lingd Sirmid, intre Dundre i peste<br />
Dundre, scrie Procopie. 318. Tara<br />
pe care o stdpinesc ei, Iornand<br />
zice ca o nurneste Dachia cea<br />
veche. 318. Iornand zice Ca Dachia<br />
veche, acum se chiamd Ghepidia. 319.<br />
Locurile tinute de ei o data in<br />
Dachia, ail fost peste Dunare in<br />
sus, de la Sirrnium pada' la Singhedin<br />
si tóth Transilvania. 319.<br />
Cu el, Longobarlii se apucã de<br />
galceavd i Solil Longobardilor<br />
spun lui Justinian cd Ghepidii, dupä<br />
peirea lui Valens, sedeaii despre<br />
Panonia si de frica Gotthilor, nici<br />
o data n'ail trecut Dundrea i cd.<br />
se Mudd cà stdpinesc tóta. Dachia.<br />
Solii Ghepiclilor, spun cd ei nu se<br />
laudd cd tin Dachia WA, ci numal<br />
Sirrnid, cu o parte din Dachia. Cer<br />
impdratului dreptate. 319, 320. El<br />
tinea prea putind parte din Dachia.<br />
319. Ardélul numal Ghepizil Pat<br />
cuprins. 321. Priscus ord6nd armatel<br />
sá trécd contra bor. 329. Theofilactos<br />
Samocatis, spune Ca Ghepiclii<br />
locuiad mai sus de Volohia.<br />
329 Zonora spune ca. Hunil pe care<br />
Chedrinos II nurneste Avari, au<br />
luat cu sine pe Ghepicll si ad trecut<br />
in Trachia. 333. El tineaii Ardealul.<br />
338. El emir sub stápinirea 1111 Hagan.<br />
329. Cd el ad scos pe Romanii<br />
pusi de Traian in Ard61, nu se and<br />
la nici un istoric. 473.<br />
Ghent', se numeste asta-cli Bogazul,<br />
care inainte se chema Bosforul<br />
Chimeric. 968. Pe aci s'ad aseclat<br />
Pacinatil. 365. Prutul i Gherci<br />
1NDICE GENERAL 663<br />
sunt forte departe unul de altul.<br />
269.<br />
Gherghina, cetdtue ndruità langd Galati,<br />
unde Nicolae Costin logofdtul<br />
a gäsit o piatrd cu inscriptia : Saver<br />
impdratul Ramului. 162. Cetate putin<br />
mai sus de Galati, unde da<br />
Siretul in Dunare, i unde Theodori<br />
Prdcalabul a 0:sit o monedd. 248.<br />
Ghermania. Suleiman a fost gróza el.<br />
Ea era la resaritul Dachiel. 63.<br />
Ghermania lui Stravon si a ha Dionysie<br />
Periigetul, nu-1 cea de asta-<br />
II. 64. Padurea Hertinel intra in<br />
ea. 76. «Tatitus* se luptd cu Dachir<br />
in Misia, Dachia, Ghermania si Panonia.<br />
166. iVitic1ii1d i urrnasir<br />
lui se silesc a dovedi cã Saxonii,<br />
locuitoril cel vechl al Ghermanier<br />
sunt urmasi al norodului lid Alexandru<br />
Machedon. 177. Traian, sta.pinitorul<br />
ei. 193. Lichinie Valerian<br />
in Ghermania. 210. Probus i Ghermania.<br />
228. CrAiia el. 242. Attila in<br />
Gherrnania. 285, 286, 288. Colonia<br />
Agripina, din Ghermania, a fost o<br />
rezidenta a lui Attila. 285. Sicambria<br />
e spre rdsdrit de ea. 287. Slovenii<br />
tree in Ghermania. 327. Arnulf<br />
Craiul, indémnd pe Bulgari, s'o<br />
prade. 355. Aci e trimis Alexie<br />
Comnenos, de chtre Balduin. 422,<br />
433. Unul din fratii lui Ghieral,<br />
ia Gherrnania. 437.<br />
Ghermanic, nume dat lur Traian, gi<br />
rnentionat intr'o inscriptiune gdsita<br />
in Dachia. 161.<br />
Ghermanil. 11. Sint lAtuti la Becht<br />
20. El nu's asa de vechl ca Romanil.<br />
25. Dupd Dionysie Periighetul,<br />
sint la rdsdritul Mdrei Negre. 61,<br />
63. Ném pe care Pretorie nu'l pune<br />
intre cele Sarmatice 76. Leunclavie,
664 INDICE GENERAL<br />
Vlahil i Ghermanii. 125, 134. Tara<br />
lor, orânduiala cerescA o (IA pradA.<br />
170. Scriitorii despre diferite némuri,<br />
deci i despre Ghermanl. 177.<br />
Ghermanii Catil. 199, 200. Pe unde<br />
locuiair Ghermanii. 201. Alexandru<br />
Sever il invinge 206 ; tot a§a. 6i<br />
Gordian. 207. Ghermanii Frantil<br />
pAtrund in Gallia, pAnd la muntil<br />
Pirinel. 211. Ghermanil de la Rhin,<br />
earl all se numesc Franchl, spune<br />
Procopie Chesgrénul, all fost cel<br />
de cam s'aii lovit, in urmA, Vandalii.<br />
269. La 404, Radagaz, domnul<br />
Gotthilor, luAnd cu sine Sarmap<br />
i Gherrnam, nAvAlesce in<br />
Italia. 274. La 406 Vandalii, cu Ghermanil<br />
i cu a1ii tree Rhinul i intrA<br />
in Gallia. 275.<br />
Ghermanii Catil, in locul lor scriitorul<br />
Iulie Capitolin pusese din gre§éla<br />
pe Dachil, resbelul lor cu Antonie<br />
Pius a durat pana sub Marco Avrelie<br />
199, 200 in contra lor este<br />
trimes hatmanul Aufidie Victorinnie<br />
de chtre Marco Avrelie. 200.<br />
Locuintele Mr. 201. Impreunä cu<br />
Saxonil patrund in Italia. 211. Sicambria<br />
se intinde de la Colonia<br />
Agripina pAnd unde se ingémana<br />
Renul, iar spre resArit pada la Ghermania,<br />
ce se chiamA Catil. 287.<br />
Ghermanic, hatman al Romanilor in<br />
resboiul contra Ghetilor, spune<br />
Dion. 128.<br />
Ghermanos, voevod, care era trimes<br />
impotriva Sclavinilor, more, la 561.<br />
317.<br />
Ghestiblind, al 3-a cral dac, pe vremile<br />
lui Tiverie impArat. 79.<br />
Gheta impreuna cu fratele seil Caracala<br />
vine la imparatie, dupà mórtea<br />
tatAlui sëil Septimiu Sever, cer-<br />
al<br />
tfindu-se cu fratele sett este omorfit<br />
si maica sa voind apere, de<br />
aceea0 lovitura rénesce greU pe<br />
maica sa. 205.<br />
Ghete§tI. Dachia ar fi cuprins Crile<br />
tutulor némurilor Ghete§ti. 67.<br />
Ghetia. Marginele el treceati peste<br />
DunAre. 63. Cum o aéll Gheografii..<br />
66. Ghetthia adeca Ghottiia.<br />
71. A fost deosebita de Dachia. 118.<br />
Despre numele el. 119. Avreleus<br />
Dacul era din Ghetia. 212.<br />
Ghetianul. A§a ar fi numit Flac. 118.<br />
locuiail, duph Dionysie Perilghitis<br />
Ia resAritul MAreI Negre. 61,<br />
62, 63. Scriitoril Greci, denainte de<br />
Traian, all scris pe Gheti 0 pre<br />
Dachl une-ori deosAbitl, lara altA<br />
off tot de unii, §i tot un ném sa<br />
fie fost pornenesc». 67. Ghetir se<br />
WO in Dachia gonind némurile<br />
de acolo. 68. Tiraghkil, adicA Ghetii<br />
Nistreni, erau intro Prut i Nistru.<br />
68. Unii II socotesc de un ném<br />
cu Dail §i Dacii, altil deosebill. 70.<br />
Cel cari all alungat pe Bastarm si<br />
Herull erati ném cu cel-lalti. 71. Stabilindu-se<br />
in Dachia, §Pair schimbat<br />
numele in Dachii. 71; iar cel<br />
ce n'aft venit aci, s'ati numit tot<br />
Ghee. 72. Istoria romana pomenesce<br />
de résboiul lor cu Romanil,<br />
inaintea lui Avgust Chesar. 72. Ingrozitl<br />
cu sabia de Flac. 72, 117, 118.<br />
Nu se amestecafi nicl cu Mesil nici<br />
cu Thrachii. 73. Aceia0 semintie<br />
§1 cu Gotthil, Visegothil i Ostrogothil.<br />
73, 74. Numele lor e din<br />
cele mai vestite de la Dunare, M.<br />
NOgrá i CaspicA in sus. 76. S'ail<br />
intins de la hotarele Hertink pAnd<br />
la Dachia i gurile Dunáril, locuind<br />
cu Ghetii i Sarmatii. 76. Cu Mesil,
Dachil i Vevrichii, cuprind Vithynia.<br />
77. Cunoscuti de Romani sub<br />
consulul Stipion i Flac. 77. Goniti<br />
din Mesia de Flac. 77, 78. Numele<br />
crfiiei lor, s'a curmat. 78. Istoria<br />
ne spune ca el ar fi avut resbóie<br />
cu Fulvius Flaccus. 120, 122. Dupà<br />
parerea lui Sarnitie, sint goniti<br />
din locurile lor, de Flac Hatmanul,<br />
cu mai multe secole inainte de Avgust.<br />
124. Locuiail pe laugh Dunere.<br />
125. Sarnitie dice ca din el<br />
se trag Romenii. 128, 130, In contra<br />
lor a comandat hatmanul Flac costile<br />
Romane eu 130 ani inainte de<br />
Avgust Chesar. 130. Eraii pe timpul<br />
lui Avgust in Dachia, cand<br />
Stravon a scris Geografia sa. 130.<br />
Sarnitie spune cà ei erail impreune<br />
cu Dachil, Itali, Greci i Sloveni<br />
in Dachia. 131, 132. Au locuit<br />
irnpreune cu Dachil Iii locurile<br />
unde acum locuesc Valahil, spune<br />
Bonfin. 158. Cine este adeverat<br />
Ghet ? 177. Sarnitie despre el. 221.<br />
Asupra lor trece Probus. El treesc<br />
intre Nistru si Don. Probus<br />
11 bate. 228. Sarnitie spune ce Probus<br />
s'a versat cu urgie asupra lor.<br />
El erau Sarmati. 228. Iohan Bun,<br />
spune din Gluverie, eh id ati fost<br />
locuitoril Munteniei, Moldov el si Ar-<br />
dialului, i Romanil, lor le-an dis<br />
Dachi. 304. Mundon, domnul lor,<br />
intrase in Machedonia i Thrachia<br />
si bate pe Anastasie, care domolesce<br />
pe Ghettii, cu argintul. 312.<br />
Unindu-se iares1 cu Bolgaril, predéze<br />
Illiria si Gretia, la anul 530.<br />
316. Mundon voevodul lui Justinian,<br />
11 bate. 316. Ghetii ail locuit odate<br />
unde locuesc acum Romanii. 464.<br />
Ghierai. Asa se numese urmasii lui<br />
INDIC& G ENER A L 665<br />
Ginghiz Han. 435 Se numesce Octal,<br />
fiul lui Ginghiz. El ea si cum ar<br />
fi fost monarhul lumei, dä unora<br />
Asia, altora Evropa i le ordona<br />
sti supue ärile oranduite. De la el<br />
réman Hanil Cramesci. 437.<br />
Ghilianului, tare. Pena aci ia in sta-<br />
Venire Peter Alexievici. 438.<br />
Ghiula, hanul Unilor, nevelesce in Ungaria<br />
pe thnpul lui Solomon. E<br />
Mut de Solomon si de fratii sei<br />
la cetatea Doboc lenge muntele<br />
Herlern, dice Bonfin. 145.<br />
Ghiurgia san Iberia, aci este isgonit<br />
Papa Clement. 193.<br />
Ghiurgii, fac parte din Schytia. 60.<br />
Ghlurgiiased. Acésta se prinde ca cum<br />
ar dice Tiganul Ca este parinte<br />
Iudeultri, i precurn limba arapasca<br />
este din cea Ghiurghased scornita..<br />
101.<br />
Gingliiz, han Tdthresc. 435. Anul eel.<br />
rue lui, unil scriitorl il pun 617 de<br />
la Muhamed. Atunci ar trebui ca<br />
egirile<br />
lui, se fie mal pe urma de<br />
cat ale lui Suleiman. 436. Mai in<br />
urme de cat el, cu cati-va ani a<br />
esit Soliman. 436. El a esit la 608,<br />
anul hégirel, care e de la Hs. 1212.<br />
Esirea lui, e pug la 1202 de &etre<br />
Patavie. Ese cu o multime de Tetan<br />
spre Persia si cuprinde cetatea<br />
Belh, in Horasan. 436. Step&<br />
nesce Persia, 12 ani, si more, Idsand<br />
pe fiul WI Octal. De la ficiorul<br />
lui, réman Hanil Cramesci. 437. Pe<br />
vremile child cuprinsese el Persia<br />
yin Oguzii spre impdretia Ozbecului<br />
439. De ce fecuse el, aude<br />
Suleiman *ah. 439. De el erati ulu-<br />
41 Persil. 439. Patavie pune anul<br />
esirel lui Genghiz Han, cu 39 ani<br />
mai pe urine. 447.
666 INDICE GENERAL<br />
Giundogi, fiul lui Soleiman ah. Impreund<br />
cu Dum dar, pornesc spre<br />
rdsdrit. 439.<br />
Guyanese. Julia, nepóta lui Avgust<br />
Chesar, thrdse dupã ea, in clesfraii<br />
si pre multe D6mne i upftnése<br />
Romane.. 117.<br />
Giurgeased, tard, prin ea curge apa<br />
Fasis. 242.<br />
Giurgil. Tara lor e despdrtitd de Armenia<br />
cea mare, prin apa Tiflis<br />
sari Fasis. 227.<br />
Glem, apA pe care erau multe cetdti<br />
si se vdrsa in Marea Baffled. 371.<br />
Glieas, scriitor, vorbesce despre cd1ugdrirea<br />
lui Isachie Comneno. 382.<br />
Aratd biruinta irnpdratulul Dioghenis<br />
asupra Turcilor. 386. Glicas povesteste<br />
cum Nichif or Votaniatis a<br />
cdlugdrit pe impèratul Mihail si pe<br />
impSrdteasa lui. 387.<br />
Gliehirie, se alege imp6rat la 473, si<br />
se incoroneazd in Ravenna. 292. E<br />
scos din domnie de Julie Nepos.<br />
292.<br />
Glurerie. 53, 61. Geograf, pomeneste<br />
de Dachiia. 63. DA hotarele Dachiel.<br />
65, 68, 69. Spune cd hotarele Dachili<br />
erau din apa Tisel pând in<br />
apa Prutului. 264. Atila a venit in<br />
Thuringhia in a 3-a ndvald. 285.<br />
Spune cd Sicambria se intinde spre<br />
fesdrit, 'And la Ghermania. 287. Din<br />
el spune Iohan Bun, cd locuitorit<br />
Munteniei, Moldovei i Ardialului<br />
au fost Ghetii. 304. El spune cd mai<br />
tirzift,<br />
cele trel Ott care compuneaft<br />
Vlahia, iafi numele de Muntenia,<br />
Moldova si Ardialul. 305. Ioan<br />
Gluverie in Epitome si istoril spune<br />
cd la 1237, Vlahii i Secuil aft respins<br />
pe Tfitarl. 447.<br />
Godefred Billioneus, sub el vine multil<br />
armatd din apus mergênd contra<br />
Turcilor. 388. Se face impdrat in<br />
Tarigrad. 388.<br />
Godighilil, domnul Vandalilor, care it'dvdlesce<br />
la 406 impreund cu. Alanii,<br />
Ghermanii, Cvaclii in Gallia. 275.<br />
Godila hatmanul, stdpfinea de la Ulissopolis<br />
pând la Gadurion i e trimes<br />
de Justinian in contra Hunilor.<br />
315.<br />
Gog. 57. Ném asezat de la Sf. Scripturd,<br />
in pdrtile Crivdtului, impreund<br />
cu némul Magog, si ambele<br />
shnt de aceiasi origind cu Schytil.<br />
58. Dupa multi invdtati e néin Ungur.<br />
61.<br />
Gomves, oras, fdcut dupd Traian. 322.<br />
Gorda, crdisorul Unilor, care locuia<br />
aprópe de Vosfor, se supune Romanilor<br />
si se face crestin. 315. Intorandu-se<br />
in tard, sfarmd bozii<br />
Hunilor, cari 11 omórd i ridicd pe<br />
fratele sell Moagheras. 315.<br />
Gordian urmézd dupd Macsimin Thracul,<br />
a biruit pe Varvari si in tiinpul<br />
când se lupta in Persia fu omorat<br />
de Filip Arapul, 6sele lui turd aduse<br />
la Roma. Varvaril din susul Dachili<br />
sunt biruiti de el, in timpul<br />
sett Romano-Dachil stet linistiti in<br />
Dachia. 207.<br />
Gothofred, domnul Davilor, bate pe<br />
Friji, pe cari ii supune. 349. El<br />
este omordt de chtre al sa Cu<br />
mórtea lui se linistesc lucrurile<br />
intre Davi si Friji. 350.<br />
Gotila craiul Gotthilor, incongiórd<br />
Roma si o cuprinde. 316.<br />
Gotth. La acest cuvênt, Moreri in<br />
Dictionarul se% aduce multe fabule<br />
din Menburg. 221, 263.<br />
Gottliese. Orbinus Raguzdul, spune cd<br />
Romfea si Spatha sunt cuvinte Go_
the s ci. 178. Grutinghii ném Thtäresc,<br />
sail cum altil le clic ném Gotthicesc.<br />
271.<br />
Gotthia, adich Ghetiia. 71. Mitropolitul<br />
Cramului se numea al Gotthiii. 263.<br />
Gotthicesc. Vecli Gotthesc.<br />
Gotthicesed. Vecli Lumea Gotthiceascci.<br />
Gotthii. 11. Gine all fost. 12. Ndpddirile<br />
lor shnt mai dese sub Gratian.<br />
16. Theodosie ii bate. 17. Aceia0.<br />
semintie cu Visegothil, Ostrogothul,<br />
Ghetii, Dachii i Dail. 71, 74. Pleacd<br />
din Scandinavia sub conducerea<br />
lui Filomini la Meotida 0 sub Zamolxis<br />
in Dachiia. 73, unde s'ail<br />
numit Dachi. 74. FAceail parte din<br />
Varvarii Grecilor. 75. T6te nor6dele<br />
din Dachiia, se trag din iei. 75.<br />
Pretorie spune ca Sarmatii sant<br />
Gotthii. 76. Tot un ném cu Vandalii,Visegothil<br />
i Ghepizii 76. Lun-<br />
giI pine la Sampson. 77. AU cral<br />
pe Corrilus. 78. Ce scrie Iornand<br />
in cartea lor. 7U, 80. Pada a nu<br />
navali iei Gotthil aii facut 6ste in<br />
Italia, pe vremea lui Honoriii<br />
Arcadiii. 132. Rázboiul de la Tolosa<br />
intre Huni, Vandali i Gotthi. 133.<br />
Pând la venirea lor, spune Bonfin,<br />
Dachia era plina de Romani 0 de<br />
Sarmati. 158. Intre altii, Gothii,<br />
pradd impardtia Romanilor. 170.<br />
Despre rdzbóele Romanilor cu ei.<br />
174. Pretorie despre Gotthi. 178.<br />
Pretorie in cartea despre Gotthi,<br />
vorbesce de Commod. 204. Mitia<br />
Gothul. 206. Gordian, se intituléza,<br />
intre altele, cu titlul de : .biruitorul<br />
Gotthilon). 207. Gotthii i Schythu<br />
all pustiit Gracia 0 Asia mica,<br />
in timpul lui Gallien. 211. Navala<br />
lor, in timpul lui Clavdius. 212.<br />
Sint biituti de Avrelian. 220. Ce se<br />
INDICE GENERAL 667<br />
§i<br />
spune in dictionarul lui Moreri. la<br />
vorba eGotth). 221. El trdiaii la<br />
Don. 228. Diocletian II bate. 232.<br />
Constantin il bate, intrând in Panonia.<br />
238. Orosie scrie ea all avut<br />
rdzbohl cu Vandalii pe locurile<br />
Ghepidilor i biruesc. 239, 240. La<br />
anul 332, se scold asupra Sarmatilor.<br />
Constantin Marele, trimite pe<br />
fiu seil Constantin Chesarul care<br />
il bate, omórd 100.000 0 robe0e<br />
40.000. Ei se supun §i daft zdlog pe<br />
Arcaric fiul domnului lor. 246. In<br />
loc sti trimitd 6ste lui Constantin<br />
Marele, trimit pe robii lor inarmap,<br />
earl se scold asupra Gotthilor<br />
gonesce. El rifogd pe Constantin<br />
Marcie sd-i scape §i el ii pune in<br />
Schythiia, Thrachiia 0 Italia, scrie<br />
Zosim i Ammian. 245. Sub Valentinian<br />
prddeazd Thrachia. 254. Valens<br />
merge asupra lor §i iei nu lasa<br />
pe Valens sd. trécd Dundrea. Valens<br />
il bate. 254. Valens trece Dundrea,<br />
din noii asupra Gotthilor, porecliti<br />
Grutunghii. ii bate §i gone§te pe<br />
Athanaric domnul lor. 254. Fac pace<br />
cu Valens 0 se hotdresc a nu mai<br />
cdlca hotarele Romanilor. 254. El<br />
fac multe cdlcdri in Dachiia, dar<br />
nu pot clinti pe Romani. Istoricil<br />
nu pomenesc ea iei sfi fi luat cetati<br />
peste Dundre. 254. Gh. Chedrinos<br />
spune cd. sub Valens, iei all prddat<br />
pi<br />
Schythia, nu numal Dachia. 255.<br />
Solii lor, venind in haine terfelite<br />
la Valentinian, acesta, de ciudd Cd<br />
s'a luptat cu omen! a§a de nebdgap<br />
in seam:CI, le§ind i apoi more.<br />
255. Ammian spune cd impdratil<br />
stall la socotéld cum sd-i tie sub<br />
stdpdnire. 255. Hunil cu domnul<br />
lor Valamir, vin asupra lor i li
668 INIMCE GENERAL<br />
ninth din loc. El cu domnii lor<br />
Frithrighern si Athanaric, se nigh<br />
lui Valens si Ii cer protectie. Sint<br />
primitl de Valens care il asazd in<br />
Thrachia. Gotthilor le-ar fi plácut<br />
sd sacra' in Dachia, Valens nu vrea.<br />
Ei n'afi avut loc in Dachia. Mai<br />
tdrziti iei pradeazd. Dachia. Tree<br />
in Thrachia i Hunii re'man pe lo<br />
curile lor, peste Nistru spre Nipru.<br />
Valens il pune in ceata slujitorilor<br />
si le dd hrand. Lupitin care era<br />
insarcinat sh le dea hrand, fiind<br />
lacom, nu le dd. Tel se revoltd.<br />
Valens le ordona sa treacd Elespontul,<br />
la Asia. Ei primesc. 256.<br />
Cer mâncare pe 2 lite, dar nu li<br />
se dd. Inconjórd. Udriul, dar neavênd<br />
arme, Ii lasd, i intrà in<br />
Thrachia pe care o prddeazd. 257.<br />
Asupra lor, Valens trimite Voevozi<br />
cu 6ste, dar Gotthii biruesc. Iaü<br />
armele Romanilor invinsl. Valens<br />
vine asupra lor, dar e invins qi<br />
ränit de o sdgeatä, fuge la o cash.",<br />
urmdrit de Gotthii, cari dati foc<br />
easel 0 Valens arde de vitt. Dupd<br />
victorie, iel inconjórd. Udriul i neluandu-1,<br />
se due phnd sub Tarigrad.<br />
Jefuese Thrachia, Misia, Dachiia si<br />
Pannonia, spune Ieronirn in Hronicul<br />
séti, Ammilian, Zosim, Socrat,<br />
Sozomen, Rufin, Orosie, Theodoric<br />
si Zonara. Se dovedeste Ca iel aü<br />
prädat Dachia. 257. Bonfin spunea<br />
ea pe domnul lor Frithighern, Lupitin<br />
vrea stI-1 omóre. 258. Dachia<br />
rndlurOsh, a fost sub Gotthi. Theodosie<br />
marele. rescumpdra tdrile<br />
luate de Gotthi. De frica lor Graf=<br />
chiamà tovards la impárdlie<br />
pe Theodosie. 258. Incephtura nemuluI<br />
lor. 259. Unil scriitori zic cä<br />
Dachia a fost sub stdpanlrea lor.<br />
260. Venind el póte sA fi gonit pe<br />
Romanil din Dachia. 260. Att venit<br />
din Scandinavia si s'ail asezat pe<br />
lânga. M. Balticd, in urmä in Schythia<br />
pe Idnga Marea Neagrd. 260.<br />
Cei de la rdsdrit s'ad numit Ostrogotthi<br />
cu domnii din familia Amalitilor.<br />
260, 264. Cel de la apus s'au<br />
numit Visegotthl cu domnii din<br />
familia Valthilor, zice Patavie. 260,<br />
264. Procopie Chesareanul zice ca<br />
pe malurile bältei Meotis s'afiasezat<br />
Gotthil 0 mai departe de er sunt<br />
Visegotthii, Vandalii i alte popóre<br />
care mai inainte se chemail Schythil.<br />
261. Stravon zice eh ei au inceput<br />
din codrii Hertinii i intinzdndu-se<br />
alt coprins top muntii<br />
pAnd in Dachia i incet alt ajuns<br />
pand la gurile Dundrii i pand la<br />
Nistru unde alt trait impreuna. cu<br />
Sarmatii. 261. Istoricii spun cd Gotthil<br />
nu an avut asezdmint in ostrovul<br />
Pevchii afard numal dupd ce<br />
au fost gonitl de Huni. 261. Gotthii<br />
in Dachiia 0 in Trachia. 262, 263. Amdndoué<br />
familiile Go tthilor, locuiatt<br />
pe Cdmpii Tanaii adied de la Don<br />
la Nistru. 264. Ei s'au asezat pe<br />
tärmurile Mdrei Negre, cdtre Nistru<br />
si dach ar fi ajuns sag trecut Prutul,<br />
Iornand ar fi facut vr'o mentiune.<br />
264. Pradati ne opriti de nimeni<br />
Panonnia,`Thrachia, Misia si<br />
Dachia mdlurósd, Gratian trimete<br />
pe Theodosie contra lor, care ii<br />
bate si tdrile prddate le ia de la<br />
el. 265. Idatie spune eh top Gotthil<br />
Wail<br />
supus lui Theodosie si el pe<br />
unil ii trimite in Eghipet, pe altil<br />
II lasd. In Thrachia, 265. Ei alt tinut<br />
Dachia mfilurósd, insd putin timp,
cdcl sub Valens ail coprins-o gi<br />
sub Theodosie ai läsat-o. 266. Radagaizus<br />
i Alaric domni ai lor.<br />
266. Procopie Chesdreanul vorbind<br />
despre hotarele lor spune ch ele<br />
se intind de la Tara Frantozilor<br />
'And la hotarele Dachiii la cetatea<br />
Sirmiurn. 267. El nu sunt stdpanip<br />
de cat 50 de ani de Huni, adicd.<br />
Valid la mil-tea lui Atila, cfici dupd<br />
m6rtea lui ei s'au ridicat cu doinnul<br />
lor Verimudis si ail fugit in<br />
Galia unde erail Visegotthii. acestea<br />
sunt adeverite de Iornand, insh<br />
Procopie Chesareanul Ii numesce<br />
Vandali. 269. 0 rdindsità din ei aft<br />
luat 'numirea de Grutinghl. 271.<br />
Lupte ale lor. 272. Tote résbóele<br />
lor pe Dundre i trecerile peste ea<br />
tot mai sus de Dachia spre phrple<br />
Ungariei s'au intirnplat, asa trecerea<br />
in Italia, Galia, Ispania si Africa.<br />
273. Gotthil i Romanil. 274, 275.<br />
Prosper spune cd ei impreund cu<br />
donmul lor Athaulth sd fi intrat<br />
in Galia. 276. Isi schimbail locurile.<br />
277. Pe iei Pretorie II pun<br />
in locul Dachiii. 279. Pretorie spune<br />
ch. Traian s'a luptat cu ei nu cu<br />
Dachii, tot el spune ca Traian a<br />
fácut podul de peste Dunhre ca sd<br />
oprésca ndvalirile Gotthilor. 280.<br />
Hunil aft cuprins tara lor zice Mihail<br />
Ripe Neapolitanul. 281. Vrdjmdsia<br />
Hunilor covdr sia pe a Gotthilor.<br />
283. Iornand despre el. 286.<br />
Pe timpul lui Attila, el stdpineail<br />
Gallia. 287. Cu Theodoric craiul lor.<br />
se incuscrise Ghenseric, craiul Vandalilor.<br />
287. Attila e rugat de Glienseric<br />
sd vie asupra Gotthilor. 287,<br />
Remdsitele lor se string la Sicambria.<br />
287. Attila socoteste sa-I batã<br />
INDICE GENERAL 669<br />
cu armele. 287. Asupra lor voeste<br />
sä meargd Attila in Gallia. 287.<br />
Craiul Gotthilor se intituleazd Attila<br />
in scrisórea cdtre Valentinian. 287.<br />
Lui Theodoric, domnul Gotthilor,<br />
Ii scrie Attila sd se alieze<br />
in contra Romanilor. 288. Craiul<br />
lor se insoteste cu impératul Ramului,<br />
contra lui Attila. 288. Craiul<br />
lor, Theodoric, piere in lupta contra<br />
lui Attila. 289. Craiul lor Thorismund,<br />
vine in ajutor Alanilor, contra<br />
lui Attila 289. Theodomir, craiul<br />
lor, dä zdlog imparatului Leon, pe<br />
fiul sail Theodoric. 291. Ail résbóle<br />
in Pannonia cu Hunii, la 469 d.<br />
Hs. 292. Biruiesc pe Hunl, stdpinesc<br />
Pannonia si orniford pe Densic. 299.<br />
Aveail pace cu impératul Leon. 292.<br />
Thedomir, craiul lor, bate pe Hunl<br />
in DalmaPa, prinde pe Hunicrnund<br />
domnul Hunilor. 292. Ail crab pe<br />
Evaric. 292. Theodoric, craiul lor,<br />
prädazd Grepa. 293. La 479, Theodoric,<br />
intra cu Gotthil in Thrachia,<br />
prädeazd i ajunge pada* sub Tanigrad.<br />
293. Domnul lor Evaric, mOre<br />
in Gallia. 294. Theodoric din familia<br />
Amalilor, domn al Gotthilor,<br />
se pleacd lui Zenon. 294. Unii din<br />
ei, domneail linistiti in Gallia. 294,<br />
Theodoric Amali, pleacd cu top<br />
Gotthii spre Italia. 294. Odoater,<br />
domnul Herurilor nu p6te sa-i o-<br />
preascd de a intra in Italia. 294.<br />
Ei n'ail stdpinit Dachia, dupd cum<br />
spune Costin logofdtul. 995, 296.<br />
Dupti ce ei omórd pe Odoater, fac<br />
pace cu Burgundionsii, curnpérd<br />
de la el campia Luguril, gonesc<br />
pe Herulii din Italia si locurile<br />
lor, imphrtindu-le, reman aci Ostrogotthil.<br />
296. Procopie Chesdreanul,
670 INDIC& GENERAL<br />
scrie de r6sboiul Gotthilor.315, 316,<br />
4,17, 318, 320. Gotila domnul lor,<br />
inconjiOrd Roma si o ia. 316. De la<br />
el dezbate Iustinian tOta Dachia.<br />
318. Dupà ce scóte Dachia din mainile<br />
lor, Ghepidii iail tie Romani<br />
in robie. 318. Mil Longobarclilor<br />
spun lui Justinian, ed Gotthii &and<br />
aveaa Dachia sub dajde, Gliepidil<br />
nici o data Watt trecut Dunfirea de<br />
frica lor. 319. Velisar era cu Oste.<br />
contra Gotthilor, in Italia. 325. Din<br />
el ail esit neamul Polovtil i Pecinegil.<br />
362. Unii Varvari, ca Gotthii,<br />
s'ail dus spre Italia, prin Dachia.<br />
464.<br />
Gotthil rivileni, numire data Grutinghilor.<br />
271<br />
Gotthicese neam, Iic unil cd erafi Grutingliii.<br />
271.<br />
Graf. Balduin Graful de Flandra. 420,<br />
421.<br />
Gnitian. 1:Ina pe vrernile lui, Dachia<br />
impreund cu Thrachia i Machedonia,<br />
ati fost sub un diregator.<br />
El pune pe Theodosie stapinitor<br />
in Dachia. 16. Ne intarnplandu-se<br />
sa fie la mOrtea lui Valentinian, ostenil<br />
ridich pe Valentinian eel tiner,<br />
pe care el impreuna cu Valens, il<br />
prirnesce sot. 255. Valens nu-I mai<br />
astépta sa-1 vie in ajutor contra Gotthilor.<br />
257. De frica Gotthilor,<br />
chiamd tovaras la imparätie, pe<br />
Theodosie Marele. 258. Dupa mOrtea<br />
lui Valens, chiama pe Theodosie.<br />
265.<br />
Grecasca imparatia n'a biruit némul<br />
tätaresc. 21. Scriitorii grecesci ne<br />
sint apfiratori. 24. Primire intre<br />
Romani de familii grecesci insemnate.<br />
25. Ungu i Mongul aft fost<br />
numite Tataramé véche de unii<br />
gheograll grecesci. 61. Muntii Brasovéni,<br />
pomeniti de scriitoril pro speti<br />
grecesci . 69. Ce spun istoricil<br />
arecesci. 83. Grecia mare s'ail aleturat<br />
la impardtia grecésca. 90. NOmul<br />
Ghethilor era mai spre taralgreascd.<br />
128. Istoria grecésca a lui<br />
Nichita Honiatis. 133. Ce se cuvenea<br />
sa facd Ungurii, duph pravila<br />
bisericel grecesci. 138. Despre Cotovlahil,<br />
din tara grecasca. 153, 38,<br />
414. Scriitoril grecesci despre Traian.<br />
154, 156. La 400, Alaric prada<br />
tara grendsca. 274. Unii din Huni<br />
se due pana in tara grecésca. 289.<br />
Numele grecesc al Romanilor. 306,<br />
307. Dachia la istoricil grecesci. 308,<br />
337, 338, 350, 389, 392, 393. ROsbóiele<br />
romanilor cu imparatil grecesci.<br />
361. Istoricii grecesei nu pomese<br />
despre prada lui Thor. 357.<br />
Istoricii grecesci despre Peceneghi.<br />
362, 361. Svetoslav biruesce<br />
Ostea imparatului grecesc si a Bult,crarilor.<br />
372. Biserica sfintului Ar-<br />
changhel la Chiov, se vede a fi me<br />
stesug grecesc. 373. Vlahil la istoricii<br />
grecesci. 396, 398, 374. Iovan<br />
a luat voe a esi din tara grecésed<br />
376. Istoricil grecesci despre rézbOele<br />
Vlahilor cu impSratii Tarigradului.<br />
376, 377. Petãr ia Dirachiul<br />
i alte locuri in tam greasca.<br />
379. Ostea grecOscd prinde pe Visat<br />
si 6000 Omeni. 381. Nichita istoric<br />
grec. 393. Vlahil aunt liana in tara<br />
grecésca. 397, 398, 466. Coiful grecesc<br />
se chOma « Casis,. 408. Putina<br />
vreme va mai sta corona imparatésca<br />
pe cap de imp6rat grec. 410.<br />
Ce era la imperaciI grecesci, ea IaniOar<br />
Agasi, la Turci. 416. Despre<br />
domnil grecesci, fugiti. 423, 424, 433.
Ioan face pe domnil grecesci, din<br />
Pelopones, sa fie mai putin trufasi.<br />
425. Imp6 ratia grecésca de la Nichea.<br />
426. Domnil grecesci fac imparatie<br />
la Nichea, pe la 205. 427. Henric std<br />
irnpèrat in Tarigrad cu netoeméla<br />
imparatilor grecesci. 434. Alaiddin<br />
ia térile si cetatile ce fusesera ale<br />
irnpératilor grecesci din Asia mica.<br />
440. *erban logofétul scrisese Hronicul,<br />
pre limba pH:5sta grecéscd.<br />
462. Numele Romanilor la istoricil<br />
grecesci. 474. Revenirea imparatilor<br />
grecesci in Tarigrad. 477. Isto-<br />
Heil grecesci despre un craia sirbase.<br />
481, care voia ad intre in c Evghenia<br />
Gredascd si Romdniased .<br />
482.<br />
Green safi Grechil. Scriitorii lor spun<br />
ca. Romanil se trag din Ellini. 13.<br />
Latinil aii luat, de la Greci, TaHgradul.<br />
18. Despre pierderea puteril<br />
impardtiii Grecilor. 19. Omiros<br />
a scHs rdsboiul a tuturor Greoiler.<br />
59. Ce spun scriitorii véchi<br />
ai Grecilor pentru ale Dachiel hotare.<br />
64. Zonora este scriitor grec.<br />
64. La scriitoril cel mai próspeti al<br />
Grecilor, Dachila de sus se chiarnil<br />
Pano-Dachila 66, 250, 281,256 Scriitoril<br />
Greci une-ori nu deosibesc pe<br />
Gheti de Dachi. 67. Unii din Greci<br />
le 'lie Gheti, Dachilor, spune Dion.<br />
70. Ghetii Grecilor air fost mai cunoscuti.<br />
73. El se mai numesc Ellini.<br />
87. Despre peii Grecilor. 89.<br />
Rdzboiul intre Greci. 91, 93, 172.<br />
De la Greci e incepatura Romanibor.<br />
99, 100. 0 sentinta. a Grecilor.<br />
116. Ce spune Halcocondilas, scriitor<br />
grec. 126. Cum clic Grecil Romanilor.<br />
131. Grecil in Dachia. 132.<br />
Despre venirea, dupd Traian, a Ro-<br />
IND10E GENERAL 671<br />
manilor in Dachia, nu spun nici<br />
scriitorii Grecilor, aid al Latinilor,<br />
nici altii. 135. Scriitorii mai noi al<br />
Grecilor pun Dachia in Misia. 156.<br />
Scriitorii Greci despre Vlachl. 157.<br />
Ordnduiala ceréscd, le-a zdrobit<br />
mdndria lor. 170. Scriitorii lor vorbesc<br />
de mutarea scaunului de la<br />
Roma la cetatea Marelui Constantin.<br />
Vorbesc si despre rézbóiele minperiului<br />
de rasdrit, cu Varvarii.<br />
174. El aratd forte rar pe Turd,<br />
ca biruitori. 174. In iei citim biruintele<br />
asupra Turcilor. 174. Orbin<br />
Raguzdii, tagdduesce ca Machedonil<br />
ar fi Greci. 177. De la el Turcil<br />
au luat Tarigradul. 183, 184. Rescola<br />
Jidovilor. 194. Omir scrie<br />
dupd 200 ani, résboiul Grechilor<br />
la Troada. 299. La miacld-cli de Valachia,<br />
era imperatia lor. 306. Grecliff<br />
clic Valahilor, Ugro-Valahi si<br />
Oral, Ugro-Vlahia.306. Turcil stricd<br />
numirea date de Grahl. 306. Numele<br />
de Ugrovlah (Otr11po-13).6-toc) imprumutat<br />
de iei, il mill Domnil Romanilor,<br />
in Diplomatiile lor. 307.<br />
Istoricil lor despre Romfinil din<br />
Vlachia. 308. Rusii se luptd contra<br />
impdratiloi. lor. 370. Asupra lor se<br />
cobórd Rusil la anul 372. De la el<br />
iail Francil, Tarigradul. 376. Vladimir<br />
vine asupra grecilor. 381. De<br />
résbóiele lor cu Francii, vorbesce<br />
Bonfin. De la iel luasera Frfincil Tarigradul.<br />
398. Rógil pe Vlahi sd nu<br />
lase ca Udriul sh fie luat de latini. 398.<br />
Bonfin spune cd Vlahii ascultd rugdciunile<br />
Grecilor. 399. El rabdir ndvalima<br />
Latinilor, 68 gibe. 422. Mild<br />
ndvald asupra lor, Latinil patrund<br />
in Tarigrad. 422. El ascultd sfaturile<br />
Domnului Romilnesc si se im-
672 MICE GENERAL<br />
prhstie prin Thrachia. 424. R6sboiu1<br />
ce-I pregatea Balduin contra Mr, e<br />
impedicat de Ion Alexie. 424 Tineat<br />
Udriul i Didimothihul. 425. El<br />
umblail imprejurul Udriului. 425.<br />
Intre el Qi Latini nu mai era credintd.<br />
El r6ga pe Ion Afexie sh-1<br />
ajute contra lui Henric. 430. Asupra<br />
lor merge Ioan Alexie impreuna<br />
cu Tataril. 431 Nichita Honiatis<br />
despre rOsbeiele Rornânilor cu Grecll.<br />
432. El pun scaunul imparatiel<br />
la Nichea. 433: Pe la 1210 cetatile<br />
lor din Trachia le cuprinde Henric.<br />
434. Ail avut imparat pe Ioanis<br />
Duca. 476, 452, 451. loan Craiul Bulgdresc<br />
plécrt asupra Mr. 466. De<br />
lucrurile intilmplate in imparatia<br />
lor, scrie Hronicul Rusesc. 454.<br />
La 1266, fescumpfirà Tarigradul<br />
de la Latini. 476, 477. Imparatia<br />
Mr e pradata de un Mihail. 476.<br />
Grecil clicea Banului pXcp.otOftptc.<br />
469.<br />
Green Troadenl; din iel se trag Romanii.<br />
99.<br />
Gretia. In ea fundéza Varvaril, crail.<br />
17. Rdsbóele el cu Romanii. 78. In<br />
ea a inv'etat Titeron..87. Deii din<br />
Grecia. 89. Gretia mare. 90. Cum<br />
era Elena. 92 Turcil i Gretia. 106.<br />
Românii din Grecia. 157. Nicopolis<br />
din Grecia. 158. Orl-ce min6unOsa<br />
Gretia indrasnésce in istnrieD. 171.<br />
Tataril ajunsera Oita in Grecia.<br />
208. Schythii ajunsera pana in<br />
Grecia. 209. Gotthii i Schythil<br />
ail pustiit Asia mica i Grecia.<br />
211. Varvaril Crivritului pustiesc,<br />
inainte de Avrelian, Diria;<br />
Grecia, Macedonia, etc. 215. Aci navalesc<br />
Gotthii sub Alaric. 266. Gotthil<br />
supusi de Theodosie dupa m6r-<br />
tea lui prada Gretia. 273. Dupd ce<br />
prada Gretia la 408, Gotil tree in<br />
Italia. 276. Para la ea ajung Hunil.<br />
283. Pupa 1aq-tea ml Atila pd.na<br />
la ea ajung Hunii. 289. E pradath<br />
la 479 de Theodoric Domnul Gotthilor.<br />
293. E pradata de Bolgaril<br />
uniti cu Ghetthii, la anul 530. 316.<br />
La 551, e pradata de Sclavini. 317.<br />
Dupi ce e pradata, Sclavinil se intore<br />
spre Thrachia. 317. Justinian<br />
orânduise pe Leontie sa mérgd. cu<br />
Dunaimaoa in Gretia. 339. Irini trimete<br />
6ste i scOte pe Sclavonii din<br />
ea. 348. Ea este pustiita de Bulgari.<br />
355. A fost pradata chti-va<br />
ani de<br />
bulgari. 374. Tatarii ail patruns<br />
Oita in ea. 384. Despre Domnia lui<br />
Hris domnul Cutovlahilor in Gretia.<br />
395, 413. Panà in ea s'aii intins<br />
Vlahil. 397. Ail tot o limba Vlahil<br />
din Gretia, cu cei-lalti. 398. Aci<br />
fuge Murciflis. 422 Aci se ascunde<br />
Alexie Comnenos. 422. loan Craiul<br />
Bulgaresc ia cate-va provincil ale<br />
Gretiei. 466.<br />
Gretia Mare, numire data Italiei. 90.<br />
Gretin, senator Roman din familia<br />
Flachilor. Catre el scrie Ovidie din<br />
Pont. 72, 130. El a fost cu 130 de<br />
ani mai in urma de Flac care a<br />
comandat ostile contra Ghetilor,<br />
spune Calviz. 130.<br />
Grigorie de Toron. Despre Attila in<br />
Ghermania. 288. Gotthii dupa omorirea<br />
lui Odoater. 296.<br />
Grigorie dialog, papa, se r6ga pentru<br />
sufletul lui Traian. 195<br />
Grigorie Theologul. El spune Ca Paravat<br />
a fost ucis de ingeri. 253. A<br />
fost elev cu Sf. Vasilie Marele si<br />
cuJulian Para vat, in sc6lele Athinil.<br />
251.
Grigoril VII-a Papa, a dat ajutor lui<br />
Gheiza contra lui Solomon vèruliti<br />
seii. 387. El aerie despre Ladislav,<br />
ai spune ca era credincios religiel.<br />
444.<br />
WM. Familia lor a fost primita in<br />
Moldova. 25.<br />
Groaza hunil, se intituléza Attila in<br />
scrisórea cdtre Valentinian. 287.<br />
Grutunghil, sunt poreclitl Gotthil. 254.<br />
Se mai numesc Grutunghii, sunt<br />
de neam Tataresc, zic unil, altii zic<br />
cll aunt de neam Gotticesc, el aunt<br />
ramdaitele Gotthilor, earl sa fi rémas<br />
cand au trecut in Thrachia ;<br />
el s'aii ridicat contra lui Theodosie<br />
ai ail pradat Thrachia, sunt batuti<br />
de voevodul Promotos ai innecati<br />
in Dunare aerie Martelus. 270. Dada<br />
el ar fi locuit in Dachia ar fi atacat<br />
intaiii Misia, care vine in fata Dachid<br />
peste Dunare ai in urma Thrachia,<br />
prin urmare din Schythia aii<br />
Haeegul, a fost tinut de Romani. 474.<br />
Hadambul. Pompel fuge la Egipt unde<br />
gasesce regenta pe Pothin 0 Ahillis<br />
Hadambil. 163.<br />
Hadamb. Vecli Narsitis Haddmbul.<br />
240, 266, 315, 316. Ion Cimischie mOre<br />
la 976, otravit, la Damasc, de Vasilie,<br />
mai marele «Hadambilory. 370.<br />
Ion Alexie 0 hadambul trimis la<br />
el de ImpOratul rOsaritului. 417.<br />
Hadrianus. Ve4i Adrian.<br />
Haennts. Vecli Emul.<br />
Hagan, voevodul Avarilor ell mesteri<br />
trirnesi de la Tiverie, face pod peste<br />
Dunere, ea sà tréca mai uaor, Zo-<br />
INDICE GENERAL 673<br />
H.<br />
venit el. 271 Despre lupta lor cu<br />
Valens vorbeste Ammian. 271. Pe<br />
el il mai numese ai Gotthil CHvéteni,<br />
fiind-ca locuiaii spre Crivel.<br />
271.<br />
Guberniile, orinduiala guberniilor de<br />
cfitre Constantin eel mare. 241.<br />
Gulielm, Feciorul s'elt a fost Petar<br />
Alleman. 442.<br />
Gunderie, craiul Burgunclior, se insoteste<br />
cu imp6ratul Ramului, contra<br />
lui Attila. 288.<br />
Gura BMW. Ce némurl se intind pang.<br />
acolo, spune Dionysie Periighitis.<br />
61.<br />
Gura, earg singurd pre sine se laudd,<br />
pute. 106.<br />
Gura ',uvula. Acésta va sa 'pea' Lycostoman.<br />
60.<br />
Gurtilinghli eaisera din Scandia. 12.<br />
Guveruatoral Africel, a fost Iraclie eel<br />
batrin, chemat in ajutor contra<br />
Perailor de Foca. 332.<br />
nora zice. Apol luand cetatea Sirmiul,<br />
ai alte cetati ale Iliriel supuind,<br />
care de la impérat ea sa-I marésca<br />
tributul. 327. Mavrichie are mai<br />
multe résbOie cu Hagan, care aj unsese<br />
'And la Tarigrad. El tinea<br />
cea mai mare parte din Panonia.<br />
327. El auclind ea oatile Romane<br />
erail WI comandantl nlvaleate in<br />
Thrachia, venind Priscus se retrage.<br />
El intra cu oatile in Dalmatia, Priscus<br />
trimite armata 0 ii goneate<br />
de ad. 328. El al doilea an intra<br />
in Thrachia 0 in Misia, Mavrichie<br />
face pace cu el platindu-1. 329. Co-<br />
43
674 INDICE GENERAL<br />
mentiul i Priscus hatman, impreundnd<br />
oatirile, pornesc contra var-<br />
Halifelele. Serachénil supt Halifélele<br />
lui Muhamed la Asia s'ail interit:<br />
varilor Mr% atirea imperatului. El<br />
trimite inaintea lor doi Hi de ai<br />
sel cu 6ste, mind sunt bdtuti pe<br />
malurile Dundrei ; el trimese a<br />
doua j iar 6ste insä este bdtutd,<br />
a treia Ii vine el insuai, insd a<br />
fost bdtut, el a scdpat cu fuga la<br />
apa Tisel, unde Hatmanil Ii urmdresc<br />
i il bate Ghepiclii erail sub<br />
335.<br />
Handl Tdtarilor. 21. Despre prada<br />
Hanului Batie. 50. lianul Batie si<br />
Th.tarii lui. 142. La 1069, Ghiula<br />
hanul Hunilor, pradd tara ungurescd.<br />
145. La 732, Constantin fiul<br />
impératului Leon, ia de cD6mnd*<br />
pe fata hanului Cazarilor. 345. La<br />
800, hanul Hunilor cere ajutor de<br />
stäpinirea lui. 329. Cu t6te cä a fost<br />
bdtut de atfitea ori, el stringe armata<br />
pe apa Tisel. 329. El fdcuse pace,<br />
la Carolus cel mare. 3M, 352. Când<br />
a lost lupta intre Lasldil ai Batie,<br />
hanul tätdresc. 393, 442, 456 Hani<br />
scrie Theofilactos Samocatis. 330 Tdtdresci. 435. Hanii Crâmului. 435,<br />
El face pace cu Iraclie. 332. La el<br />
trimite Horo sie soliindem n andu-1 sir<br />
inconjóre Tarigradul. 333. Lui voia<br />
Apsirnar sà ii dea pe Justinian. 340.<br />
Halaoa, tinut, a fost stdpinit de Rom<br />
hill. 474.<br />
437. Ginghiz Han. 435, 436, 437, 439,<br />
447. Oguz Han, nepotul lui Cal<br />
Han. 439. Cdnd a fost ndpada hanului<br />
Batie. 446. Verne Romdnesci<br />
dupä prada lui Batie Han. 461.<br />
Atlan, hanul tdtdresc. 475.<br />
Halchedonul. Spre el aii apucat ratarail,<br />
scrie Zosim. 211. Aci fuge<br />
Mavrichie de unde Foca trimete<br />
all. aducd. 331. El era unde este<br />
acum satul pe caril Turcil il numese<br />
Cadichion, in fata Vizantii<br />
peste Boaz. 331. Peraii luaserd. Ierusalimul,<br />
Eghyptul a'r Alexandria<br />
si veniserd pfind la Halchedon. 332<br />
Haldeiasch. tVrajitoarea haldeiascd<br />
sail stihurile tocmite, all intrarmat<br />
Harcovul, thrg, a avut sotnic pe Preda<br />
Slambol Romfinul. 217.<br />
Harun, domnul Serachenilor, lui Ii<br />
pldteate Nichifor ca sà Led pace.<br />
352.<br />
Hamm Sultan, pe maim lui cade irnperatul<br />
Dioghenis. 386.<br />
Hassiia, ducat. Thuringhia este intre<br />
ducatul Hassiii, Misiii, Brunsvigului<br />
i Franconiel. 285. Locuitorii<br />
de aci, jail numirea de Franconi.<br />
pe Dumndzaii clice poeticul Claydianus.<br />
203.<br />
Haldeit, ail scris istorie eel dintai<br />
dupd Sf. Scripturd. 58.<br />
277.<br />
Hatnian. Traian era hatman iscusit.<br />
14. Hatmanil Gotthilor erail Athanaric<br />
i Fritighernis, când ail trecut<br />
Haldeul. Aaa numesce cpoeticul Clay- prin Dachia. 17. Flac a fost hatman<br />
dianus pe Christos. 202.<br />
Halep. Aprópe de el e ingropat Suleiman<br />
*ah. 439. Pada aprópe de<br />
el prddeazil Evdogral. 439.<br />
Handal, avea domn pe Roman. 41P,<br />
adicd se numea, la Romani, consul.<br />
72. Gotthii au venit cu hatmanul<br />
lor Filomiris de la Scandinavia. 73.<br />
Flac, hatmanilor Romanilor dobdndesce<br />
Sardica. 78. Despre Hatma_<br />
419.<br />
nul Flac. 110, 113, 117, 118, 119, 123,
124, 125, 128, 129, 130, 159. «Aetie,<br />
Hatman al Romanilor pe la 419 de<br />
la Chr. 133. Solomon cu fratii 861,<br />
carii erail hatmanil o§tilor, tin plept<br />
lui Ghiula, hanul Unilor ce ndvd.lise<br />
in tara unguréscd. 145. Bonfin<br />
despre ndvala hatmanului Unilor,<br />
Copulli. 148. La anul 69 d. Chr.,<br />
«Vite lie* hatmanul, care ajunsese<br />
impSrat, gonesce pe Salvie Otho<br />
ce venea impotriva lui. 165. La 70<br />
d. Chr., Sarmatil tree Dundrea, pradd<br />
Misia i omórd pe hatmanul Fontens<br />
Agrippa. 165. La 97 d. Chr.<br />
Domitian ordnduesce hatman o-tilor<br />
peJulian. 166. Turcii i Huniad,<br />
vestitul hatman al Ungurilor. 174.<br />
Traian, omórd multi din Jidovii.<br />
cari in Egypet i in Chipros, ridicaserã<br />
capul impotriva Roma nilor<br />
§i a Grecilor,-prin hatmanul se'd<br />
«Martie Turbon,. 194. Marcu Aurear<br />
ordnduesce hatman asupra<br />
Ghermanilor Cati, pre Aufidius<br />
Victorinnus. 200. Poeticul Clavdianus<br />
li incepe a§a versurile sale,<br />
relative la biruinta lui Marco Avrelie,<br />
ast-fel : «Acolo vre-o laudd a<br />
hatmanilor n'aa fost, etc. (Laus ibi<br />
nulla Ducum, etc.). 202. Emilian,<br />
«Ha tmanul Lighiónelor de la Misia»,<br />
era om de ném african. 209. Zonoras<br />
despre «Avreleus Dacul., hatmanul<br />
oOlor caldrimel. 22 Pe la 273, se<br />
seóld «Hatmanul i Domnul, Ghetilor<br />
i Sarinatilor, Cunab, asupra<br />
Romanilor. 221. La 1712, era «hatman<br />
Coronir Lep§ti., Ioan Sobetki.<br />
224. Avrelian e ucis de hatmanii<br />
sel la Kinofrurion. 225. La 293, Galerie<br />
Hatmanul trece Dundrea, impotriva<br />
Bastarnilor, Carpilor si<br />
Sarmatilor, pe cari ii bate. 232.<br />
INDICE GENERAL 675<br />
Constantin pune crãiile, despdr<br />
tite, de el, sub hatmanil obläduitori.<br />
243 Thrachia, Machedonia si<br />
Dachia sint sub un singur hatman.<br />
244. Comparatie cu hatmanul din<br />
Moldova. 244. Justinian prin vrednicia<br />
hatmanilor lui Velisarie i Nasitis,<br />
stärpesce pre Gotthi din Italia.<br />
266, 267. Hatmanii lui Honorie n'aii<br />
bdgat de séma inaintarea lui Alaric.<br />
274. Alaric i hatmanul Stallion. 276.<br />
Despre purtarea lui Aetie hatmanul<br />
apusului. 278. Hunil i Anthimie<br />
si Arniglisie, hatmanii lui Theodosie.<br />
284. Attila poruncesce de la<br />
Isnac, hatmanilor sSi sà supue pre<br />
Normanii, Frisil Cimbrii, 0 pre<br />
cel-l'alti Varvari de prin prejur.<br />
285. Aetie, ales voevod peste tote<br />
oOile protivnice Hunilor, bate pe<br />
Attila. 288. Ghenseric, Domnul Vandalilor<br />
bate pre Hatmanii lui Leon.<br />
291. Sabinian, hatmanul o§tilor din<br />
Elyria,<br />
opresce in mersul lui, pe<br />
Theodoric, Domnul Gotthilor. 293.<br />
Moise hatman al norodului «Izrailtén».<br />
300. Hatmanul Petza bate<br />
pe Bulgari i pe Ghepidi. 311. Vitalian<br />
omörá pe hatmanii Chiril.<br />
312, 313, §i Ipatie. 313. Justinian,<br />
hatmanul Velisarie i Narsitis Hadâmbul.<br />
314. Justinian trimite, hatmanul<br />
Godila impotriva Hunilor.<br />
315. Justinian trimite otile spre<br />
Italia 0 Africa, cu hatmanul Velisarie<br />
i cu Narsitis. 316. Hatrnanul<br />
Joan, pe la 551, bate pe Sclavini.<br />
317. Rdzbóele hatmanilor lui Justinian<br />
cu Sclavonii. 324.0 Mavrichie<br />
hatmanul, ce a fost apoi impSrat,<br />
biruqte pe Per0. 326. Mavrichie<br />
trimite pe hatmanul Priscus impotriva<br />
Slovenilor. 327. Baduarie a
676 thDICE GENEilit<br />
fost hatman in Schythia i in Dachia,<br />
in timpul lui Mavrichie 328.<br />
La 601, hatmanil Commentiul si<br />
Priscus tree Dundrea impotriva<br />
Varvarilor. 329. Petdr, hatmanul<br />
lui Mavrichie i voevodul Apsihon,<br />
330. Irac lie, bate 6stea persésca<br />
condusd de Sarvar hatmanul. 333.<br />
Cu vrednicia hatmanului Von, sail<br />
cu ajutorul prea Curatel Fecióre<br />
de la Vlaherna «precum va Chedrinos,<br />
sint bátuti. Varvaril návàlitori.<br />
333. La 626, Iraclie se luptd.<br />
cu Razatis, hatmanul Persilor. 334.<br />
Hatmanil impèratului de rdsdrit<br />
ne bdgdnd in sémd. pe Bulgari,<br />
acestia lilted in imperil". 336. Constantin<br />
Pogonat, hatmanil sdi pi<br />
Varvaril. 337. La 963 Nichifor Foca,<br />
care fusese hatman, ajunge in) pérat.<br />
369. Rusii, cu hatmanii lor, Boris<br />
ci Roman, yin asupra Bulgarilor.<br />
369. Cimisehie trimite pe hatmanul<br />
sdn Vardas impotriva Rusilor. 370.<br />
Hatmanil lui Mihail Paflagon purtandu-se<br />
rëiI, isbutesce Pear. 379.<br />
Iaroslav trimite pe Vladimir fiul<br />
séti i pe Visat, hatmanul Variaghilor,<br />
asupra Grecilor. 381. Bela<br />
prinde pe «Hatmanul ostilor Marhion<br />
de Turinghia i '1 trimite la<br />
Hbnric. 383. Tatarii prind pe Hatmanii<br />
imperatului de rdsdrit, ce<br />
veniserd. impotriva Mr. 384. Mihail<br />
Duca face hatman pe un sirb numit<br />
Nestor, ce ajunsese Vestarhis.<br />
387. La 1075 ha tmanul ostilor asupra<br />
Turcilor, numit Nichifor Votaniatis,<br />
e necredicios impdratului sdii. 387.<br />
Alexie Comnenos, vestit hatman,<br />
ajunge la 1081, hatman. 388. Episcopul<br />
i hatmanul Magdeburghianul.<br />
389. Isachie Anghel li imparte<br />
6stea pe la hatmani, spre a se aphra.<br />
405. Isachie impdrat ddruesce «hatman<br />
asupra Vlahilor, pre Aspiitie,.<br />
407. Impératul Isachie, and 6ste<br />
pe séma hatmanilor, rdscumpArd<br />
Varna. 408. Constantin, ferul impdratului<br />
Isachie, ia in paza provincia<br />
filippopolitand, i e trirnis<br />
hatman intr'acolo. 408. Vlahri spuneat'<br />
cd de va sta mult, la imp&<br />
rhtie Isachie Anghel si familia lui,<br />
apol irnpératia lor se va marl si<br />
nu vor «lipsi dintre dâniI Domni<br />
si din coapsele lor hatmani a Hsi,<br />
408. Alexii Gvidon i Vasilie Vatacis,<br />
hatmanii lui Isachie Anghel, sint<br />
batuti de Vlahi . 409. Impératul<br />
Alexie trimite hatrnan, cu ostile,<br />
asupra Vlahilor pe Aspiatis. 411.<br />
Slujitoril lasà singur pe hatmanul<br />
orinduit de impératul Alexie. 412.<br />
Joan si hatmanit itnpdratului. 417.<br />
Hatmanul «Vinetiianilor,, Dandul<br />
si<br />
Latinii. 421. Balduin i cel-Palti<br />
hatmani impotriva Grecilor. 425.<br />
Tatarii i hatmanul ostilor latinesci,<br />
Tero. 431. Theodor Vrama, hatman<br />
ostilor ldtinesci fuge din 'naintea<br />
Tátarilor. 432.<br />
Raven, imp'eratie este spre rdsarit de<br />
balta Hiva. 439.<br />
Hituesti, sat, ad locuiese Sasii care<br />
alt descalecat in Sarmatia i Carl<br />
ast5.-4I se numesc Destabani. 330.<br />
Hania 'Maribor de la Cram. 395.<br />
HatmAnia. Mesius Dechie in HdtmAnia<br />
sa alt bdtut pe 'Mari i i-aii gonit<br />
peste Don. 208. Offichiile Hdtmdnii-<br />
Mr. 219. Multà 6ste strangandu-se<br />
supt hdtmdnia a multi a plecat<br />
contra Turcilor. 388. loan lud hatmania<br />
ostilor, care impotriva Vlahilor<br />
era trimisd spre Filipopolis.
417. Mihail gatind 6ste sub Hatmania<br />
fratine-sed, ad trimis'o sh<br />
sparga adunfitura de pradatori. 476.<br />
Helvetul cel tênSr. 8.<br />
Ilenric, impSrat al apusului, la care<br />
Solomon nu cere ajutor caci era<br />
in lupta cu Saxonil li<br />
cu Papa, dice<br />
Bonfin. 148.<br />
Howie, fratele lui Balduin. 398, 430.<br />
Bate Udriiul si contra lui sunt<br />
chematl Valahil. 398. E ridicat la<br />
impèratie in locul lui Balduin. 430.<br />
InconjOra Udriiul mai strins de<br />
cat Balduin. Bate cetatea. E inconjurat<br />
si el de Ioan Alexie Porunceste<br />
sá mai vie 6ste de la Tarigrad.<br />
431. Fuge spre Didimotih, unde,<br />
facênd pace, intra. 431. Cuprinde<br />
Udriiul si Didimotih. 432. La 1210,<br />
ia cetatile din Thrachia. 434. A coprins<br />
multe cetati a Greciel §i a<br />
Peloponesului 0 a altora din Thrachia.<br />
466, 467.<br />
Heuric, craiul Daniel cu altil ad mers<br />
contra Serachenilor din Ispania.<br />
389.<br />
Henric, duce, se bate cu Tataril lui<br />
Peta, la Ligniti, si Crestinil sunt<br />
maceldritl de Tdtari. 449.<br />
Henric, Fiul lui Frederic al II-a, frate<br />
al lui Cornad, e trimis contra lui<br />
Batie, pe care il invinge. 451.<br />
Renee al III-a impe'rat al Ramului<br />
ajuta pe Petar sà vie la crdie. 380.<br />
In al 6-lea an al imp6ratiel lui, a<br />
venit la tronul Ungariel Andrias.<br />
383. Da armata lui Andria§ contra<br />
fratelui lui Bela. 383. Bela inving8nd<br />
trimite soli de pace la el. 383. In<br />
al 42-lea an al domniel lui s'a facut<br />
o cruciadd. 388.<br />
Renee VI, era impSrat al Apusului<br />
pe timpul lui Alexie AnheL 410.<br />
INDIC& GENERAL 677<br />
Dupa m6rtea lui vine la imperatie<br />
frate-sét. Filip care avea de impSratésa<br />
pe Irini fata lui Isachie impSratul.<br />
420.<br />
Heraclaea. Vedi Iracliia.<br />
Heracles. Vedi Iraclis.<br />
Herbul. Despre Herbul Orel Moldovel.<br />
155, Herbul Moldovel vine de la<br />
cetatea Capul boului, ce a zidit'o<br />
Traian in Dachia 249.<br />
Hercules, numit de Greci Iraclis 91.<br />
Hercule, s'a numit Maximiian in triumful<br />
de la Roma. 233. Constantin<br />
ia de insotitor la impSratie pe<br />
Maxentie fiul lui Hercule. 237.<br />
Herlem, munti, langa el se afla cetatea<br />
Doboc. 146.<br />
Herodot. Vedi Irodot.<br />
Hersonul, cetate in Cram. Turcii ii<br />
zic Cursuild. De la Vosfor paná<br />
aci, stapinead Rornanil si locuiad<br />
Hunii, iar de la Herson 'Ana la<br />
gura Dunarel este cale de 10 Vile,<br />
zice Procopie. 320.<br />
Hersonisul Tavric. (Cramul). Pand aci<br />
se intindea tara Ellinilor. 90. Aci<br />
trimite Leontie pe Justinian dupd<br />
ce i-a taiat nasul. 340.<br />
Hertinil padurea, despre ea vorbeste<br />
Stravon. 76. De aci incep Ed se<br />
intinda Gotthil. 261.<br />
Herulli, ad venit din Scandia. 12. Fondeazd<br />
craii. 17. Ail fost alungati<br />
de Ghetl, ce s'ad numit mai apol<br />
Dachil. 71, 73. Se unesc cu Pevchii,<br />
Gotthil, i Schytil, si pe vremea<br />
lui Gallian, faand 6000 vase aprópe<br />
de Nistru, tree cu 320,000 6meni<br />
pe linga Tomis si Marchianopolis<br />
si intra in Misia, unde ii bate de<br />
2 oil. Clavdie. 212. Herulii, voialt<br />
sa tie movie Italia. 294. Odoater,<br />
domnul lor, nu 'Ate sä oprésca pe
678 1NDICE GENERAL<br />
Gotthil de a intra in Italia. 294.<br />
RAmAsitele lor din Italia, sunt gonite<br />
de Gotthii i locurile lor, le WI<br />
Gotthii. 296. Lor, spune Procopie<br />
cà justinian le-a dat o parte din<br />
Dachia cu cetatea Singhidinul. 319.<br />
Heruvinit cIn vréme de odihnA (pre<br />
care dé-o cel ce pre Heruvimi, si<br />
Serafimi sa odihnéste)z<br />
scris'aii<br />
Cantemir, primul ton al Hronicului.<br />
52.<br />
Hikret, se Vice pe arApeste anii de la<br />
Mohamet. 436. La anul Higiretului.<br />
699. Alaiddin more. 440.<br />
Hi lynrie, hatmanul ostilor, e cerut de<br />
Varvari sA le fie cap. 318.<br />
Hina. Loc in care all fost némuri<br />
cuprinse in Schythia asiatica. 61.<br />
Aci ail locuit intaill Aliosmanii. 387.<br />
Cu ea este vecind TAtArimea mare.<br />
436. Pe dinafara ei e campia Cap6acului.<br />
438.<br />
Hiniebia, e inconjurata de hotarele<br />
Schytiii. 60.<br />
Hireanii, vecini cu Parvii. 74.<br />
Hispanil. Vecli Ispanii.<br />
Hint, baltA, in care se varsa Dara.<br />
439.<br />
Hloricaril, (nu hronicaril) ail stricat<br />
istoria adevAratA a lui Ladislav-<br />
150.<br />
Hogea. Vei Hogea Sadi. 436, 439.<br />
Honoria, sora lui Valentinian se duce<br />
la Mil tiranul i pentru purtarea<br />
ei este gonith din Palat. 278. Mind<br />
gonita din Tarigrad, chiamd pe<br />
Attila sä intre in impAriltia RomanA.<br />
282. Nicolai Holah, spune ca<br />
e ceruth de Attila. 289.<br />
Honorie si Arcadie, pe vremea lor<br />
Dachia all dobindit'o Gotthii cari<br />
facuserd armata in Italia, spune<br />
Iordanis si. Procopie. 132. A fost<br />
hatman al Romanilor pe vremea lui<br />
Unalia din neamul Valahilor, zice<br />
Sarnitie. 133. Pand in vremea lui<br />
stall Vandalii in Panonia. 240. Sub<br />
el, Vandalii sunt chemap in Gallia<br />
de unde tree in Spania. 240. El<br />
prin voevodul Stilihon voeste sh<br />
ia Ifirla de la Arcadie. 266. Romanii<br />
cu Dachia pada la el, 270,-0 dupd<br />
el. 272. ImpAratul apusului dupä<br />
mOrtea tatalui seCt Theodosie. 273.<br />
El este inconjurat in cetatea Asia<br />
de cAtre Alaric i scdpat de Stilihon.<br />
274. OmOrApe Stilihon pentru<br />
&A a invoit trecerea lui Alaric din<br />
Italia. 276. Sora sa Plachidia este<br />
robitä de Alaric si data de nevastA<br />
lui Athaulth. Voeste sa facA pace<br />
cu Alaric insä acesta II pune condipunea<br />
ca el si cu ai sAi sä fie<br />
primit in Italia, ceea ce el nu pHmeste.<br />
276. A murit in Roma läsand<br />
urmas pe fiul ski Valentinian si<br />
mAtusa sa Plachidia. 276. Cinci ani<br />
dupd mórtea lui Honorie, la 428 sail<br />
429, Clodie fiul lui Farmund, trece<br />
Renul in Galia. 277. DupA mórtea<br />
lui Honoriii,<br />
Ioan imparatea tiednesce.<br />
278.<br />
Honorius. Vecli Honorie.<br />
Hosral, impAratul Persilor, hronicul<br />
Persesc Mirhondi zice CA inainte<br />
Husrev. Contra lui vine Iraclie, el<br />
nu voeste sl fad pace si trimite<br />
inaintea lui Iraclie, pe hatmanul<br />
Sarvar care este bAtut ; vine el insusi,<br />
insA este bAtut i eL El dupd<br />
ce este Mint trimite soli la Bulgari,<br />
Sloveni si la Hagan indemnandu-i<br />
SI inconj ore Tarigradul Wind farA.<br />
apArare. Chedrinos spune cd tot<br />
timpul cat Iraclie a stat in Persia,<br />
pe top ostenii i-a nutrit cu animale
dupa. moiile lui. Iraclie a stat 6<br />
an! pada cand more Hosroe. Lui<br />
ii urméza Sirois. 332, 333, 334.<br />
Hotinul, estate. Remasese nelocuith<br />
dupa rasboiul Turcilor cu Levi!.<br />
229.<br />
XP. Asa era scHs pe stégurile lui<br />
Constantin cel mare. 237.<br />
Hris. Dommil Cuto-Vlahilor in Gretia.<br />
395, 413. In contra lui merge Alexie<br />
Anghel. Era Vlah, i viclenindu-se<br />
de Petär i Asan, cu 600 omen! ai sai<br />
se lupta cu cel doi frati. 414. El sta'<br />
pe linga imparatul i banuindu-1<br />
Alexie, ii pune in inchisóre, apoi<br />
dandu-I drumul, e pus pentru paza<br />
StrumiteI. El face mult rOii Romeilor.<br />
Imp ératul stringe armata contra<br />
lui, dar se intOrce dupd doua luni<br />
la Tarigrad. 414. El luase Prosacul,<br />
pe care '1 intärise si la 1198, vine<br />
impératul in contra lui. 415. La<br />
el fugise mesterul masinilor de<br />
résboi ale lui Alexie. Impératul<br />
face pace cu el si ii lasa tinuturile<br />
de hinge Strumita i Prosac. II dã<br />
de solie o ruda a sa, pe care o<br />
desparte de barbatul ei, i o trimite<br />
la Hris cu Constantin Sevasto<br />
Radénul. 416.<br />
Hrisoculeilor, familie. 25.<br />
Hrisovergliii, familie. 25.<br />
Hristofor, fiul lui Roman Lecapiss<br />
357.<br />
Hristos. Longobardii pre la 568 de la<br />
Hr. se cobOrd din Scandia. 12. NOmul<br />
Roman e cu 753 ani inainte<br />
de «a sd naste Domnul Hr.v. 13.<br />
«Stiagul lui Hr. . 26. Cantemir se<br />
adresazä tuturor iubiilor in Hr.<br />
49. In anul 107 de la Is. Chr. aü<br />
descalecat Traian in Dachia. 50.<br />
Inainte de Hr. cu 1206 ani, a scris<br />
1NDICE GENERAL 679<br />
Omiros, 59; iar Irodot cu 444 an!.<br />
59. Anul in care a fost cuprinsa<br />
Misila. 63. Flac a fost consul cu<br />
132 an! inainte de Hr. 72, 77. Povestirea<br />
lui Stravon despre Dachi,<br />
trebue sa fie cu sute de an! inainte<br />
de Hr. 75. La ce an inainte de<br />
Christos aü trecut Tracii in Asia.<br />
77. Gaud a fost consul «Stipion».<br />
77. Ce scrie Xifilin pentru anul<br />
94 de la Hr. 79. and a fost omorat<br />
Domitian. 80. «Bataia. iutâiü cu<br />
Dachii all lost la 101 de la Hr. 81;<br />
iar podul peste Dunare a fost fdcut<br />
la 105. 83. Ce a fost in anul<br />
1194 a. Chr. 94, si in anul 429 p.<br />
Chr. 95. In anul 777 a. Chr. 96. La<br />
760 a. Chr. 99. Numele lui Hr. a<br />
fost scris printre al supusilor Romani.<br />
100. Ce a facut Traian la 106<br />
de la Chr. 105. Ovidiii a fost exilat<br />
cu 7 an! inainte de nascerea lui<br />
Christos. 117. Fulvius Flaccus si<br />
Claudius Caudex sint consuli la<br />
262 a. Chr. 119. Valerius Flaccus<br />
si<br />
Otacilius Crassus la 259 a. Chr.<br />
120. Fulvius Flaccus si Cornelius<br />
Lentulus la 253 a. Chr. 120. Valerius<br />
Flaccus i Attilius Regulus<br />
la 225 a. Chr. 120. Fulvius Flaccus<br />
si Manlius Torquatus la 222 a. Chr.<br />
120. Fulvius Flaccus i Clavdius<br />
Pulcher la 210 a. Chr. 120. Valerius<br />
Flaccus i Porcius Cato la 193 a.<br />
Chr. 120. Fulvius Flaccus si Manlius<br />
Atidinius Fulviianus la 178 a.<br />
Chr. 120. Valerius Flaccus si Claudius<br />
Marcellus la 150 a. Chr. 120.<br />
Fulvius Flaccus i Calpurnius Piso<br />
la 133 a. Chr. 120. Fulvius Flaccus si<br />
Cornelius Scipio Africanus la 132 a.<br />
Chr. 120. Valerius Flaccus i Licinius<br />
Crassus Mucianus la 129 a.
680 1NDICE GENERAL<br />
Chr. 121. Fulvius Flaccus 0 Playtius<br />
Yvseus la 123 a. Chr. 121.<br />
Valerius Flaccus 0 Marius la 98<br />
a. Chr. 121. Valerius Flaccus 0<br />
M. Hereneus la 91 a. Chr. 121; apol<br />
Valerius Flaccus, despre fiul caruia<br />
a vorbit Cicero. 121. Norbanus<br />
Flaccus 0 Cornelius Scipio Asiaticus<br />
la 81 a. Chr. 121. Norbanus<br />
Flaccus cu August la 22 a. Chr.<br />
121. Norbanus Flaccus 0 Caesarul<br />
Drussus la 15 a. Chr. 121,-0 Caelius<br />
Rufus cu Pomponius Flaccus Graecinus,<br />
la 17 p. Chr. 122. Ultimul<br />
Fulvius este cu 123 ani inainte de<br />
Hr. 123. In istoria latindsca, pomenirea<br />
Vlahilor se face, inthia, la<br />
1330 p. Chr. 133. Ce s'a intimplat<br />
pe la 1062 p. Chr. 0 pe la 1235.<br />
144. Ghiula, hanul Hunibr, pradd<br />
tam ungurésca la 1062 p. Chr. 145.<br />
Annius a fog consul cu M Nonius<br />
Mucianus la 201 p. Chr. 161. 0 piatra<br />
cu inscriptie, de Bonfin aratatd,<br />
vorbesce despre el. Caesar s'a 'lascut<br />
la 61 a. Chr. 163. Pompeii a<br />
fost consul la 58 a. Chr., iar la 48<br />
a. Chr. se certa cu Cesar. 163. August<br />
Octavian se face consul la 41<br />
a. Chr. 163. Hristos se nasce dupà<br />
25 ani de domnie a lui August. 164.<br />
Tiberius more la 37 p. Chr. 164.<br />
Caligula se bolnavesce 0 m6re la<br />
54 p. Chr. 164. La 70 p. Chr., trec<br />
Sarmatii Dunarea. 165. La 93 p.<br />
Chr. se lupta Rornanii cu Dachii.<br />
166. La 94 p. Chr., Domitian trimite<br />
pe Iulian impotriva Dachilor. 167.<br />
Domitian m6re la 96 p. Chr., iar<br />
Nerva la 98. 167. Ce face Traian la<br />
105 p. Chr. 190, 191, 0 la 107. 192.<br />
Traian Ltà de cultul lui Hristos.<br />
194. Antonie Pius la 145 p. Chr.<br />
199. Hristos 0 cultul lui, fata de<br />
Marcu Aurelia. 202, 203. Alex. Sever<br />
se inchina lui Christ. 206. Ce a<br />
fost la 229 p. Chr. 207. Gallie piere<br />
la 254 p. Chr. 210. Ce li s'a intamplat<br />
Romanilor la 265 p. Chr. 211.<br />
Aurelian vine la impératie la 270<br />
p. Chr. 220. Aurelie Carus vine la<br />
impdratie la 283 de la Chr. 230. Pe<br />
stegurile lui Constantin marele, era<br />
scris XP., adicd Hristos 237. Constantin<br />
zidesce biserica lui Chr. 241.<br />
Constantin more la 340 de la Chr.<br />
247. Mild jail Romanii din Dachia,<br />
giugul lui Chr. 250. Paravat numea<br />
pe Christos, Gallilean. 262. Roilas,<br />
navalesce in anul 426 de la Chr.<br />
278. Venirea lui Dragoq ar fi la 1359<br />
de la Chr. 290. La 460 d. Chr., Dinzig<br />
urméza lui Attila. 291. Zenon in<br />
anul 476 de la Chr. 293. Erodot a<br />
trait cu 444 ani inainte de Chr. 299.<br />
Iosif 0 Filon ail scris pe la 60, 70<br />
'Ana la 90 d. Chr. 300. Vitalian vine<br />
la credinta lui Christos. 312. Satul<br />
lui Christos. 317. Foca, la 610 d.<br />
Chr. e detronat. 331. Leon Isavrul<br />
da jos icOna Domnului Chr. 344.<br />
Carolus marele se numesce imparat<br />
al apusului, la 800 d. Chr. 351. Vogoris<br />
vine la credinta lui Cristos.<br />
363. Soborul de la «Florential, a<br />
stropit cu sange, haina lui Chr.<br />
354. Ioan Cimischie bate moneda<br />
cu chipul lui Chr. ei scrie : < IS.<br />
HS. imp6ratul imp6ratilor». 370.<br />
Sub cAvgust ChesarD s'a nascut<br />
Christos. 371. Vladimir s'a botezat<br />
la 988 d. Chr. 373, 374. La anul<br />
1000 d. Chr. imperatulVasilie merge<br />
impotriva Bulgarilor. 376. Despre<br />
gSfântul al lul Hs. Macenic Dimimitrie».<br />
401. Ie0rea lui Genghiz
Han e la anul 1212 de la Chr. 436.<br />
Ghenghiz Han cuprinsese Persia pe<br />
la 1214 d. Chr. 439. Alaiddin more<br />
la 1300 d. Chr., iar Osman la 1326<br />
d. Chr. 440. Gheiza std la craile la<br />
1078 d. Chr. 444. La 1236 d. Chr.,<br />
Batie se scOld din Tdtdrâme. 447.<br />
La 1210 de la Chr., Henric ia ce-<br />
thtile cuprinse de Ioan Alexie<br />
Vlahi, de la Greci. 467. Unit Români<br />
pe la 1222 d. Chr. ar fi luat protectia<br />
crailor unguresci. 467. Milutin<br />
craiul Sirbilor, ar fi luat pe fata<br />
domnului romdnesc pe la 1274 d.<br />
Chr. 481. Ureche vornicul pune<br />
esirea lui Dragos vocld la 1313 d.<br />
Chr., iar N. Costin la 1299 d. Chr.<br />
483. Neculai Costin despre un uric<br />
a lui Roman vodd, scris pe la 1392<br />
d. Chr. 483.<br />
riii. Pe el, la locul numit<br />
torian, Bonfin spune ca Ladislav<br />
a ridicat o biserich. 150.<br />
Ilronicul a vechimel Romano-Moldo-<br />
Vlachilor. 1, 50. Cum va fi. 9. Ce<br />
povestesc Hronicele. 13. Pomenire<br />
pre scurt cu Hronic. 19. Ce se va<br />
ardta in Hronic. 23. Ce se va ardta<br />
< in tomosul al doilea a Hronicului<br />
nostru .26. In multe locuri ale Hronicului<br />
s'a dat invOtaturd. 49. Cum<br />
s'a lucrat Hronicul. 51. Catastihul<br />
scriitorilor pomeniti in Hronic. 53.<br />
Hronice.Inceputul prolegomenelor<br />
de la Hronic 57. Ce spune Hronicul<br />
lui Tatitus, despre luptele cu Dachil.<br />
79. Hronicul ce va urma, va<br />
incepe de 'nainte de Traidn. 107.<br />
Ureche Vornicul in Pridoslovia Hro -<br />
nicului sëtt urmOzd. pe Eneas Sylvius.<br />
113. Scriere gin inpildirea<br />
hronicilor. 115. Hronicul Moldovenese<br />
despre Flac. 128. Despre Mun-<br />
INDICE GENERAL 681<br />
si<br />
BA-<br />
tenia in hronicile scrise in latinesce.<br />
132. Se va ardta in Hronic ,<br />
pdrerile scriitorilor de mai 'nainte.<br />
134. Povestea cu Lasldu nu e Iuatà<br />
de Simeon, din hronicul unguresc.<br />
136. Simeon pune inaintea Predosloviei<br />
hronicului lui Ureche, povestea<br />
lui. 138, 453. Un hronic bulgdresc.139,<br />
140, 141, 143. Lui Vladislav,<br />
ii clic hronicele, sfint. 145. Va incepe<br />
Hronicul. 462. Pridoslovia hronicului.<br />
169. Ce spun hronicele unguresci<br />
despre rOsboiul lui Vladislav<br />
cu Baiazid. 174. Hronici a sta.pinirii<br />
mai depdrtate. 175. Hronicul<br />
vechimeinémului Moldovenesc. 179.<br />
Hronicul Moldovel de la Dragos<br />
Vodd. 180. Hronicele lui Urechie ii<br />
Miron Costin. 180. Cartea Nil a Hro-<br />
nicului lui Cantemir. 181. Cititorul<br />
gsd se odihnéscd cu adeverinta hronicului<br />
184. Hronicul lui Evsevie,<br />
194, 201, 206, 207. Despre Misia se<br />
va vorbi mai departe, in cursul<br />
Hronicului. 217. Evsevie in Hronic<br />
despre cele din anul 302. 232. Urmarea<br />
Hronicului. 244, 298, 301. Faptele<br />
de le 382, in Hronic la Ieronim<br />
si<br />
Idatie. 245. Ieronim in Hronic,<br />
despre botezul lui Constantin cel<br />
mare. 247. Rictiol, Ieronim si Wade<br />
in Hronic despre Iulian Paravatul.<br />
251. Idatie, in Hronic, despre<br />
Valens. 257. Ieronim, in Kronic, despre<br />
Valens. 257. Hronicul va vorbi<br />
despre Gotthi. 259. Idatie si Prosper,<br />
in Hronic, despre Theodosie cel<br />
mare si Athanaric. 265. Prosper si<br />
Marcelin, in Hronic, despre cele de<br />
la anul 393, 266. Se va ardta in<br />
Hronic, cum ca Gotthil aii fost sub<br />
stdpinirea Hunilor, timp de 50 ani.<br />
269. Despre cele de la 386, Idatie,
682 INDICE GENERAL<br />
Ammian i Martelin, in Hronic.<br />
270. Despre anul 369, Ieronim si<br />
Idatie, in Hronic. 271. Hronicul Alexandrin,<br />
despre Theodosie. 272 Idatie<br />
si Martelin, in Hronic, despre<br />
Alaric. 272. Prosper si Mane lin, in<br />
Hronic, despre Radagazius. 274.<br />
Prosper in Hronic, despre Vandali<br />
Si<br />
alti barbari. 275. Casiodor si Pros-<br />
per in Hronic, despre timpul lui<br />
Honorie. 276. Ivan in Hronicul Frizilor,<br />
despre Crtiile Varvarilor. 277.<br />
Prosper in Hronic, si altii, despre<br />
Varvari. 277. Prosper, Martelin, Idatie<br />
i Isidor in Hronic, despre<br />
timpul lui Attila. 278. Va vorbi despre<br />
Huni, in Hronicul ce urméza.<br />
279, 282. Prosper si Hronicul Alexandrin,<br />
despre Huni. 283. Prosper<br />
despre Huni, in Hronic. 284,<br />
286. Isidor, in Hronicul Gotthilor,<br />
despre Attila. 288. Cum va urma<br />
Hronicul. 293. Theofan in Hronicul<br />
Alexandrin, despre Z enon. 296. Hronicul<br />
se face cu greutate. din lipsd<br />
de claritate a isvórelor. 297. Hronicul<br />
Slavonesc despre Romani.<br />
303. Canóne trebuitóre pentru intelegerea<br />
Hronicului. 307. Rictiolus,<br />
in Hronic, despre nabusirea Sclavinilor,<br />
317. Hronicul moldovenesc,<br />
al lui -Creche despre Rusii de la<br />
Sucéva. 325. Hronicul Persesc. 332.<br />
Rictiol, in Hronicul cel mare, despre<br />
mórtea lui Iraclie. 334. Se va<br />
vorbi, in cursul Hronicului, despre<br />
Volohia, de pe la anul 657. 335.<br />
Hictiol i Calviz, in Hronicul c el<br />
mare, despre Leontie. 340. Hronicul,<br />
va vorbi despre Romani si Dachi.<br />
347. Hronicul Frantil, despre anul<br />
800. 351. Hronicul fundian, despre<br />
anul 874. 354. Rictiol, ca isvor in<br />
Hronicul cel mare. 361. cHronicul<br />
nostril, despre stabilitatea Romanilor,<br />
in Dachia. 363, 386. Hronicele<br />
rusesci. 364. In cursul hronicului<br />
se va aduce dovecli, scriitori<br />
sträini, spre intarirea celor afirmate.<br />
365, 459. Mincluna lui Simeon,<br />
nu-1 pomenità in Hronicul, de unde<br />
spune el cà a luat'o. 367. Cititorul<br />
sä socotéscà bine, cele cuprinse in<br />
Hronic. 468. Hronicul despre stdpinirea<br />
ruséscd. 471. Hronicul rusesc<br />
despre Vladimir. 380. Hronicul<br />
despre Aliosmani. 387. Rictiol in<br />
Hronic, despre (Manoil,. 391. Hronicul<br />
despre Tatari. 435. Hronicul<br />
despre craft' unguresci. 441. Rictiol,<br />
in Ilronicul cel mare despre Hronologhia<br />
ungurésca 443. Hronicul<br />
latinesc a fost scHs de Cantemir,<br />
la Mose . 443, unde neavênd<br />
el pe Bonfin, Izvodul Crailor<br />
a fost scos din Hronicul cel mare<br />
al lui Rictiol. 444. Cum e scris Hronicul<br />
rusesc. 454, 455. Se reproduc<br />
cuvintele Hronicului relative la botezul<br />
lui Vladislav. 456. Hronicele<br />
despre un craft"' sêrbesc ruda cu<br />
an domn romanesc. 461. Hronicul<br />
incepator de la Radu Voda. 462.<br />
Hronicul Muntenesc i cel moldovenesc.<br />
462. 470. Hronicele despre<br />
protectia cràiei unguresci Nth de<br />
Romani. 467. i Hronicele nóstre,<br />
despre Negru i Dragos Voda. 469,<br />
470,471, 479, 482, 483. Hronicul Moldovei,<br />
despre Dragos. 475. Hronicul<br />
e lipsit de lumina, prin lipsele<br />
din istoricul Gregoras. 480. Hronicele<br />
straine, despre Radu Negru<br />
si<br />
Dragos. 483. Sfirsitul Hronicului<br />
Romano-Moldo-Vlahiei. 484.<br />
Hronograful. Hronograful Slovenesc<br />
-
despre numele Românilor. 303. In<br />
cap. 183 din Hronograf se vorbesce<br />
despre Ihor. 357. Dragos Vodd<br />
ar fi venit din Ardeal se spune in<br />
hronografullul Mihail si Simion. 303.<br />
Hronografi. Unil istorici condamnd<br />
pe Hronografi. 173.<br />
Hronologhicul. Ce socotéste Calviz in<br />
Hronologicul ski. 81, 130.<br />
Hrovatil, trimet soli la imp6ratul Vasilie<br />
ca sd fie supusi.I sSi, i stint<br />
primitl. 355.<br />
Huldis, domn al Hunilor omórd pe<br />
Gaina. 274.<br />
Iacov. Epistola II-a a lig, inteleptii<br />
lumel o pun intre apocrife. 172.<br />
Iacov. Ovidie spune ca Ruvim era<br />
fiul séfi. 178.<br />
Iacob Filip de la Bergainan, a soils<br />
viata lui Eneas Sylvius. 115.<br />
Iacov Fredser, in tilcuirea istoriel lui<br />
Ioan Cantacuzino, duph mdrturia<br />
lui Leunclavie, spune ca Romanil<br />
sd fie din Romanil din Italia, si<br />
eà o parte a Thessaliei, locuitá de<br />
iei, era stapanita de Joan Cantacuzino.<br />
397.<br />
Indira, cetate in Dalmatia, unde Attila<br />
asazh a 2-a resedintä. 285.<br />
IailGs hesabuBagdat tendioner D, ad ec5.<br />
cSocotlala smentita si de la Bagdat<br />
se póte intórce , Vice o vorbg turcéscd.<br />
197.<br />
lanicar Agasi, se Vicea Turcesce la<br />
Protostatorul. 416.<br />
Iaroslav, a avut de fecior pe Vladimir,<br />
pe care l'a trimes contra Grecilor.<br />
380, 381.<br />
Iaroslay, fratele lui Gheorghie Knéz,<br />
e pus de Batie in locul lul Gheorghie.<br />
447.<br />
INDICE GENERAL 683<br />
I.<br />
Hunneric, fiul lui Ghenseric, craiul<br />
Vandalilor, ia de sotie pe fata lui<br />
Theodoric. 287.<br />
Hunii. VeVi Unniui<br />
Hunicmund, domnul Hunilor, e prins<br />
de Theodomir, domnul Gotthilor,<br />
dar e liberat. 292.<br />
Hunil, Vecli Una<br />
Huniad. hatman al Ungurilor. 174.<br />
Husrev, ast-fel se chema inainte Horosie,<br />
spune hronicul Persan Mihondi.<br />
332.<br />
Hvoinita cetate de sub Prus. 371.<br />
Iaycler. 447.<br />
latco Ras, dupà el si-a luat numele<br />
Ietcani, era mai de inainte de a<br />
veni Romanii din Adeal. 471.<br />
Iazighidil (Eniocaldil), intre Nistru<br />
Bug. 68.<br />
ei<br />
Iazighil. Ngrod. Tara in care locuiail.<br />
65, 66, 67, 69. Se numeail si Metanasti.<br />
69. PreIazighl si pre Metan asti,<br />
adesea Ii calcd Decheval. 82. Iazighii<br />
i Metanastil erail prieteni cu<br />
Romanii. 129. Locuiail in Polonia;<br />
Marco Avrelie s'a batut cu el. 201.<br />
Carolus trece pe la el. 350.<br />
Iazigul, cuprins de Hunii. 281.<br />
lberi. Vecli Iveri.<br />
Iberia sail Ghiurghia, ad este isgonit<br />
Papa Clement. 193.<br />
Iconia. Impdratul iei era Athatin.<br />
433. Sultanul iei a fost Alaidin. 439.<br />
La anul 1326 urméz5. lui Osman,<br />
Orhan, in Enisehir, unde fusese<br />
mutat scaunul din Iconie. 440.<br />
Idatie. Impdrtirea imp6r5.tiel de cdtre<br />
Constantin cel mare. 241. Constantin<br />
cel mare, Gotil i Sarmatii. 245.<br />
Constans lI mutd scaunul in Da
684 INDICT& GENERAL<br />
chia. 247. Despre Iulian Paravat.<br />
251. Pe la 369. Valens trece Dundrea<br />
inpotriva Grutunghilor. 254. Primirea<br />
lui Athanaric de cdtre Teodosie.<br />
265. Gotil erail sub Atanaric<br />
&and at avut r'esboiti cu Valens in<br />
369. 271. Despre návAliri de barbari.<br />
276. Aetie cere ajutor. 278. Invingerea<br />
lui Atila in câmpiile Cataloniei.<br />
288.<br />
Idolatria, Despre cei ce mureail in<br />
legea idolatriei. 195.<br />
Idol% in timpul lui Traian, idolii incepuserd<br />
a nu mai fi bágati in<br />
sémd. 193. Vladimir cdskorinduse<br />
cu Anna s'a intors in Chiov 0<br />
a sfarmat toff Idolii 0 Capistele.<br />
373.<br />
lerasns (Prat). Pe la el ail locuit Taifalii.<br />
68.<br />
Ierésa. Iraclie cade la bdtrênete in<br />
iereasa Manothelitelor. 334. Vladislav,<br />
Craiul Unguresc, Idsandu-se de<br />
eriasa papistdsascd, s'aii botezat.<br />
456.<br />
Ieronini. Despre impärtirea impèrdtiei<br />
de Constantin cel mare. 241.<br />
Constantin, Gotii si Sarmatii la<br />
anul 322. 245. Sapor imperatul Persilor<br />
0 Constantin cel nare, in<br />
hronicul sa, spune cd Evsevie episcopul<br />
Nicomidiii, a botezat pe<br />
Constantin Marele. 247. Iulian Paravat<br />
si Crestinii. 251. Spune cd<br />
Jovian a murit la tirgul Danastana.<br />
253 El spune in hronicul ski, cd<br />
Gotthii ail prddat Misia, Thrachia,<br />
Dachia si Pannonia. 257. Résboiul<br />
lui Athanaric cu Valens la 369.<br />
271.<br />
Iernsalimnl, a fost prddat si pustiit.<br />
171. Biserica ziditd de jidovi aci,<br />
e arsd de foc esit din pdmint. Pa-<br />
ravat porunceste sd se facd un<br />
teatru, din rémdsite. 252. Persil robiserd<br />
Ierusalimul. 334. Serachenii<br />
il stdpaneat. 335. Aci a venit Sfintul<br />
Ioan Damaschin insotit de Sf.<br />
Cozma si ail intrat in monastire.<br />
345. Persil' luase lerusalimul. 332.<br />
Era in mânile turcilor, earl sunt<br />
invinsi de latini si se face impdrat<br />
aci Godefred Bálioneus. 388. Conrad<br />
face o cruciadd ca sd-1 scape de<br />
sub turd. 389. TOO armata se unesce<br />
aci. 388 Pentru eescumpèrarea<br />
lui, merge Conrad 0 Frederic. 419.<br />
Andronic umbla rdtdcind pe la Ierusalim.<br />
419.<br />
Iernsalimasca óste. 18.<br />
letcani, dupd numele lui Iatco Rus<br />
471.<br />
Iezdra, ar fi isvodit istoria lui Moise<br />
si a Iudeilor. 171.<br />
lezdegherd, impératul Persilor, sub<br />
paza sa lasd Arcadie pe fiul s'en.<br />
Theodosie, pe care el il da lui Antioh<br />
ca sd.'1 invete. 275.<br />
Ifestos, xDumndzdul focului >> la Greci<br />
89.<br />
Iflac, nume pe care l'a gdsit Leunclavie<br />
in Pandecte. 125, 158. .<br />
Ighistnl cetate ziditd de impératii Romani<br />
in fundul Schythiii. 155. .<br />
Ignatie Patriarh se ceartd cu Fotie<br />
353.<br />
Igor, rènadne inch.' mic dupd mórtea<br />
tatdlui ski Ruric. 372. Se chatoresce<br />
cu Olga. 372. Vezi Ingor.<br />
loan Apoealipsis. Epistolele lui, inteleptii<br />
lumei, le pun intre apocrife.<br />
172.<br />
loan Astronoinnl, sfdtuesce pe impératul<br />
Roman sd taie capul stilpului<br />
din vêrful Xerolofului, &del ast-fel
va pen i Simion, domnul Bolgarilor.<br />
368.<br />
Ioan Cimischii. Vedi Cimischil.<br />
Ioan domnul Zagorii, era domn sarbesc.<br />
418, 419.<br />
Ioanis Duca. Romano-Vlahil 'Ana in<br />
vremea lui. 395. UrmSza lui Theodor<br />
Lascaris. 434. Pe vremea lui, in<br />
Ungaria imparatia Andreas al II-a<br />
feciorul lui Bela 3-a. 445. Pe cand<br />
imparatia el la Nichea, Bela IV-a<br />
infra in Ungaria. 451. El more la<br />
1255, dupa ce a imparatit 53 ani<br />
la Nichea, lasand pe fiul WI Theodor<br />
Lascar cel tartar. 452, 476.<br />
Ioanninia In satele iei locuesc Vlahi.<br />
398.<br />
loan Patriarhul, prirneste impreuna cu<br />
senatul pe Foca ca impOrat. 331.<br />
Joan Protostratorul. La cortul lui fug<br />
strajile spaimantate de Vlahil lui<br />
Hris. El era la imparatii grecesti,<br />
cum e Ianicar Agasi, la Turci. 416.<br />
loan Sevastocratul pune sa se dea<br />
palme lul Asan. 400.<br />
Ioan YasifiviS, impèratul Moscului, a<br />
luat de sotie pe Iliana, fata lui Stefan<br />
cel mare. 26.<br />
Ioan Zamoischie. Scriitor vecin. 23, 64.<br />
Numele lui se gasesce in dictionarul<br />
lui Moreri. 113. El e léh. 113. Urméza<br />
parerile lui Eneas Silvius. 124. Despre<br />
Romani. 127, 150, 221. Despre<br />
< Jan Zamoschie* scriitor leah. 367.<br />
loatham, fiul lui Osia, stapinul Iudeii<br />
si contimporan cu fondarea Romei.<br />
99.<br />
lohan Bobelin Persona, scriitorul lui<br />
Eneas Sylvius, sub al carui nume,<br />
Eneas a dat scrierile sale la ivéld.<br />
110.<br />
Iohan Borres. 104.<br />
Iohan Bun. Spune despre naródele<br />
PtdCE GENEEIAL 685<br />
din Dachia. 68. Scrie din Gloverie,<br />
ca locuitoril Munteniei, Moldovel<br />
si Ardialului, ail fost Ghetii, carol a<br />
Romanii le aü zis Dachl, iar pe<br />
urnifi, tarziti, àrile s'ail despartit<br />
si dintr'una singurfi, aft luat cele<br />
3 numiri de mai sus. 304.<br />
Ion Antonie de la Cainpania, a scris<br />
viata lui Eneas Sylvius. 115.<br />
Ion Cantacuzin irnpOrat, scriitor grec.<br />
156. El nu pomenesce nimic in istoria<br />
sa despre incepétura Romanilor.<br />
157. Istoria lui o talcuesce Iacov<br />
Predser. 397. La imp6ratia lui se<br />
va arata intinderea Romanilor pana<br />
in Grecia. 466.<br />
Ion Comneno, feciorul lui Alexie ce-1<br />
mai zic si Calo Ioanis. (Vedi acuta).<br />
388.<br />
Ion Consulul, feciorul lui Rufin Patriarhul,<br />
e trimis in contra Hunilor<br />
de Justinian. 315.<br />
Ion Damaschin Sfintul, era la curtea<br />
domnului Serachenior Masalmas,<br />
si audind despre purtarea lui Leon<br />
Isavrul scrie contra lui, Leon falsifica<br />
scrisul lui si face o scrisOre<br />
prin care l'ar invita pe el ea sa<br />
cuprinda Damascul i o trimete<br />
domnului Serachenilor; Amira do mnul<br />
lor pune de ii taie mana drépta,<br />
se zice ca s'ar fi facut o minune<br />
si ca mann s'ar fi lipit la loc, atunci<br />
Amira l'ar fi primit iarasi la curte<br />
si el in urma insotit de Sf. Cosma<br />
s'ail<br />
dus la Lavra Sfintului Sava<br />
la Ierusalim si a intrat in mánastire<br />
de unde ar fi scris carp bisericesti.<br />
344, 346.<br />
Ion Hatmtulul, gonesce pe Sclavini de<br />
sub Tarigrad siii biruesce la Andrianopolis.<br />
317.<br />
Ion Sobetki, era hatmanul Lesilor. 224.
686 INDICE GENERAL<br />
Ion Tiranul, vine la imperatie dupd<br />
mórtea lui Honorie, la el vine Honoria<br />
sora lui Valentinian, insd pentru<br />
purtarea el este gonita din ,palat<br />
Contra lui chima Aetie hatmanul<br />
pe Hunii. 278.<br />
IoniI. Nem de Greci. 90.<br />
Iornand. 54, 69. De ném Got. 73. Scrie<br />
Ca Gotthii aü plecat din Scandinavia.<br />
74. Numesce Corrilus pe craiul<br />
Dac, Sarrulis. 78. Vorbesce de lup tele<br />
lui Derbeneil cu Domitian. 79. El<br />
numesce pe Decheval, Duirpanis.<br />
80. Scrie ca pe vremea lui Arcadia<br />
Qi<br />
Honorie, Dachia ail dobindit'o<br />
Gotthil earl facuserd armata in<br />
Italia. 132, 133. Despre coloniile din<br />
Dachia. 159. Despre Gotthi. 207.<br />
Dupa el Patavie vorbesce de Gotthii.<br />
260, 269. Spune ca Ostrogothil locu-<br />
iaü de la gurile Dundrel, unde este<br />
Cramul i pada la Chilia. 262, 263,<br />
264, 268. De aceia mitropolitul Cramului<br />
se numesce al Gotthiil. 263,<br />
264. Iar Visegotthii mai spre apus<br />
de dinsil, cad sà fi trecut Dunarea<br />
nici el nici Patavie nu spline 263 Ar<br />
fi fdcut vr'o mentiune dacd Gotthil<br />
ar fi trecut peste hotarele DacliiI<br />
264. Despre Alaric. 266. El zice Ca<br />
Ostrogotthii de si sub stapinirea<br />
Hunilor, dar ail rémas tot in aceleasi<br />
locuri insa cu domni deosebiti. 267.<br />
El afirma Ca Gotthii nu art stat de<br />
de cat pada la mórtea lui Atila<br />
pe urma s'aii sculat cu domnul lor<br />
Verimudis i ail fugit in Galia la<br />
Visegotthii. 269. Despre Radagazius.<br />
274. Despre criile Varvarilor fata<br />
de Attila. 286, 288. Despre Iulie<br />
Nepos. 292. Despre Theodoric. 294.<br />
Despre Vandali. 318.<br />
Iosif ludeul, osindesce pe Ellanic,<br />
Aghisilau, Efor, Timeu, Antioh. Filist<br />
si Chillie. 173. Serie in Ellineste<br />
si a alcatuit cartea de vechimea<br />
lucrurilor iudesti. 300.<br />
Iosip, basna lui. 248.<br />
Iovan, vine craiil al Bulgarilor dupa.<br />
mórtea lui Samoil. 375. Bate Dirachion<br />
unde este omorit de soldatil<br />
sal. 376.<br />
Iovenalis, in satira despre Traian. 193.<br />
Jovenalis vorbesce de tocméla imperatiel<br />
i trel resbiie ale lui Traian.<br />
186.<br />
Iovian, urméza lui Paravat. Face pace<br />
cu Perii. Intocandu-se spre Tanigrad,<br />
si sosind la tergul Danastana,<br />
intre Galatiia i Vithinia, more dupa<br />
7 lunl, i zile 22 de domnie, scrie<br />
Jeronim. 253.<br />
Iovie s'a chemat Diocletian in triumf.<br />
233.<br />
Ipatie, hatman, e ucis de Vitalian. 313.<br />
Ipodroin sail Atmeidan. Pe aci all fost<br />
tiriti Apsimar i Iraclie. 341.<br />
Ipsala II cue Turcii cetatel Chip sala<br />
415.<br />
Iracliia Intre ea si Vyzantiia se afla<br />
Kinofrurion, unde a fost ucis Avrelian<br />
de Hatmanil sal. 225.<br />
Iraclian, hatman impreuna cu Macrian<br />
ucid pe Gallian la Mediolan. 212.<br />
Iraclie, Ihor pradaza Iraclie
nu. are de lAut, Sava intocmai ca<br />
Ilie se rugA sd curgd apd din nori.<br />
141.<br />
Ilion sad Troia, pe unde ad trecut<br />
ostile Rom anilor trimise contra lul<br />
Antioh. 101. Vecli Troada.<br />
Elyria a fost pradata de Bulgari. 12.<br />
In ea fundeazd. crdii Varvarii. 17.<br />
Locul Illyriel. 64 Hotar al Ghetiel.<br />
66, 68. Aci s'a luptat Fulvius Flaccus<br />
al XII-lea cu Vartaii. 121. Se<br />
pustiise pe vremea lul Avrelian<br />
care temAndu-se de a nu o mai<br />
putea tine, retrage pe colonii din<br />
Dachia. 151. In ea ad navdlit Varvarii<br />
Criv8tului, spume Zonoras.<br />
215. In ea se int6rce Probus din<br />
Ghermania. 228. Galerie Avgust, de<br />
la inconjurarea Romel se intórce<br />
cu ostile in Illiria. 233. Maximin lasd<br />
pe Lichinie, in Illiria. 234 In ea<br />
trece ea nepriaten, Maximin. 237.<br />
Fdeea parte din una din cele 4 divisiuni<br />
ale imperiului lui Constantin<br />
Marele. 242. Facea parte din<br />
craiia Italiil si cuprindea 6 provincii.<br />
242. A fost data lui Constans.<br />
246. Stilihon vrea sd o ia. 266 Gothii<br />
o prada. 273. Aci trece Alaric.<br />
274. Attila trece in ea. 283. Attila<br />
fuge in ea, dupd infrangerea din<br />
campiile Cataloniel. 289. Din ea 11<br />
goneste Marchian. 289. Din Thrachia<br />
Ostrogotthil intrd cu prazi in<br />
Illiria. 291. Sabinian era hatmanul<br />
ostilor din ea, la 479. 293. In ea<br />
intemeiazd Slovenil craii. 304. In<br />
timpul lui Justinian e pradata de<br />
Gotl. 316. Marginile iei le sterge<br />
Dundrea. 320. In ea face Justinian<br />
multe cetati, spune Procopie. 323-<br />
Mai multe cetdti ale ei sunt coprinse<br />
de Hagan. 327. Bulgaril in<br />
INDIC& GENERAL 687<br />
Illyria. 338. Afi pradaro Pazinazil.<br />
379. Era supusa craiei unguresti.<br />
469.<br />
Imidul munti. 64. Vecll Em.<br />
Imbros. Vecli Imvros.<br />
ICBMs, insula in archipelagul Chicladelor.<br />
insA nu face parte din aceiasl<br />
divisiune a imperiulul Roman.<br />
242.<br />
India. Pana la ea erall hotarele imparatiel<br />
romane. 14. E vecind en<br />
Schythia. 60, 61. Pana la ea a ajuns<br />
Alex. eel mare. 88. Onisicrit a scris<br />
intaid despre India. 173. Rana. la<br />
India, umplu Tataril Crdrnului, tórile<br />
cu robii de la Lesi. 175. Traian,<br />
de ar fi fost tine'r s'ar fi dus panA<br />
la ea. 191. Sub imparatia el fuseserrt<br />
Tdtarii. 436.<br />
Inghenuns, hatmanul ostirel Misiei, cu<br />
vrednicia lui Avreleus Dacul, hatmanul<br />
edlarimei, se tidied' impérat<br />
pe timpul lul Gallienus, insä e prins<br />
si omorit. 212.<br />
higher (Ingor) a fost tata lui Svetoslav<br />
si mos lui Vladimir. Clicdrinos<br />
scrie cd el cu 10 mil de Rusi<br />
cu vase iesind pe M. Neagra. a lovit<br />
sub Tarigrad si a prddat Thrachia,<br />
in contra lor iase Roman care<br />
le-a ars vasele si pe el i-a imprastiat.<br />
Letopisetele Rusesci serif' ed<br />
el la intaiul resbel a fost Mut, apol<br />
strangêndu-si. 6ste s'a intors asupra<br />
Grecilor, i-a lovit in Asia si ail prAdat<br />
tara Paflagoniel si pand la Nicomidie<br />
a ajuns, si Roman cere pace<br />
si pläteste mai mult de cat platise<br />
Leon si fratele seri Alexandru. Olga<br />
este nevasta lul. 357.<br />
Ingliterra. Locul Ingliterel in impartirea<br />
facutd de Constantin eel Mare.<br />
242.
688 INDICE GENERAL<br />
Inglizese, craiul. La el cere ajutor Bela<br />
IV-a. 450.<br />
In hoc vinces" era scris in jurul<br />
crucei care s'a aratat pe cer, lui<br />
Constantin cel mare. 237.<br />
Inovezii, cu ei leaga priete§ug Polovtil.<br />
365. Impreund cu Romanii i Bastarnii<br />
fundara mai multe cetati 365.<br />
Insacon, cetate, in Thuringhia, se mai<br />
nume§te acurn Isnac. Aci wazd<br />
Attila, sfatul. 285.<br />
ban, irnp6ratul Lazilor. Pupa el rémasese<br />
Evdochia vaduvh. 481.<br />
Ioan, un 6re-care in vasul caruia a<br />
sarit Vladimir, &and armata greciascd<br />
i-a spart corabia. 381.<br />
Ioan Alexie. Despre Ioan, domnul Romanilor.<br />
395. Joan fratele lui Asan,<br />
e luat zalog de Isachie Anghel. 407.<br />
A san intorcandu-sa, de la un Ivanco<br />
Roman, (zicea Misii lui Ioann), carile<br />
§i ruda, §i forte credincios il iera,<br />
fu ucis. 411. Trage pe Vlahi langd sine<br />
§i se desparte de cei-l'alti Bulgari.<br />
Apnea Carnovul, unde se ap6ra fiind<br />
gonit de Petal-. Fuge la imp 6ratul, cerand<br />
ajutor contra lui Petal.. Merge<br />
Manuil Camize, Protostratorul, dar,<br />
la Filippopolis, 6stea se risipe§te.<br />
412. Se zice ca fusese indemnat de<br />
cdtre Isachie Sevastocratul, care-i<br />
promisese daruri, qi pe fica-sa Theodora,<br />
sotie. 412. Fuge din Tarnov<br />
§i vine la imp6ratul. Pupa fuga lui,<br />
Petar femane singur stapanitor.<br />
413. E primit cu cinste de impdratul<br />
Alexie Anghel. 413. VoWe sh<br />
ea de sotie pe Theodora. 413. E<br />
pus in rindul 6menilor mai puternici.<br />
413. Cade viclean impSratului,<br />
intarete cu cetati locurile dimpregiurul<br />
Emului. La el trimite im-<br />
Oratult un hadamb care insa, li<br />
I I II spune<br />
ca vine 6ste asupra lui. loan<br />
se retrage in multi. Crizimul, falcut<br />
de Ioan, e inconjurat. 418. Cu amageald,<br />
el prinde pe Protostratorul.<br />
El supune cetatile de pe langa M.<br />
Emului. Aduce sub stdpanire. tara<br />
Smolenilor. 418. El infra in Misia<br />
§i ia Constantia, apol ia Varna. El<br />
incepe domnia separata a Vlahilor.<br />
419. In mama lui, cade Protostratorul.<br />
Isbanclile lui. 419, 420. La el<br />
fug Green goniti de Balduin. 423.<br />
Prirne§te pe Greci §i trimite la Latin!<br />
sa incheie pace. Primind re' spuns<br />
re'it, se tidied cu 6stea, contra<br />
latinilor. La 1205 intra in Thrachia,<br />
bate pe Latin! cari fug la Tarigrad<br />
§i impedica rSsbolul pe care Balduin<br />
voia sail Led contra Grecilor<br />
din Asia. 424. Luase cu el §i Tatari.<br />
Fiind inconjurat in Udriiii, da porunca<br />
Tatarilor sd navaleasca in<br />
tabara Latinilor. 425. Ioan, cu Romanii,<br />
fuge §i se ascunde. De aci<br />
trimite pe Coza marzacul sa navaleased<br />
in Latini §i sa se intórca<br />
repede spre el. Latinil luandu-se<br />
dupa tatari, Ioan ii bate §i prinde<br />
vit. pe Balduin, la 1205. A sprijinit<br />
pe Greci contra Latinilor. 426. Tine<br />
pe Bulduin 16 luni, in robie, apol<br />
II tae mainile §i. piciórele §i il aruncã<br />
intr'o prdpastie. 427. De la<br />
el vrea Balduin sä se rSscumpere.<br />
427. Da voe Tatarilor sa prade cetatile<br />
earl fuseserd sub Latin!, §i<br />
merge la Thessalonic. In drum ia<br />
cetatea Serras. Auzind cd el a cuprins<br />
Serras, Marhion se inchide<br />
in Thessalonic. 428. El cuprinde<br />
cetatile de sub stapanirea Marhionului.<br />
InconjOrá Thesalonic §i il<br />
ia. Apoi il &à lui Theodor Anghel.
429. De la el G u pot sd edscumpere<br />
Latinii pe Balduin. 430. Inconjórd<br />
tabdra lui Henric. 430. La 1206 ia<br />
Filippopoli i omórd pe hatmanul<br />
Aspiatis. 431. Impreund cu Tdtaril,<br />
devasteazd Thrachia. 431. Dinaintea<br />
lui fuge hatmanul Theodor Vrama.<br />
432..PrAdeazd Rodosto, Arcadiopolis,<br />
Corlu i Misina. Merge pand sub<br />
Tarigrad, apol prdpide§ce pand in<br />
paji§te ora§ul Athira. Neputand<br />
lua Didimotihul i Udriul se inapoiazd.<br />
432. Pe &and el prAda, Theodor<br />
Lascaris cuprinde Efesul. 433.<br />
Joan Alexia i timpul lui Batie. 465,<br />
474. A legat priete§ug cu Latinil 0 a<br />
supus impreund Grecia, Thessalia<br />
etc. 466. Cetátile lui din Thrachia<br />
i le-a luat Henric imp6ratul Latinilor.<br />
467.<br />
Iraelie, fiul hil Iraelie eel Want. Istoria<br />
amestecatà in Iraclie. 331. Este<br />
trimis de tatd1 ski in ajutorul lui<br />
Foca, insd el pune mana pe Foca<br />
ii omórd §i vine el in locul lui.<br />
El intaill lini§te§te lucrurile in<br />
Evropa, fdcand pace cu Hagan,<br />
apol trece in Asia contra lui Hosroe,<br />
voesce sä facd pace cu el,<br />
insd acesta nu prime§te. 332. El<br />
bate intaiii pe hatmanul lui Hosroe,<br />
Sarvar, 0 in urmd pe el. El<br />
imparte armata in 3 041, o parte<br />
o trimete la Tarigrad, o parte o<br />
dd sub comanda lui frate-sSa Theodor,<br />
lard o parte o opresce el. In<br />
timpul lui, Tarigradul este inconjurat<br />
de Huni (cum le clice Zonaras) sat<br />
de Avari (cum le Vice Chedrinos)<br />
cari luaserd cu el pe Sclavoni i pe<br />
Ghepili. El a avut Turd cu plata<br />
adu§i in Asia cari Pad pdrdsit 2i<br />
s'aii dus peste muntii Cavcazului.<br />
INDIC GENERAL 689<br />
333. Iraclie bate pe Razatis hatmanul<br />
Per0lor. Chedrinos spune Ca<br />
Iraclie cat timp a stat in Persia<br />
a nutrit armata numal cu vinat de<br />
pe mo§iile lui Hosroe. El a stat<br />
in Persia 6 anl, Valid la mórtea lul<br />
Hosroe, caci Sirois care vine dupd<br />
Hosroe se supune lui. El la santa<br />
cruce de la Per§1. Ins/ el la bAtranete<br />
cade la irezie i more de dropicd<br />
la anul 641, (WO ce a impdrdtit 30<br />
de ani 0 10 luni ; Patavie Vice ca<br />
4 luni 0 6 Vile ; Rictiol Vice cd 5<br />
luni 0 8 Vile. Dupd el vine la impärdtie<br />
fiul sell Constantin. 334. Istoria<br />
de la Constantin fiul lui Iraclie<br />
pand la Constantin Pogonat. 335. In<br />
timpul lui Iraclie Turcil ad rupt<br />
pórta de fer la muntii Cafcasului.<br />
438.<br />
Iraclie eel bittran guvernatorul Africal,<br />
de la el cere ajutor Foca, insd<br />
el trimite pe fiul sSd Iraclie. 332.<br />
Iraelie. In timpul impardtiii lui, scriitorul<br />
Teofilactos Samocatis spune<br />
cd Avaril, Sclavonii, Ghepizil locuiad<br />
mai sus de Volochia spre<br />
partile Ungure§ti. 329, 330.<br />
Iraclie,<br />
pe care Justinian II spanzura<br />
cu fratele sSd Apsimar. 341.<br />
Iraclion, fiul Martinel, impèrate§te irnpreund<br />
cu Martina matu§a lui Constantin,<br />
insi dupd 6 luni senatul<br />
afld despre otrdvirea sdvir§itii asupra<br />
lui Constantin, pe Martina<br />
o trimite in exil, §i lui Iraclion II<br />
taie nasul i '1 bagd in monastire<br />
dupd el urmSza la impSratie<br />
Constans fiul luiConstantin §i nepotul<br />
lui. 335.<br />
Iraelis, a biruit in spre Apus. 88.<br />
Alexandru cel Machedon ar fi putut<br />
ajunge pand aci. 88. A avut résboid<br />
4
690 INDICE GENERAL<br />
cu Troadenil, dupa cum spune Diohisyodot.<br />
91. Numit de Latini, Hercules.<br />
91. Iraclis se ridica asupra<br />
Troadei. 91. Omorase pe Laomedont.<br />
91.<br />
Ireanla. Pardosii iel. 11.<br />
Iregle, numese Turcii, Perinthul. 432.<br />
Irini. Este fata hanului Cazarilor gi<br />
nevasta lui Constantin Copronim<br />
II<br />
botezandu-se ia uumele de Irini.<br />
345. Tot asa se traganeazi istoria<br />
de la Constantin Copronym pana<br />
la Constantin si maicd-sa Irini. 345.<br />
De la sfirsitul impSratiei lui Con_<br />
stautin Pogonat curing voroava<br />
pentru Dachia nóstra panà la im_<br />
pèratia lui Constantin si a maichsa<br />
Irinii timp de 106 ani. 347, 18.<br />
Maica lui Constantin ingrijea de<br />
imperatie, ea trimite iiste si scede<br />
pe Sclavonil chre prildaserfi Thesalia<br />
i Peloponis din Gretia, este<br />
departata de la impetatie de catre<br />
fiul set. 348. Ea voind sa ia impetatia<br />
iarAi, vorbind cu mai multi<br />
senatori, prin viclesug pune maim<br />
pe Constantin si II scóte ochii. 349<br />
Ea a imperatit singura 6 ani; in<br />
timpul ei si a fiului ei, s'a facut<br />
la anul 787 al 7-lea Sabot% 351. Dupa<br />
mOrtea ei a stat la imperatie Nichifor<br />
Patrichie Logothetis. 351.<br />
Irini, fata lui Isachie Anghel i sotia<br />
lui Filip. 411, 420.<br />
Irodian. Dion si Evtropie in viata lui<br />
Irodian, despre Caracalla i Gheta.<br />
201 Irodian, cartea 6, despre A.<br />
lexandru Sever. 206. Cartea 8, despre<br />
Gotdian. 207.<br />
Irodot, a scris la 444 a. Hs. De la el<br />
se vede ca Grecii aveati putina cunotinta<br />
de partile Schytbiel. 59.<br />
Pomeneste de Taifali. 68 Despre<br />
locuirea Dachilor cu Misii si Thrachii.<br />
77. Unii ii zic parintele istorid.<br />
172. Irodot ar fi voit di se<br />
amestece printre Olimpici i numal<br />
de aceea ar fi scris istoria sa. 172.<br />
Serie Ca apa Fasis ar fi despartit<br />
Evropa de Asia, lar nu Boazul de<br />
la Tarigrad. 227. A scris lucrurile<br />
Ellinior dupa Bute de ani 299.<br />
Isacce, numese Turcii Oblucita. 240.<br />
Isachie Anghel. E biruit de Romano-<br />
Moldo-Vlahi. 18. Impérat al Tanigradului,<br />
Sarnitie spune ca pe vremea<br />
lui se face pomenire despre<br />
Vlahi in iStoricul Nichita Honiatis.<br />
133. Asupra lui s'aft ridicat Romani,<br />
zice Sarnitie, si aid se pomenesc<br />
pentru prima óra. Vlahi. 133.<br />
Isachie Coinneno Anghel. Pe vremea lui<br />
Dachia facea trup comun cu impèratia.<br />
338. In timpul acestui impérat<br />
se despart Dachil de impSratie. 359,<br />
376, 377. In 11 Septembrie 1185, Isachie<br />
Anghel scapà in biserica, ea sa<br />
nu fie omorit de Andronic. 391. Isachic<br />
Anghel si Vlahii. 393. In cartea<br />
VII a Cronicei lui Cantemir se descrie<br />
istoria de la Isachie Anghel pana<br />
la Ionnis Duca. 395. Patavie in hronicul<br />
sea sosind pe la vremile lui<br />
spune ca multe re' sbóe a avut cu<br />
Romanii. 396. A avut cu Vlahii,<br />
resbóienenorocite. 396. Sub el, Vlahil<br />
se déspart de la imperatie scrie<br />
Halcocondilas. 397, 398. Pe vremea<br />
lui, istoricii incep sa pomeneasca<br />
despre Romani. 399. Se urca pe<br />
tron dupa Andronic. 399. Strange<br />
óste la 1187 si merge contra Vlahilor<br />
i ii bate. 402. Ese contra<br />
Vlahilor din Tarigrad la 1188, pune<br />
tabara la Agathopolitan i apol<br />
merge la Tavrocom. Trimite contra
Vlahilor, pe Chesarul Conrad. Porneste<br />
spre Udriiul. 404. Se intorce<br />
la Udriiii. 406. Intimpinézd la Verrola<br />
ndvalirile Vlahilor si Tdtarfilor.<br />
406. De asemenea merge spre Agathopolis<br />
i Filippopolis. 406. Voeste<br />
sà tragh de partea sa pe Misii si<br />
sd apuce Zagora, pleacá de la Filippopolis<br />
spre Triadita, dar apucat<br />
de hand, se duce la Tarigrad. 406.<br />
La 1189, porneste iar contra Misilior<br />
si bate in desert cetatea Lovitil. Se<br />
intorce acasfi. 406. Luase pe muierea<br />
lui Asan i pe loan fratele lui<br />
zdlog. 407. Ordndueste pe Aspiitie<br />
hatman contra Vlahilor. 407. 'Marin<br />
ii mord multi soldati. 407. De abia<br />
scapd la Verroia si de aci la Tarigrad.<br />
408. ROscumpárd Varna si<br />
intdreste Anhialon cu oste i turnuri.<br />
408. Merge apoi la Filippopolls<br />
contra Vlahlior, i dd provintia<br />
Filippopolitand, lui Constantin.<br />
Scote mai tdrziii, ochii lui Constantin.<br />
408. Bate pe Sirbi i apol merge<br />
in Ungaria la socrul WI Bela. 409.<br />
A eincea ord, se intOrce de la Vlahi,<br />
fiind influentat de o proroeire. La<br />
1195, se scold asupra lui, frate-soli<br />
Alexii Anghel; care ii scote ochii.<br />
409, 420. A impèrdtit 9 ani, 8 luni.<br />
409. Cu el a fost frate Alexie, spune<br />
Honiatis. 410. Pe fata lui, Irini, o<br />
tinea Filip, fratele lui Henric al<br />
VI-a. 411. loan si vèduva lui Isachie.<br />
413. Pe când impOrdtia el, fuge Andronic<br />
la Ism ailténi. 419. Intelegând<br />
ed. Filip s'a urcat pe tron, ii cere<br />
ajutor prin fiul séii Alexie Anghel.<br />
420. La 1203 infra' irnpreund cu fiul<br />
ski<br />
cu ajutorul Latinilor, in Tari-<br />
arad 490 Domnia lui, tine 7 luni.<br />
420. Este omordt de mitre Murci-<br />
INDICE GENERAL 691<br />
flis. 422. Mai 'nainte de el, s'a pomenit<br />
de Bela. 441. La 1186, Vlahil<br />
all avut multe fesbOie cu el. 445.<br />
Lui Ii dd Bela al 3-a, pe fiica sea<br />
Maria. 443. Pe vremea lui s'a intimplat<br />
invazia tiitarilor in impdratie.<br />
466.<br />
Isachie Conmeno. Vine impSrat dupd<br />
Mihail Stratiotic. Zonaras spune sh<br />
fi purtat rdsboiii contra ungurilor<br />
si a tatarilor. 382.<br />
Isachie Sevastocratul. E oranduit in<br />
potriva Vlahilor. 411. Se clice cd el<br />
a indemnat pe Ivanco eh' omore<br />
pe Asan, promicandu-i daruri si<br />
pe ficd-sa Theodora. 412, 413, 417.<br />
Cade in urgia impSratului. 412.<br />
Izauria. Vecli Isavria,.<br />
Isavria. Probus potolesce in Isavria,<br />
la 280, pe Parthi. 228.<br />
Ishlis. Ei i se inchinafi Elenii. 89.<br />
Isidor. 54. Zice : Gotthiia (Ghetiia) mai<br />
pe urind Wad<br />
numit Dachiia si<br />
Gotthil (Ghethii) Dachi. 71. Spune<br />
ed navalirea lui Alaric in Italia s'a<br />
intimplat in acelasi an in care Vandalii<br />
i Svevii all coprins Gallia :<br />
Alanii, Luzitania i Silinghii, Betica.<br />
276. Isidor in hronic vorbesce de<br />
Aetie, hatmanul Apusului. 278. Despre<br />
lupta lui Atila din cirnpii Cataloniei.<br />
288.<br />
Isis. Vedi Isidis.<br />
Ismailténii. Pe la iel rdfaceste Andronic.<br />
419.<br />
Isaac, se mai numeste cetatea Insacon.<br />
285.<br />
Isocrat, istoric, afirrni eh Maesimin<br />
Lichinie s'ar fi ndscut in Dachila.<br />
156. Despre Diocletian i Maximian.<br />
232. Despre zidirea Constantinopolului.<br />
241. Vedi Socrat.<br />
Ispania. In ea intrd Gotthii la 414 si
692 INDIC& GENERAL<br />
fondeazg. crdie. 12. Din ea vine<br />
Theodosie. 16. In ea a dus Iraclis pe<br />
Troadenil robiti. 91. Aid Fulvius<br />
consul in anul 178 voeste sä facA<br />
o capiste. 120. La Italica, in ea zice<br />
Dion si Evtropie cà s'a nAscut Traian.<br />
193. La ea se duce Constantin<br />
Hlsbrus. 232. Din Gallia, Vandalii<br />
tree in .ea. 240. A Efra stare a Varvatilor,<br />
a fost in Ispania, zice Sarnitie.<br />
240. FAcea parte din a 4-a divisiune<br />
a imperiului NI Constantin<br />
Marele. 242. CrAia iei era cuprina<br />
in Gallia. 242, Avea 7 provintil. 242.<br />
Si din ea yin representanti, in sinodul<br />
de la Sardica. 250. Din ea<br />
chianti' Gratian pe Theodosie cel<br />
mare. 258. SupusA de Gotthii, formézA<br />
impreund cu Galia si Africa<br />
impArAtia Visegotilor. 266. Gotthil<br />
aft trecut DunArea mai sus de<br />
Dachia and aft venit in ea. 273.<br />
Alani, Svevi i Gothi, tree in ea<br />
276. Inceputul crAiii el este pus de<br />
atre Visegotthil. 277, 321. In ea<br />
vine Henric craiul Daniel sä goniasa<br />
pe Seracheni. 389.<br />
Ispanii, ce sunt ? 12. Fulvius, consul<br />
la 178 a. Chr. s'a bAtut cu Ispanii.<br />
420.<br />
Istorieil. Istoricil se arta* asupra originii<br />
Francezilor. 11. Ce spun istoricii<br />
despre Traian i Dechebal.<br />
14. Istoricii Lesesci. 21. Ce spun<br />
istoricil crestinesci. 22. Lipsa de<br />
istorici. 49. AlcAtuirea Hronicului<br />
dupd istorici. 53. Catastih de istorid.<br />
53, 54, 55. Spusele lui Iustin.<br />
59, 67, 71. Ce spun istoricii despre<br />
ãrâle a stAphnirii Moldovii. 62.<br />
Bonfin i Leunclavie despre Dachia.<br />
63. Zonara aratit care a fost<br />
Illyria. 64. Muntii Brasovail la<br />
scriitorii mai noi grecescl. 69. Ce<br />
spun istoricill si<br />
Gheografil despre<br />
nurnele Dachilor. 73. Dachil nu sunt<br />
din Gotthi, spun istoricii. 74. Cercetarea<br />
istoricilor pentru scrierea<br />
asupra inceputului crAiii Dachilor.<br />
75. Dion despre Dachl i Domitian.<br />
81. Pano-Dachia la istoricil grecesti.<br />
83. Plutarh, vestit istoric. 87.<br />
Ce spun unil istorici despre zidirea<br />
cetatii Alexia. 91. Ce spun istoricii,<br />
si mai ales Dionisiodot,<br />
despre fe'sboiul dintre Troadeni<br />
si Elladéni. 94. l)isele lui Iustin,<br />
dupd Trogus. 95. Martori despre<br />
ellenismul Romanior sunt istoricii<br />
vechi. 101. Pentru evghenia némului<br />
romilnese nu sa adus marturi<br />
istorici. 107. Ce se cuvine adevAratului<br />
istoric. 110. Istoricil<br />
citatl pfinA acum nu vorbesc despre<br />
Vlahia de la Flach. 112. Zamoschie<br />
este putin cunoscut intre<br />
istorici. 113. Scriii istoricii ci Fulvius<br />
Flaccus, tovardsul de consulat<br />
al lui Cornelie Stipion Africanul<br />
a avut rásboiii cu robil rAsculati<br />
din Sicilia. 121. Istoricil nu spun<br />
Ca vre-un Flach a supus pe Gheti<br />
saii pe Dachl. 122: Istoricil si numele<br />
de Flachia. 123, 124, 125. PArerea<br />
istoricilor deosebitä de a lui<br />
Halcocondila. 126. Doi istorici lesesci<br />
tAgAduesc origina RornAnilor<br />
din Romani. 127. Povestirea lui<br />
Sarnitie despre stAlpil lui Traian<br />
nu se gAsesc la vre-un alt istoric.<br />
129 Sarnitie despre Nichita Honiatis.<br />
131. Istoricii nu pomenese<br />
tispre amestecarea Grecilor cu<br />
Romanil de care vorbesce Sarnitie.<br />
132. Tara rnuntenSscd la istoricii<br />
latinesci s'ar fi chemand Mon
tana. 132.Vlahii la istoricii grecesci.<br />
133. gDe ar fi fost Romfinii din rdmasitele<br />
ostil lui Traian, istoricil<br />
latini nu le-ar fi uitat numele),, Oic<br />
miff. 134. Nu se spune la istorici<br />
despre o venire none a Romanilor,<br />
dupd Traian. 135. Cantemir a cercetat<br />
pe istoricii ce afi scris pentru<br />
lucrurile unguresti. 136. Va<br />
spune ce va ggsi in cei-Palti istorid.<br />
144. Bonfin despre lucrurile<br />
unguresci. 145, 197. Spusele unor<br />
istorici despre lupta dintre Ladislav<br />
i un «TM,. 146. Nu se ghsesce<br />
la istorici, basna pomenitä despre<br />
impdratul Ramu lui. 149. Istoricil<br />
despre trecerea coloniilor peste<br />
Durfare din ordinul lui Aurelian.<br />
150, 215, 217, 221, 222, 223. Sarnitie<br />
face greseli, asa cum nu se g5sesce<br />
la alp istorici. 152. MArturifle<br />
istoricilor despre descAlecarea<br />
Dachiel de Traian, i persistents.<br />
colonistilor. 153, 155, 156, 160,<br />
161, 162, 185. Evtropie despre Avgust.<br />
164. Istoricil despre rdzboiul<br />
Dachilor cu Romanii. 166, 186. Istoricil<br />
sunt urmati de Cantemir.<br />
171, 172. Cum trebue sä scrie un<br />
istoric. 177. La Ureche si la Miron<br />
Costin sunt insemnate multe de la<br />
scriitoril strdini. 180. Ce ar fi fost<br />
de n'ar mai fi povestit vre-un Istonic<br />
de la luarea Tarigradului de<br />
Turci. 183. Despre podul lui Traian.<br />
188, 189. Dion, Evtropie si Xifilin<br />
despre Traian. 192, 193. Se va<br />
dovedi traiul necurmat al RomA.nilor<br />
in Dachia, prin ajutorul istoricilor.<br />
496. Istoricil despre Adrian.<br />
197, 198, Istoricil despre Antonie<br />
Pius. 199. Iulie Capitolin despre<br />
Ghermanil Cati. 200. Istoricii<br />
INDICE GENERAL 693<br />
despre Commod. 203. Bonfin despre<br />
Severin. 205. De unde incepe<br />
Dion. 207. Istoricil nu scrifi ca Romanii<br />
au esit din locurile bor. 209.<br />
Ce scrie Zosirn istoricul pentru<br />
anul 257. 211. Dovecli desiire locuirea<br />
Dachiei cu Romfini pe vremea<br />
lui Galiens, la Zonaras. 212.<br />
Se va merge din istoric in istoric.<br />
225. Irodot istoricul edespre apa<br />
Fasis., 227. Istoricii despre Romanii<br />
din Dachia. 229, 230, 235, 238. Istoricul<br />
Chedrinos despre Constantin-cel-mare.<br />
239. Istoricul Zosim<br />
despre Constantin cel mare. 240,<br />
241. Dachia a fost in numèrul provinciilor<br />
romane prenumèrhtA, cum<br />
se vede din Vopiscus si alp istorid.<br />
243. Istoricil despre timpul<br />
ulterior lui Constantin eel mare.<br />
245. Istoricil despre botezul lui<br />
Constantin cel mare. 247. Istoricii<br />
despre Constans. 247. Se mai aduc<br />
si<br />
alte dovecti, afarA de mArturiile<br />
istoricilor de pAnd scum. 248. Istoricii<br />
lumesci i Theodoric istoricul<br />
bisericesc, despre jumAtatea<br />
secolului al IV-a. 250. In vremile<br />
lui Julian Paravat, nu aratà istoricii,<br />
sti se fi lucrat ceva in parPle<br />
Dachiel. 251. Istoricil despre Iulian<br />
Paravatul. 253. Istoricii despre Valens.<br />
254. Istoricil despre Theodqsie.<br />
258. Istoricii mai noi sint mai indrdsneP<br />
de cat cum ar trebui. 259,<br />
260. Unde pun istoricii i geografii,<br />
Tomos. 261. Istoricul Iornand nu<br />
scrie lAinurit despre Visegotthi.<br />
263. Istoricul Iornand despreGotthi.<br />
264. Istoricil nu vorbesc 15murit<br />
pe deplin. 265. Istoricul Procopie<br />
Chesarénul despre Gotthi. 267. Iq-<br />
Loricul Iornand despre Ostrogotthi.
694 INDICE GENERAL<br />
268. Ammian despre Athanaric pi<br />
'Valens, 271. Istoricii nu pornenese<br />
despre Varvari faä dé Dachia, Ora<br />
la mtirtea lui Theodosie. 272. Child<br />
ati ajuns Hunii cu prádile din Panonia<br />
piing In Dachia, istoricii nu<br />
spun. 273. Istoricul Prosper despre<br />
anul 405. 274 I storicii nu spun despre<br />
locuitoril din Dachia, de la inceputul<br />
secolului al V-a. 275. Istoricii<br />
despre Traian i Dachi, sari a Gotthilor<br />
lui Pretorie. 279. Istoricii<br />
despre Huni i Gotthi. 280. Istoricii<br />
despre Huni. 281. Istoricul<br />
unguresc Olah, numesce pe Vleda,<br />
Buda: 282. Istoricii despre Dachia<br />
0 Attila. 283. E gresitá data push'<br />
de Istoricul Moldovenesc, pentru<br />
venirea lui Dragos Vodd. 290 Istoricul<br />
Martelus, despre anul 487.<br />
294. Istoricii despre Zenon si Theodoric.<br />
295. Despre istorici. 298, 299,<br />
300. Istoricii despre Bulgari la inceputul<br />
secolului al VI-a. 302: Is toricii<br />
Lesesci despre numele Românilor.<br />
306, 308. Zonaras despre Bisantlni<br />
la inceputul secolului al<br />
VI-a. 312. Istoricii nu spun despre<br />
Volohia pe timpul lui Anastasie.<br />
314. Chedrinos despre Justinian.<br />
315. Istoricul Procopie Chesarénul<br />
despre zidirile lui Justinian.<br />
321. Istoricii despre Justinian si<br />
Dachia. 324. Istoricii nu pomenesc<br />
despre Dachia pe la sfirsitul secolului<br />
al VI-a. 327. Dovecli din istoricul<br />
Samocatis. 328, 330. Istoricii<br />
nu spun despre Dachia de la jurdatatea<br />
secolului al VILa. 335. Istoricii<br />
despre Constantin Pogonat.<br />
336, 337. Istoricii despre o Publicá ,<br />
ce pe timpul lui Isachie Anghel<br />
tinea tot de trupul imp6rAtiel. 338.<br />
Istoricii despre Bulgari in timpul<br />
lui Constantin Pogonat, i despre<br />
Volohia. 341. Istoricil grecesci despre<br />
Cazari si Cazaci. 342. Istoricii<br />
nu pornenese de stäpinirea Bulgarilor<br />
dinceice, peste DunAre. 346,<br />
347. Bonfin aduce cuvintele istoriricilor<br />
vremurilor de la finea yecului<br />
al VIII-a. 349, 350. Istoricii<br />
despre Leon. 355, 0 timpul MI. 356.<br />
Istoricii grecesci despre jumg.tatea<br />
vécului al X-a. 357. Istoricil Roma-<br />
Tillor i aIii despre starea necurmata<br />
a Romanilor in Volohia. 359,<br />
360, 361, 386, 459. Istoricii rusesci<br />
si lesesci despre tratul Romanilor<br />
in Volohia. 362. Istoricii grecesci<br />
despre amestecétura unor horde<br />
ale unor némuri cu Romanii din<br />
Dachia. 364. Istoricii despre Romani<br />
si alte némuri. 365. Istoricii<br />
nu cunose pre Las15.14. 366, 442, 444,<br />
nici amestecul Pecenegilor prin<br />
Italia. 367. Istoricii stfdini despre<br />
némul moldovenesc. 268. Chedrinos<br />
despre anul 968. 369. Istoricil grecesci<br />
despre imp6ratul Cimischie.<br />
370, si despre Olga, sotia lui Igor.<br />
372. Istoricii rusesci. 374. Istoricul<br />
grec, Nichita Honiatis despre fazboiul<br />
Românilor cu impératii Tarigradului.<br />
376, 390. Chedrinos despre<br />
Bogdania. 377. Istoricil grecesci<br />
despre Pazinazi . 378, 382. Istoricul<br />
Thmfin despre Muntenia si Ungaria.<br />
383. Istoricul Zonaras despre<br />
Tétaril, numiti Uzi. 383. Istoricul<br />
Curoplat despre cPazinachi . 384.<br />
Istoricil lesesci, 384, si mai cu sémb."<br />
Dlugos, despre térile Moldovei. 385,<br />
390. Istoricii despre Turd si Tétarsi.<br />
387. Istoricii grecesci si latinesci<br />
nu pomenesc de RonAni, pe
la 1147. 389. Istoricii despre Bela.<br />
391. Istoricil despre Comneni. 392.<br />
Istoricul Nichita Honiatis despre<br />
Romfini i Tarigrad. 393, 396, 399,<br />
401, 403, 405, 407, 411, 414, 432, 445.<br />
Athatin, la istoricii turcesci cAlaiddin<br />
. 433. Cantemir lash' la o parte<br />
cele din istoricii turcesci. 435. Istoricil<br />
gresesc anul esirei lui Ginghiz<br />
Han. 436. Hina, la istoricii<br />
ardpesci «Cin >. 438. Dara4 la isto-<br />
neilturcesci Nahrhz. 439. Din doi<br />
Vladislavi, pomeniti ie istorici, nu<br />
era nici unul and a venit Batie.<br />
443. Cantemir, n'a avut fiind la<br />
Moscva, pe. Bonfin istoricul. 444.<br />
De 'nainte de 1206, istoricii aratd<br />
pe Români, cu Domni. 445. Sambutie<br />
istoricul despre Gallitia. 446.<br />
Se va urma cu mdrturiile din istoricil<br />
strSini. 446. Marin istoricul<br />
despre Batie. 447, 448. Simeon spune<br />
a a luat povestea despre Lasläti<br />
de la istoricul unguresc. 453. Istoricul<br />
sêrbesc despre Busurmani.<br />
457. c Basnele istoricului bulghresc<br />
458. Istoricii strdini despre Români,<br />
pe vremea lui Batie. 462, 463, 465,<br />
467, 468. Primul istoric al Moldovel.<br />
470. Istoricil strdini despre Molisdava<br />
). 471. Domnul Moldovenilor,<br />
la istoricul Laonic Halcocondilas,<br />
e numit «YAmoy Ttg 11.91210^71; BOTi%viaçv.<br />
474. Istoricul Nichifor Grigoras,<br />
despre luarea in asiltorie a<br />
fiicei Domnului de Valahia, de chtre<br />
craiul shrbesc. 478, 479, 480, 483.<br />
Istoricil grecesci despre timpul de<br />
pe la 1274. 481.<br />
Istraebil, intre Nistru si Bug. 68.<br />
Istratie al III-lea logofdt a lui Constantin<br />
Voevod Cantemir, tatAl lui<br />
Cantemir. Ca i Misail i Simion<br />
INDICE GENERAL 695<br />
in Pridoslovie Letopisetului ski<br />
spune cä Dragos a trecut in Moldova<br />
cu strinsurd de ómeni prosti,<br />
pastor! i vinAtori, car! din intimplare<br />
ail dat peste Moldova si s'aA<br />
asezat acolo. 472.<br />
Istria, tara Munteneascd. 126,1ocuita<br />
de Vlahi spune Halcocondilas. 157.<br />
Istropolis (Chilia, Lycostomon), cetate<br />
la gura Dunfirei si la hotarul Schytie!.<br />
60.<br />
Istros. Asa sä chémd ellinesce, Dunärea.<br />
59.<br />
Istros, cetate. A fost lásatd de Tátarâi<br />
la dreapta scrie Zosiin. 211.<br />
Isus Hristos. Vecji Hristos.<br />
Italia. Spre ea se depártézd Constans.<br />
16. Italia fata. de Turd. 20. Wind<br />
in muntii ei se intindea pAdurea<br />
Hertinei. 76. Românii sint din Italia<br />
adusi. 85, 110, 111, 124, 125, 126, 127,<br />
135, 151, 218. PAnd la ea ad venit<br />
Ellinii. 90. Eneas vine in ea. 95, 96.<br />
Romanii supun Italia. 99. Volohil,<br />
dupd Sarnitie, va sh Via ndscuti<br />
in Italia. 131. Gothii aü fdcut óste<br />
in Italia. 132, Avrelian n'a dus pre<br />
Romani indArdt, in Italia. 134. Zonaras<br />
spune Ca Schythil ail rdzbit<br />
pana in Italia. 209. Sub Galiennus<br />
pdtrund in Italia, Saxonil i Cattii.'<br />
211. In ea a fost a 4-a stare a Varvarilor,<br />
Vice Sarnitie. 240. Din ea<br />
Velisarie i Narsitis Haddmbul, hatmanii<br />
lui Justinian, gonese varvaril<br />
in Ispania. 240. Leghiónele aduse<br />
de Traian din Italia, Avrelian le<br />
intórce peste Dundre. 240. ncea<br />
parte din a 3 a divisiune a imperiului<br />
lui Constantin Marele. 242<br />
Coprindea CrAiia Italiii, Afrial<br />
parte din Illiria. 242. In ea aseazd<br />
Constantin Marele, pe Gotthii su
696 INDICE GENERAL<br />
pusi. 245. A fost data lui Constans.<br />
246. Era stapanita de Constans gi<br />
Zonaras spune ci Constantin o cere<br />
lui Constans. 248. i din ea yin<br />
representantil in sinodul de la Sardica.<br />
250. Gotthii sub Radagaizus<br />
gi Alaric ail navalit in ea. 266, 267,<br />
272. Gotthil and aü venit in ea ail<br />
trecut Dui-area mai sus de Dachia.<br />
273. Radagazius in Italia. 274 Alaric<br />
navalesce in Italia in acelasi an in<br />
care Vandalii i Svevii coprind<br />
Galia ; Alanii, Luzitania, Silinghii,<br />
Betica, spun Idatie si Isidor. 276.<br />
Alaric cerea de la Honorie ca sa<br />
fie primit in Italia. 276. Hunii in<br />
Italia. 283. Drumul Varvarilor e<br />
prin ea. 285. In ea eraii Vandalii<br />
sub Ghenseric. 287. Attila in Italia.<br />
288. In ea intrd Attila, gonit din<br />
Illiria. 289. Din ea pléca Attila indemnat<br />
de papa Leon si intra. in<br />
Gallia. 289. Julie Nepos infra in<br />
Italia contra lui Glichirie. 292. Spre<br />
ea merge Iulie Nepos. 292. In ea<br />
indeamnil Zenon pe Theodoric<br />
Amali sä intre prietenevte. 294. Herulii<br />
voiail sa tie Italia, ca movie.<br />
294. Theodoric se gateste sd mérga<br />
spre ea. 294. Din Misia, Theodoric<br />
purcede spre Italia. 294. S'o impärtésca<br />
in doud, se invoeste Odoater<br />
cu Theodoric. 295. Din ea scóte<br />
Theodoric pe Herull. 296. Romanilor<br />
din ea, Slovenil le zic Romleni.<br />
303. Romanilor din ea, unii din<br />
Sloveni le zic Volohl. 304. Zidiri gi<br />
biruinte ale lui Justinian in Italia.<br />
314. Velisarie Ii intinde ostile spre<br />
ea. 316. Spre ea erau rdsbóie. 319.<br />
Marginile iei le sterge Dunfirea.<br />
320. 0 stile impdratiei erail aci contra<br />
Vandalilor i Gothilor, gu Velisar.<br />
326. La 902, Ungurii infra in Italia.<br />
366. In doud rinduri este pradatil<br />
de Unguri. 358. Unii istorici zic ca<br />
daci ar fi fost Romanil din Dachia<br />
tot una cu cei din Italia, istoricii<br />
romani n'ar fi contenit de a seri<br />
despre ei. 361. Limba Tomandsca<br />
de la Italia In Nipru. 366. Pecinegii<br />
nu s'ail dus in Italia. 367. Unii istorici<br />
unguri spun ca ail adus<br />
Laslaul pe Romani din temnitele<br />
Italiei. 393. De la ea ar veni Romanil<br />
zice Iacov Predser. 397. In<br />
spre ea treceail barbaril, dupd ce<br />
treceail prin Dacia, sail in spre<br />
Grecia. 464. Alte colonii din Italia<br />
afara de cele aduse de Traian, nu<br />
s'ail mai adus. 473.<br />
Itallani. Vedi<br />
Itali.<br />
Italica in Ispania, aci zice Dion Evtropie<br />
ca s'a nascut Traian. 193.<br />
Tot de aci era si Adrian. 196.<br />
Italienese. Scriitorii italienesci ne a-<br />
Ora. 24. Dachil, spun unii '0 ail<br />
amestecat limba lor cu cea latindnésed<br />
i némul lor cu cel italienesc.<br />
110. Sarnitie spune ca aunt urme de<br />
limba italiendsca la Romani. 130,<br />
136, si o parere despre origina limbei<br />
romanesci, din cea latinescd,<br />
din cea italienesca. 134. Sarnitie<br />
spune cd Avrelian a scos, din Dachia,<br />
leghiónele italienesci, aduse<br />
de Traian. 152. Limba Vlahilor se<br />
asémand cu cea italiendsca, spune<br />
Halcocondilas. 157. De la Galati<br />
pand la marea Négra sunt 500 mile<br />
italienesci. 269. Theodat craiul, vorbea<br />
limba lui de movie, italiendsca.<br />
375.<br />
MM. Limbs_ Dachilor sémana cu a<br />
Italilor, Vice Halcocondilas. 126,<br />
ca i obiceiurile. 127. Sarnitie des-
INDICE GENERAL<br />
pre Romani Ltd. de «Italiani«.. 131.<br />
Eraii cu Dachil, Gheti, Sloven! §i<br />
Greci in Dachia timpul impdratiei<br />
Romanilor, zice Sarnitie. 132. Vlahii<br />
de la Italianil Ghenovezi. 134.<br />
De abia pot sa inteléga cuvintele<br />
Vlahilor, spune Halcocondilas. 157.<br />
Dlugos spune ca. din Coreniia lor<br />
s'air coborit nSmul moldovenilor.<br />
Orihovici spune cà Le§ii numesc<br />
Volohi pe Italii. Leunclavie spune<br />
Ca nemtii numesc Val§i pe Itali.<br />
159. Volohii saü Italii se pogórd<br />
asupra Slavonior. 160. Hunii trecênd<br />
Dunarea se nevoiail a intra<br />
in ferile locuite de Itali §i Alemani.<br />
282.<br />
Hackie, scriitor, spune cd la 469, Dinzig<br />
fiul lui Attila a avut multe resbóe<br />
en Barbarii. 291. De Dacia nu<br />
s'a atins nici un fesboiii. 292.<br />
Lula, din neamul seir face parte Isus<br />
Hristos. 164.<br />
Tudor, stapanita de Ionatham. 99. Cand<br />
a fost «Sampson giudeti la IudiaY>.<br />
135. Jidovii din Iudea, pentru placerea<br />
Grecilor se faceaii rude cu<br />
Spartanii. 177.<br />
Iudeesci. Iosif a scris cartea de vechimea<br />
lucrurilor Iudeesci. 300.<br />
Iudeil. 101. Inpfiratia bor. 171. Se fac<br />
rudd cu Spartanii. 178. Moise a<br />
fost hatman §i proroc ni bor. 300.<br />
ludeul, se mai chiama cetatea Turnul,<br />
din Dachia, 332.<br />
lngor sail Ingher Domnul Rusilor.<br />
357.<br />
lulia, nepóta lui Avgust Chesar, a fost<br />
conrupta prin scrierile lui Ovidia.<br />
117. Pe ea dupd cum spune Dion<br />
si Macrovios a trimes-o Avgust<br />
Chesar in ostrovul Pandataria. 121.<br />
Lilian, 22 Septembre dupti calendarul<br />
697<br />
lulian cade la inceputul lunei lunie.<br />
163.<br />
Iulian scriitorul, vorbesce in Satira<br />
c. Traian a trimis tiste Dachilor<br />
in loe de bani. 186.<br />
lulian Hatmanul trimes de Domitian<br />
cu osti asupra Pachilor, if bate<br />
insd nu complect cad Decheval<br />
recurge la viclesug, tae o pedure<br />
o inarmSza §i Romanii crezand cd<br />
sunt o§tiri incetézd urmarirea §i<br />
se retrag. 167.<br />
Lillian Paravat. 247. E luat tovards<br />
la imparatie, de Constantiie, scrie<br />
Ammiian Martelin. 249. Nepot de<br />
frate lul Constantin Marele, a invétat<br />
in scolile Athinii. Ocupd la TaH-<br />
grad scaunul, dupd. mórtea lui<br />
Con-<br />
stantie. 251. E ascultat de Alemani<br />
si Franti. Chiamd din exil pe episcopil<br />
trimi§i de Constantie, §i ii<br />
impacd. 251. A fost elev in scolile<br />
Athinii, cu Sf. Vasilie Marele §i cu<br />
Grigorie Theologul. 261. Rictiolus<br />
in hronicul cel mare, spune cd la<br />
anul 361, Paravat a deschis Capi§tile<br />
Idolesti §i s'a facut servitor<br />
al bor. 251. Opre§te pe Crestini de<br />
a invSta vre-o limbd ellinésca. sail<br />
vre-o stiinta. 252. Numia pe crestin!<br />
Gallilieni §i pe Hristos Gallilian.<br />
252. Da la toti vrajitorii cinste<br />
mare, persecuta pe crestini. Dd<br />
voe Jidovilor sd ziddscd biserica<br />
Ierusalimului, care insd e arsi de<br />
foc si el dd ordin sd se facd un<br />
teatru din ruinele ei. 252. Se ginrue§te<br />
ca dupa rasboiul Persnor,<br />
sa dea pe cre§tini Jidovilor. 251,<br />
§i sa verse inaintea Bozilor, sangele<br />
crestinilor, si in locul bisericilor<br />
sa pue Bozul Afroditei. 252.<br />
Scrie lui Arsachis, craiul arme-
698 INDICE GENERAL<br />
nilor, sfi-i vie in ajutor contra<br />
Peng lor. 252. Vrand sa rift de<br />
Hristos, scrie MI Livanie Sofistul,<br />
intrebandu-1: «Ce face teslarul? »<br />
El primqte rèspuns ea «face boo<br />
pentru Paravat. 252. El s'n numit<br />
Apostol. 263. Porne0e in contra<br />
Per0lor, 0 ia multe cetati. Trece<br />
apa Tigrului, 0 acolo intr'o peteril,<br />
vrajitorii il spun cä va ave<br />
biruinta. Fiul Teslarului, II intórce<br />
vraja, foi II pregate§te loc in fundul<br />
Tartarului. 262. Pune oOile<br />
sub cetatea Ctesifont 0 se apuca<br />
de rèsboira. cu Per0i. Se patrunde<br />
cu Sulita, 0 murind, azvarle cu<br />
sangele spre cer, strigand : «Biruit-ai<br />
Gallileianule». Nichifor spune<br />
ca. Levanie a pus pe cre§tini sa-1<br />
ornóre. Sf. Grigorie Teologul, spune<br />
ca a fost ucis de ingeri. El a fost<br />
ucis prin rugaciunile marelui Vasilie,<br />
cat-re Maica Puterilor, care<br />
trimite pe sfintul Mercurie, precum<br />
dovedesce Baronie din Oratia<br />
lui Sf. Damaschin. El more la 365,<br />
Iunie 26. Unii zic ca a domnit 3<br />
ani, altii 2, iar din hronic, spune<br />
un an, 7 luni 0 23 dile. Dupd el<br />
se ridied la tron bovian. 253. Varvarii<br />
0 razboiul lui Iulian asupra<br />
Per0lor. 254.<br />
Mlle Capitolin. 64. Scriitor. Vorbesce<br />
de Adrian. 198. PomeneVe lug din<br />
greOla de resbelele lui Antonie<br />
Pius cu Dachii, cad' in loc de Dachii<br />
trebuia sa fie scris Ghermanil Catil,<br />
care resbel a durat 'And in timpul<br />
lui Marco Avrelie. 199, 200. Spune<br />
ch. Antonie Pius a trait 74 ani. 200.<br />
Spune ca Marco Avrelie merge cu<br />
Oste in Britania 0 trimete pe hatmanul<br />
Aufidie Victorinne asupra<br />
Ghermanilor Catii. 199, 200. Spune<br />
ca Marco Avrelie a avut resbele cu<br />
Varvaril. 201. Dupa el iail mai multi<br />
scriitori, ca, cu Dachii aft rOsboiti.<br />
Romanii, insd este combatut de<br />
Zonara. 204.<br />
Iulie Chesar, contemporan cu craiul<br />
Dac Sarrulis. 78. Vorbe§te de vitejia<br />
Dachilor. 79. Sarnitie este de parere<br />
Ca Romanii erah cu mai multe<br />
veacuri inaintea sa in Dachia. 124.<br />
A fost consul impreuna cu Pompei<br />
0 Crassus la anul 58 a. Hs. La anul<br />
48 a. Hs. s'a certat en Pompei, la<br />
anul 47 a. Hs. s'a Idcut Dictator, a<br />
avut mai multe resbele cu Pompei<br />
0 cel din urma la anul 46 a. Hs.<br />
in Thesalia, Julie Chesar a e§it biruitor.<br />
Senatul l'a ales pe el ea sa<br />
fie dictator pe viatd. La anul 42 a.<br />
Hs. a murit ucis, rdnit find cu 23<br />
de pumnale de catre conjurati. 162.<br />
163. De and ail pierit Cihesar 'Ana<br />
la mórtea lui Avgust ere]. 67 ani,<br />
luni 6, (Jibe 4. 164.<br />
MU Nepos, facut chesar de Leon impSratul<br />
0 urmaza lui Leon cel tidal%<br />
292. Merge cu corabiile in Italia,<br />
asupra lui Glichirie, il scóte 0 il<br />
face episcop Saloniii. 092, 293. Imbrach'<br />
haina imparateascd. 293.<br />
lunonil capi§te, se mai nume§te 0<br />
Latinia din Brutia de unde Fulvius<br />
ia ni§te lespezi. 120.<br />
Iustin. 64, 59. Istoric. 67. Spune ea<br />
Dachil sant din semintia Ghetilor.<br />
71, 74, 76. Apoi scrie rasboiul lui<br />
Barabista cu Bastarnii. 71, 78. El<br />
0 Trogos spun despre plecarea lui<br />
Antenor 0 a lui Eneas spre Italia.<br />
95. Vorbeqte de pruncia lui Remus<br />
0 Romulus. 97. Vorbe0e de cetatea<br />
pe care at ridicat'o iel pe locul
unde all fost gasiti. 99. Serie de<br />
fratii Stipioni, ear all fost trimii<br />
in Syria si de Romani, Ca se trag<br />
din Troadeni. 101, 102. In cartea 43.<br />
Cap. 2 spune despre venirea Romanilor.<br />
366.<br />
Iustin Curopalat. Vecli Justin Curopalat.<br />
Iustin Thrachnl, e ridicat la imperatie<br />
in load lui Anastasie. Domneste<br />
ani 9, clile 23, si la 527 more. In<br />
locui lui, sta. Justinian. 314.<br />
trance. Vecli. Ioan Alexie.<br />
Ireri. Traian i.a domolit. 194.<br />
Ivida cetate Zidita de impSratil Romani,<br />
care póte s'a chemat ast-fel<br />
dupfi balta lui Ovide. 155. Zidita<br />
de Justinian. 323.<br />
Iririn. Vecti. Iberia.<br />
Ivon, in Hronicul Frizilor despre crhiile<br />
Varvarilor. 277.<br />
Izbooc, pe Tanga aoésta cetate s'a<br />
asezat Trthrur. 372.<br />
lzralltSnit Neamul lor, orinduiala cereasca<br />
il face ,stapin al multor neamuri.<br />
170. Despre Moisa marele<br />
hatman al norodului izrailitén. 300.<br />
Imp6ratul. Vecti Inparatul.<br />
Imparittesa. Vecli Inparatesa.<br />
Imperittesci. Vecli Inparatesti<br />
Iniparatin. Ve01 Inparatia.<br />
Imperatul. De la Traian impératul au<br />
inceput Romano-Moldo-Vlahil. 13,<br />
24, 50. Despre alegerea de Oste a<br />
lui Traian. 14. Adrian era rivnitor<br />
nu numai la laudele imparatilor,<br />
dar i a celor cat de prosti istecluni*.<br />
15. Sub Gratian ImpOrat,<br />
Dachia impreuna cu Thrachia<br />
Machedonia, tot sub un deregatoriti<br />
aft fost. 16. Sub imparatii urmatori<br />
luI Theodosie au navalit multi<br />
barbari. 17. Ce all facut Rornanii<br />
I NDICE GENERAL 699<br />
pe vremea imparatilor Constantin,<br />
Conrat al treilea al apusului j a<br />
lui «Alexie Comueno i Isachie<br />
Anghel». 18. Hronicul va arata viéta<br />
«Imparatilor Romanesti*. 51. Inceputul<br />
Hronicului T'Orei Romanesci<br />
«din deschlecatul ei de la Traian*.<br />
57, 107. Stravon a trait si a scris<br />
sub «Tiverie imparat*. 59. Se va<br />
istorisi razbOele cimperatilor Romanesti*<br />
cu Ghetii, 77, si rézbóele<br />
lui Traian cu Dachii. 77, 186, 187.<br />
Mórtea imp6ratului Troadenilor. 91.<br />
Agamemnon, imparat al ostilor<br />
grecesci. 93. Romanil au fost adusi<br />
in Dachia de Traian i sint pima<br />
acum. 104, 106, 190. Hronologhia<br />
va fi facuta din imparat in imparat.<br />
111, 196. Norbanus Flaccus, a fost<br />
sotie in consulat cu impOratul Avgust<br />
Chesar*. 121. Cand all stat la<br />
imperatie, Traian. 123. Romanii sint<br />
din Romanii adusi de imparati in<br />
Dachia. 125. Traian imparat, face<br />
Dachia provincie roman/. 129, 160.<br />
Ca.nd a fost Anastasie, imparat.<br />
132: Justinian imparat a fost tiind<br />
Dachia. 133. Povestea cä Laslail a<br />
trimis duph ajutor la impOratul<br />
Ramului. 136, 137, 138, 142, 454.<br />
tefan, craiul bulgaresc, a luat de<br />
la imparatul Tarigradulul, coróná<br />
de craiti. 140. Solomon a cerut ajutor<br />
de la imparatul Henric. 147,<br />
148. Spusele lui Bonfin despre imperatul<br />
Ramului. 149. Retragerea<br />
colonistilor din Dachia de dare imparatii<br />
urmatori lui Traian. 160.<br />
151. Despre deschlecarea Dachiel<br />
de Traian. 153, 154, 181, 185, 463,<br />
464. Cetati frtcute de imparatil Romani<br />
in Dachia. 155. Coloniile imparatilor<br />
Romani. 158. Mucianus a
700 INDICA GENERAL<br />
fost consul sub Septirnie Sever,<br />
161. 0 inscriptie. 162. ImpSratii Romani<br />
inainte de Traian. 163. Tiverie,<br />
Caligula, Clavdie, Neron, Gallia.<br />
164. Otho, Vitelie, Vespasian, Domitian.<br />
165, 166. Pe némul Izrailténilor<br />
l'a facut impèrat a cite-va<br />
putinciOse némuri, Dumne1e5. 170.<br />
Petal., imp5ratu1 rusesc, a domolit<br />
pre Levi. 176. Traian face pod peste<br />
Durnire. 188, 189. Anul descalecdrel<br />
Dachiei, de Traian. 191, 192. Cel<br />
mai bun imp6rat roman a fost<br />
Traian. 193. Lupta lui Traian imp6rat<br />
cu Parthil. 195. Rdzbóele lui<br />
Adrian imperat. 198. Rezbóele lui<br />
4 Marco Avrelie),. 202, 2(e. Pertinax,<br />
Didius lulian, Sever. 204. Caracala,<br />
Macrin, Eliogabalus. 205, 206. Al.<br />
Sever, Maximin Thracul. 206. Gordian,<br />
Filip Arapul. 207. Dechie. 208.<br />
Gallie. 209. Valerian, Galerie. 210.<br />
Sapor, ImpSratul Persior, prinde<br />
pre Valerian. 211, 216. Clavdius-<br />
212. Cfintilus. 213. Starea imperiului<br />
sub Avrelian. 215, 217, 218. Dachia<br />
ajunge n'ascdtóre imp6ratilor Romani.<br />
219. Ducerea si intórcerea<br />
Românilor din Misia, sub acelasi<br />
impSrat. 222, 223. Minesthus si impératul<br />
Avrelian. 225. Despre impératul<br />
Claudius Tacitus. 226. Luptele<br />
imOratului Avrelie Probus cu<br />
Varvaril. 228 Impératil purtaii grijä<br />
pentru Romanil din Dachia. 229.<br />
Despre «Diocletian» imp6rat. 231.<br />
Impèratii Dioclqian si Maximian<br />
fac Chesar pe Constantin Hlorus<br />
si '1 der de insotitor pe Armentarie.<br />
232. La 306 e ales inmpserat Constantin.<br />
234. De ar fi fazb6e, intre<br />
impèrati, Varvarii n'ar fi stat linisciti.<br />
235 Constantin impératul<br />
si fiul sell Constantin Chesariul.<br />
246. Sapor, impdratul Persilor, calcd<br />
hotarele impératiei despre r6sArit.<br />
246. Despre botezul impératului<br />
Constantin Marele. 247. 0 monedd<br />
de la Constans impèrat. 248, 249.<br />
eConstantilep imp6rat, trece Duna.rea<br />
asupra Sarmatilor. 249-. Nona<br />
rèscOlà a lui Sapor impSratul Persior.<br />
250. La 364 e impèrat Valentinian.<br />
253. Timpul imp6ratului Va.'<br />
lentinian si al lui Valens. 254. Despre<br />
impératul Valentinian cel tidal%<br />
255. Valens, imp6ratii anteriori lui<br />
i Varvarii. 256, 257. Romanii in<br />
Dachia pang. la Anastasie imp6rat.<br />
259. Gotthil si imperatil, r6saritului.<br />
261. Valens imp6ratul, Ostrogotthii<br />
s'i Visegotthil. 262. 'Gratian imp6rat<br />
merge in contra Gotthilor. 265. Radagalzus>><br />
era neprietenimp6rapor<br />
si crestinilor. 266. Faptele imp6ratilor<br />
de inainte de Theodosie. 270.<br />
Theodosie impérat m6re la Mediolan.<br />
272. Despre impératii Arcaditi<br />
si Honoriti. 273, 274, 276. Dupd Arcadie,<br />
impSratul rèsVitului urmédt<br />
fiul set Theodosie eel tindr pe care<br />
l'ail dat sub paza lui Iezdegerd,<br />
impOratul Persilor. 275. Honorie,<br />
imperatul apusului tO. Alaric domnul<br />
Gotthilor. 276. Podul de peste<br />
Duntire al lui Traian impOratul.<br />
280. Valentinian, impOratul apusului<br />
si Atilla. 284, 287. t Constitutiile,<br />
adecd asezaminturile imperatilor .<br />
285. Valentinian se insotesce cu<br />
impOratul Rfimului si cu altil irnpotriva<br />
lui Attila. 288. Valentinian<br />
impOratul si Papa Leon. 289. Dupa<br />
mOrtea lui Valentinian BO scaunul<br />
apusului fOrd impOrat 10 luni si<br />
15 Vile, pând vine Maioran, trimis
de Leon imp6ratu1 re' sdritului, ce<br />
urmase lui Marchiap. 290, 291. Despre<br />
imperatii apusului, Sever si<br />
Anthimie. 291. Gotthii si imperatul<br />
Leon. 292. Leon imperatul a fdcutchesar,<br />
la 474, pe Julie Nepos. 292.<br />
Despre imperatul Zenon. 293. Zenon<br />
sieTheodoric Amali 294, 295.<br />
Mórtea lui Zenon. 296. Bulgarii pe<br />
tiinpulpimpèratului Anastasie. 301,<br />
302. Moldovenii pe timpul impératulul<br />
Vasile Bulgarocton. 306, Romanii<br />
in Valachia pând la Roman<br />
«fe6orub MI Constantin imperat.<br />
311. Anastasia impérat si zidul de<br />
oprirea Varvarior. 312. Anastasia<br />
impSrat impotriva Persilor, a Gotthilor<br />
si a lui Vitalian. 312, 313. Justinian<br />
impSrat 0 Gorda, crdisorul<br />
Hunilor, 315. Justinian impérat ar<br />
fi adus in Thrachia 200.000 Huni<br />
Coturgutli 316. Turnul fdcut de<br />
Traian impérat, e dfiruit impreund<br />
cu alte loeurl, Antilor 0 Sclavinilor,<br />
de Justinian impérat. 317.<br />
Turnul, zidit de Traian imperat si<br />
ddruit de Justinian trebue sd fid<br />
Severinul. 318. Justinian si Ghepidii.<br />
318. Parti din Dachia ad fost sub<br />
stdpinirea lui Justinian impérat<br />
319, 321. Longobardii, Justinian si<br />
Herulii. 319, So lii Ghepidilor si ai<br />
Longobardilor la Justinian impérat.<br />
320. Zidirile impératilor Romani,<br />
la Dundre. 321. Zidirile lui<br />
Justinian imperat. 322. Artaban,<br />
imp6ratul Persilor, vine impotriva<br />
Romanilor, pe timpul lui Justin.<br />
326. Lui Justin imperat ii urmSzd<br />
Tiverie si apoi Mavrichie. 326. Hagan,<br />
voevodul Avarilor care mesteri<br />
de la, Tiverie impérat. 327, ImpSratul<br />
Mavrichie, trimite pb hatmanul<br />
INDICE GENERAL 701<br />
Priscus asupra Slovenior. 327. Impdratul<br />
Mavrichie, hatmanil Priscus<br />
0 Petal., si Hagan, voevodul<br />
Avarilor. 328 De la impSratul Mavrichie<br />
pânii. la Foca. 330, V. Iraclie*<br />
imperat. 332. Constans imps&<br />
ratul, la 657 merge impotriva Selavinilor,<br />
iar la 668 e omorit de un<br />
Andrei. 335. Mizizie ajuns impe'rat.<br />
335 Despre Constantin impSrat si<br />
Bulgaril. 336, 337. Istoricii grecesci<br />
nu vorbesc despre Romanii din<br />
Dachia, pe timpul irnpe'ratului Constantin<br />
Pogonat. 338. gSerachSnil ,<br />
« Slovénii, si Justinian impSrat. 339.<br />
Leontie imperat si Serachenii. 340.<br />
Justinian imperat pribegesce pe la<br />
Cazaril si apol pe la Bulgarii. 340.<br />
Apsimar imperat. 340. Justinian sta<br />
imperat din nod. 341. Tot despre<br />
Justinian imperat. 342. Leon Isaurul<br />
impSratul dii jos icóriele, dar<br />
unil i se irnpotrivesc. 344. Leon<br />
Impkattil dd fiului sdii Constantin<br />
de Dórond, pe fata Hanului Cazarilor.<br />
345. Imperatul Constantin<br />
Copronym si Bulgarii. 345, 346, 347.<br />
ImpSracri Tarigradului, Bulgaril si<br />
Volohii, 346. Carolus se intitulézd<br />
t impSrat Romii., 349. ImpSratul Nichifor<br />
Patrichie si Slovenii Bohemiei.<br />
361. Luptele lui Nichifor imperat<br />
cu Serachénii. 352. Mihail<br />
impSrat intii air dat titlu de imperat<br />
lui Carolus. 352. Insemndri<br />
din impSrat in imperat. 353. ImpSratul<br />
Mihail dii cetatea Zagura<br />
lui Vogoris, domnul Bulgarilor. 353.<br />
Mihail imperatul veend sfi omóre<br />
pe Vasilie Machedon Chesariul, este<br />
ucis de el. 354. Liudovic impSratul<br />
apusului are lupte cu Vandalii, Sorabii<br />
si Slovenii. 354. Vasilie imperat
702 1NDICE GENERAL<br />
O némurile Schytesci. 355. Leon<br />
impSratul chémd pe Unguri, impotriva<br />
Bulgarilor. 855. Bulgaril<br />
O Hrovatil supu0 de Leon impèrat,355.<br />
Constantin, fiul lui Leon<br />
eta singur ca impèrat) in timpul<br />
lui yin Ru01 impotriva Tarigradului.<br />
357. Impëratul Constantin<br />
Porfiroghenit 0 Olga, kc Dómna Ru-<br />
§ilor). 357. Roman impérat, find<br />
scos din cinste, se cAlugAresce. 357.<br />
Impératul apusulul, Otton marele<br />
bate pe Unguri, iar Constantin,<br />
impératul résAritului merge asupra<br />
Serachenilor. 358. ImpOratul Roman<br />
cel tiller, Toan Astronomul<br />
O Simion, domnul Bulgarilor. 368.<br />
Nichifor Foca, imp6ratul, bate pe<br />
Seracheni 0 trimite pe Nechifor<br />
Calochir, cu daruri, la Svetoslav,<br />
domnul Ru§ilor, pentru ajutor. E<br />
omorat de Ioan Cimischie, care<br />
ajunge impOrat. 369. Calochir voia<br />
sii fie impSrat. 369. Ru§ii 0 purtarea<br />
WI Calochir fata de impOratul<br />
sett. 370. Impèratul Cimischie impotiiva<br />
Ru§ilor. 370. Impératul Cimischie<br />
impOrat, a fAcut ban!, cu<br />
chipul lul Chr., scriind pe el a Is. Hs.<br />
impOratul imp6ratiloro. 370. Vasilie,<br />
fiul lui Roman impOrat, ii urmézA<br />
lui Cimischie. 370, 374. Svetoslav<br />
biruesce Ostea impèratului grecesc<br />
O pe a Bulgarilor. 372. Vasilie impérat<br />
0 Bulgaril. 376, 376. Vasilie<br />
Bulgarocton, dupA ce a bAtut pe<br />
Bulgari, a Boris o carte dând invôtatura<br />
ImpOralilor. 376. Pe vremea<br />
lui Isachie Anghel imp8ratul, se<br />
despart Vlabil de impOrAcia résAritului.<br />
376. Despre obiceluri ale<br />
imp'eratilor grecesci. 377. Vasilie<br />
impérat impacA Asia ; el a impè-<br />
rAtit 50 ani. 378. Pecenegil pe vremea<br />
lui Constantin impérat. 378.<br />
La 1034 more Roman impérat. 379.<br />
Mihail Paflagon omórd pe Roman<br />
O ajunge el impérat. 379 Bulgaril,<br />
ce fuseserd supusi de Mihail impérat,<br />
se revolth 0 Mihail imp6ratul<br />
trimite Oste impotriva. lor. 379.<br />
La 1041 m6re Mihail Paflagon, impératul.<br />
379. Impératul Constantin<br />
Monomah e bAtut de a Sirbly. 380.<br />
Vladimir face pace cu impératul<br />
Constantin Monomah. 330. Irnpératul<br />
Constantin Monomah 0 Pazinachi.<br />
381, 382. Mihail Stratiotic<br />
impératul. 382. Unguril 0 imp 'Oratul<br />
Isachie Comneno. 382. Henric, impèratul<br />
apusului 0 crail Ungurilor.<br />
383. Impératul Constantin Ducas<br />
O TAtarii Uzi. 683, 384. ImpOratul<br />
Roman Dioghenis ia pe Evdochia.<br />
384. Dlugo§ despre Volohl sau Romani,<br />
pe timpul ha Roman Dioghenis.<br />
384. Dioghenis impératul<br />
0 Turcii. 386. Impératul Mihail face<br />
hatman pe un Sirb, Nestor. 387.<br />
Nichifor Votaniatis, hatman, la 1078,<br />
a fost viclén impOratului Mihail.<br />
387. In al 17-a an. 'al impératului<br />
Alexie Comnenos, 0 in al 42-a al<br />
lui Henric, impèratul apusului, se<br />
due armate impotriva hi Suleiman<br />
domnul Turcilor. 388. Conrad, imp6ratul<br />
apusului pornesce cu. 200.000<br />
Omen!, asupra Sorachenilor. 389.<br />
Conrad impérat avea rudenie cu<br />
Vladislav, craiul le§esc. 390. Impèratul<br />
Conrad 0 locuitorii Moldovel.<br />
390. Nichita Honiatis despre luptele<br />
Romfinilor cu impératil Tarigradului.<br />
390, 393. Manoil impOratul.<br />
391. Impératul Andronie 0 Pazinachil.<br />
391. Cu impératul Andronie
se stinge némul Comnenilor. 392.<br />
Vlahii i óstea impdratului Isachie<br />
Anghel. 393. Rdzbóele Rornânilor<br />
en impdratil Grecilor. 395. Numele<br />
Romdnilor schimbat in Volohi, pe<br />
timpul lui Anastasie impdrat. 396.<br />
Bogdan sub protectia irnperatulul<br />
Caro lus. Istoricul Nichita Honiatis,<br />
ce a fost secretariil lui Isachie Anghel,<br />
vorbesce de luptele acestui<br />
impdrat cu Romfinii. 396. Vlahii<br />
stdpaneail o parte a Thesaliei, in<br />
timpul lui Than Cantacukino impdrat.<br />
397. Dupà pieirea la 1185, a<br />
lul Andronic impdrat, vine Isachie<br />
Anghel 399. Peek. i Asan yin la<br />
Chipsala, la impératul Isachie Angliel.<br />
Rdzboiul inthiil al Vlahilor<br />
cu Isachie Anghel impératul. 402,<br />
403. Imp 6ratul I sachie Anghel, e0nd<br />
din Misia, Asan, cu al sdi i cu<br />
Tátarii, trace in Misia. 403. Lupte<br />
ale lui Igachie Anghel cu Vlahii<br />
Tdtaril. 404; 405, 406, 407, 408, 409.<br />
Impdratul Alexie Anghel a fost<br />
frate cu Isachie Anghel ; el dicea<br />
eh este ndsctit din impdratul Emanuil<br />
Comnenos. 410. Semn impotriva<br />
impdratilor Greci. 410. Alexie<br />
Anghel i Henric al VI-a, impératul<br />
apusului. 410. Alexie Anghel impdrat<br />
i Vlahil. 411. Imp'eratul Alexie<br />
Angher si Than, ce ail fost<br />
domn al Rominior. 412, 413. ImpSratul<br />
Isachie Anghel, Than, Vlahil,<br />
Tdtaril i Hris. 414. Impdratul Isachie<br />
Anghel. la 1199, purcede spre<br />
Thessalonic si in potriva lui Hris.<br />
415. Impdratul Isachie Anghel, Turcil<br />
si Vlahil. 415. Impèretul Isachie<br />
Anghel i Hris. 416. Than Alexie<br />
se logodesce cu Theodora, nepóta<br />
impdratului de rdsdrit. 417. loan<br />
INDICE GENERAL '703<br />
ai<br />
sta.' viclén imperatului de rdsdrit,<br />
acesta trimite iiste impotriva luL<br />
417. Rkbóele Romanilor cu imp&<br />
ratii T ar igradul ui , inainte de<br />
lu-<br />
area lui de Latini. 419. Bulgaril §i<br />
impdratul Isachie Anghel. 419. Dupd<br />
miirtea lui Henric al VI-a impdratul<br />
apusului, vine Filip, ce avea de<br />
impdrdtSsä pe Irini fata lui Isachie<br />
impdratul. 420. Venetienil, Balduin<br />
i impSratul Filip. 420. ImpSratil<br />
din Tarigrad, Dandul, Venetienii<br />
i Balduin. 421. Murciflis Mout<br />
impSrat. 421. Balduin ajunge, la<br />
1201, impSrat. 422. Balduin impSrat<br />
fatà de domnil grecescl ce, intdifi,<br />
fugis era* cu impdratul Alexie Com nenos.<br />
423 Balduin impdratul, Green,<br />
loan 0 'Mara. 425, 426. Than si impdra<br />
tul Balduin. 427. Theodor Lascaris<br />
e ridicat impSrat la Nichea. 427.<br />
Domnil grecesci se fac fie-care,<br />
impdratl in cfite o terisórd. 433.<br />
Alexie impdrat vine cu ajutor de<br />
la Turd, 433, dar e bdtut de Lascaris.<br />
434. Henric, impSratul Latinilor,<br />
ia de la Greci, cetatile itscurnpdrate<br />
de Vlahl. 434, 466, 467. Romanil<br />
de la hanil td.tdresci i impdratii<br />
turcesci pAnd la mdpada lui<br />
Batie. 435. Genghiz ban ar fi ecit<br />
in urma lui Suleiman, mosul lui<br />
Osman, intdiul impdrat al Turcilor<br />
de ar fi esit la anul 1220 de la Chr<br />
436. Numele de Ture e ndpaste<br />
impdratilor Aliosmanilor. 438. Std.pginitoril<br />
Turcilor cu multe sute de<br />
ani (de -pe vremd lui Iraclie impdrat),<br />
ail esit in pdrtile Asiei, rupAnd<br />
'Arta de fer, pe care impreund<br />
cu alte cetati, pe la 1722, o supuse<br />
impSratul Pear Alexievici. 438. Osman,<br />
primul impdrat turcesc, su.
704 IN DICE GENERAL<br />
puse pe Turd. 438. Osman ia cetatile<br />
ei ëri1e impOratilor greceeci<br />
din Asia mica. 440. Dupi Orhan<br />
sta. impe'rat Murad. 441. Bela ei<br />
Frideric al II-a, imp6ratul apusului.<br />
450. ImpSratul Frideric bate cetatea<br />
Faventia. 451; da ajutor ducului<br />
de Austria. 451. Suleiman, imp6ratul<br />
turcese goneece pe Cavaleril<br />
din insula Malta. 451. La 1225 mOre<br />
impOratul Grecilor, Ioannis Duca.<br />
452, 458. Frideric era impOrat, cand<br />
ail venit Batie. 458, 459. Severinul<br />
e zidit de Sever impe'rat. 469. cCaput<br />
Bovis, ar fi intaia cetate facutd de<br />
Traian in Dachia. 471. Imp6ratii<br />
Ioannis Duca, Theodor Lascaris<br />
Mihail Paleologul. 476. Mihail impOratul<br />
vine in Tarigrad. 477 Andronic<br />
imp6rat. 478. Craiul sirbesc<br />
cere pe Evdochia, Bora impèratului<br />
Andronic, in castitorie. 479, 480.<br />
inpariltesa cetatilor era Roma. 13. Domitian<br />
a petit ucis cu cindemnarea<br />
inparatésii luiv. 80, 167. Turcii<br />
ajung a stdpani cetatea lui Constantin,<br />
inp6ratésa cetatilor. 170.<br />
Plotina, impOratésa lui Traian, sta.rue<br />
ea Adrian sà femanä moetenitor.<br />
196. Despre eZenovia, imp&<br />
rhtésa. 221. Armentarie iea in robie<br />
pe inparatésa inparatului Persiel.,<br />
232. Constantin marele era nascut<br />
din Eleni inparatésap. 237. Imparatésa<br />
Aridna ei Zenon. 296. Despre<br />
botezul imparatesel «Variza»,<br />
a Hunilor. 320. Sfanta Feciórà,<br />
irnbracata ca imparatesà, se aratil<br />
Varvarilor. 333. Despre imparatésa<br />
Irina. 348. Theodora imparatesa.<br />
353. Despre Zoe irnparatésa.<br />
356. Imparatésa Theofanona, Foca<br />
ei Joan Cimischie. 369. Nunta lui<br />
Vladimir cu imparatésa Anna, 373.<br />
Imparatesa Zoe Roman, Mihail Paflagon<br />
si Mihail Calafatis. 379. La<br />
1054 femane, la imparatie, imphratesa<br />
Theodora (Zoe murise). 382.<br />
Impariltésa Evdochia, Constantin<br />
Duca ei Roman Dioghinis. 384. Nichifor<br />
Votaniatis, résculandu-se,<br />
baga, in minastire pe imparatul<br />
Mihail, ei pe imparatésa lui. 388.<br />
Isachie Anghel ia imparatésa de<br />
ném strain. 900. Imparatul Filip<br />
third,<br />
avea de imparatOsa pe fata<br />
lui Isachie Anghel. 411. Latinii se<br />
aeéza in scaunul imparatesei cetatilor.<br />
423.<br />
tnpiirittesti familii, nh venit in Moldova<br />
dupa rdsipa impfiratiii Constantinopolului.<br />
25. Luarea seeptrului<br />
imparatesc, de Traian. 193.<br />
Emilian a purtat numai trel luni<br />
numele imparatesc.210.Preda S tambol<br />
Roman din mila imparatésca<br />
sta sotnic la Harcov. 217. Gubernatori<br />
vrednid de a fir6 gineri<br />
imparateeti, 231. Dioclitian ei Maximin<br />
desbraca purpura podóba<br />
imparatéscd. 233. Constantin marele<br />
era om «Imparateete darnic*<br />
234. Theodosie incepe a indrepta<br />
lucrurile, de la curtea imparat6sca<br />
270. Iulie Nepos imbraci haina imparatésca<br />
la 24 Iuniti 474. 293. Mavrichie<br />
scrie lui Petar sà hra.n6scã<br />
oetile in pamantul vrajmaeilor, de<br />
cat In provinciile imparateeti. 331.<br />
Romanii in Dachia lipsiti de ajutorulimpdratesc,<br />
fata de Varvari. 338.<br />
Marginile marl Negre pazite cu<br />
6ste impSratSsca. 342. Schythii imparatesci.<br />
364. Nichifor Foca Invaà<br />
pe PetSr, sà nu lase pe Turd<br />
a calca locurile imparateeti. 369. Lo
cul curtilor imparatesti din (Mose.»<br />
373. Zoe aduce la scaunul imparatese<br />
pe Constantin Monomah 380.<br />
Godofred, in loc de corónd Ira*<br />
ratésea Ii pune spini. 388. Pear<br />
oi<br />
Asan cer a fi primiti in slujba<br />
imparatésca. 400. Alexie Anghel<br />
corona imparatésca. 410. Latinil<br />
familiile imparateseI ale Tarigradului.<br />
423. loan Alexie dä Solonul<br />
lui Theodor Anghel, om de familie<br />
imparátésca. 429. Banderium in pra-<br />
vilele imparatesti. 469.<br />
inparatia. Cele-I-all& némuri din imparatiile<br />
Europel sunt mai nouè<br />
de cat némul Romano-Moldo-V1ahilor.<br />
10. Cine erail cele «mal de<br />
triabá mddulare a imparatiii Romanilor.»<br />
13. Hotarele imparatiif<br />
romanesti.» 14. Constantin imparte<br />
imparatia in patru parti. 16. Polovtil<br />
i Picinighil erail vrajmasi<br />
a iniparatiii Romanilor. 18. Despre<br />
imparatiile cGrecibor, a Persilor,<br />
a Eghipténilor si a Vavylonului .<br />
19. Némul tatarasc n'a fost biruit<br />
de marile imparatii. 21. Dupa risipa<br />
imparatiii Constantinopolului<br />
multe familii de acolo aü venit<br />
prin àrile nOstre. 25. cClavdie<br />
Ptolomeh pre la imparatia lui Traian<br />
si a lui Adrian a fost. 59. Unde<br />
e imparatia Moscului. 60. Impardtiile<br />
din Schythia. 61. Nu se scie<br />
cum era imparatia Dachia inainte<br />
de a veni sub imparatia lui Traian.<br />
66. Cat era Dachia, pre cat o adaogasera<br />
Romanii la imparatiia bor.<br />
69. Cum a intdrit Flac, hotarele<br />
imparatii Romanilor. 78. Dion spune<br />
ea rfizboiul avut de Domitian cu<br />
Dachil e cel mai mare pre carile<br />
l'a purtat iniparatia Romanilor.79.<br />
INDICE GENERAL 705<br />
oi<br />
oi<br />
Dupd Nerva a venit la imparatia<br />
RfimuluI Mpie Traian . 81. Inceputul<br />
imparatiei Romanilor de<br />
la Remus si Romulus. 85. Care<br />
imparatie s'ar putea alatura cu Tataril,<br />
in privinta vechimei. 86. Imparatiile<br />
Ellinilor. 88, 90. Priam<br />
reintäresce imparatia Troia. 91.<br />
Unii socotia la Creel ca nu trebue<br />
pentru o femee (Elena) a se face<br />
räsipa intre imparatii mari i viclene<br />
ca acélé . 92, 93. Sfaturile lui<br />
Antenor, si Eneas, pentru a nu perde<br />
imparatia. 94. Romulus si Remus<br />
asécla, din nal, la imperatie, pe<br />
Numitor. 98. Incepétura impératiel<br />
Romanilor. 99. Parthii supusera<br />
impSratia Persilor. 105. Dachil adusesera<br />
la strimptóre, impératia Romanilor.<br />
105 Aseclarea hotarelor<br />
imparatiel romane. 106, 190, 191.<br />
Imparatia Tarigradului s'a supus<br />
Turcilor. 106. Terile romanescI daft<br />
numal tribut impératie1 Turcilor.<br />
107. Cand vre-un hatman roman<br />
biruia vre-o Ord, o alipia la imp6ratie.<br />
118. Traian a statut la imp6ratie<br />
pe la 98 de ani. 123. Laonic<br />
Halcocondila a trait Oná la impératiea<br />
lui Baiezid. 126. Povestea lui<br />
Sarnitie despre stalpii pe earl 'i-a<br />
ridicat Traian ea hotar al irnperatiei.<br />
129. Cei cari alt fost prin impératia<br />
Turcului pot spune cum<br />
numesc Turcil voevoda» pe comandantul<br />
targurilor. 131. Intamplärile<br />
de sub impèratia lui Vasilie<br />
Bulgaroctonul. 131. Impératul Rdmului<br />
trimite lui Lasldu, ca ajutor,<br />
pe o multime de talhari din impératie.<br />
136, 137. Sarnitie pune pe<br />
Adrian in locul lui Avrelian. 151.<br />
Evtropie scrie despre starea la<br />
4 5
706 INDICE GENERAL<br />
Imp 6ratie a lui Adrian. 154. Ce scrie<br />
Procopie. 155. Lichinie a fost la<br />
imperatie impreunä cu Constantin.<br />
156. Traian adaoga Dachia la trupul<br />
irnpèratiel. 160. Hronicul de 0 incepe<br />
de la imp6ratia lui Traian,<br />
va arata i pe altil de mai 'nainte.<br />
162, 163, 164, 166, 167. Cel Puternic<br />
mutd impératiile dintr'un ném intealtul,<br />
169. Despre diferite imp&<br />
ratil. 170. Despre prada imp6rätiei<br />
Iudeilor. 171. Mutarea scaunului<br />
impSratiei Romanilor. 174. Adaos<br />
imperatiei Chesariului. 176. Irez-bóele<br />
impgratiel Romanilor cu Dachii.<br />
186, 187. Adrian stä la imp6ratie<br />
dupd Traian. 193. Cand a stat<br />
la impSratie, aAntonie PiusD. 199, -<br />
0 and cMarco Avrelie). 200. Commod<br />
nu purta grip. imp6ratiei. 203.<br />
Venirea la imp6ratie a lui Pertinax,<br />
a lui Didius Iulian, a lui Septimiu<br />
Sever, 204, a lui Caracalla, a lui<br />
Macrin, a lui Eliogabalus, 205, a<br />
lui Alex. Sever, a lui Macsimin<br />
Thracul, 206, a lui Gordian, a lui<br />
Filip Arabul, 207, a lui Decius, 208,<br />
a lui Gallie, 209, a lui Valerian, a<br />
a lui Gallienus, 210, 211, a lui Claydins,<br />
212, a lui Cfintilus 0 a lui<br />
«Avrelian,). 213. Ce se intimplase<br />
sub irnp6rätiile celor de mai 'naintea<br />
lui Avrelian. 215. Puterile impSrd-<br />
Va. Romanilor. 216. Dachia a fost<br />
§i naseStóre impSratilor Romani 3..<br />
219. Ce a facut Avrelian &and a<br />
venit la impSratie. 220. Era greil<br />
ea sa facd Avrelian pre Varvari ca<br />
sa nu mai calce hotarele impSratiel<br />
223. Avrelie Probus stá la impSratie<br />
la anul 276. 227. Varvarii i imp&<br />
ratia. 228. Marginele imparatiilor<br />
se pazese mai bine. 22J. La 283 sta<br />
la imparatie Avrelie Carus. 230.<br />
Ctesifontul i Selevkia sint intórse<br />
impSratiel Rom nilor. 231. Diocletian<br />
ia sotie la impgratie pe Maximian.<br />
231. ImpSratia Romanilor de<br />
multe pail era clatith 232. Eghiptul<br />
e adus la supunerea irnparatiei. 232.<br />
Maximian 0 Diocletian se lasá de<br />
imp6ratie §i stag Constantin §i<br />
Galerie. 233. Lichinie chemat la impSrätie.<br />
234. Romanil in Dachia, de<br />
la inceputul imp6ratiel lui Constantin<br />
marele. 237. Constantin Hlorus<br />
ia sotie, la impSratie, pe Maxentie,<br />
apoi pe Lichinie. 237. Impartirea imparatiei<br />
intre Constantin 0 Lichinie.<br />
238. Lichinie e scos din impSratie.<br />
329. In al 22-a an al imp6ratiel lui<br />
Constantin marele sint batuti Sarmatii<br />
i Gotthil. 239. Dachia era in<br />
numerul craiilor irnp6ratiel Romanilor.<br />
241. Constantin marele orânduesce<br />
impSratia. 241, 2424 243, 244.<br />
Romanii in Dachia, dupa impartéla<br />
imp6rdtiei de Constantin. 245. Sarmatii<br />
erag sub protectia imp6ratiei.<br />
245. Constantin impartesce imp&<br />
ratia fratilor sel. 246. a Constantin<br />
de abiia ail trecut peste trii ani la<br />
imp6ratile . 248. Constantie supune<br />
iniperatiel pe Cfadi §i Sarrnati. 249.<br />
Constantin e la Ammian, ardtat cu<br />
putine clile mai mult, la irnp6ratie.<br />
250. La scriitori sint diferite date<br />
pentru impSratia lui Constantie.<br />
251. Dupd Iulian Apostatul vine<br />
la imparatie Iovian. 253. Imp6ratia<br />
Romanilor sub Valentinian. 254,<br />
2E6.<br />
0 parte a Scythiei era sub ob-<br />
lastia Romanilor. 255. Gotthil, cer<br />
protectie de la impSratie in timpul<br />
lui Valens. 256. Theodosie, stand la<br />
imp6ratie, fescumparii de la Gottlii,
térile ce le apucase acestia. 258,<br />
265, 266. Gotthii asupra imperatiel<br />
de reshrit. 264. Unde se intemeiaza<br />
imperatia Visegotthilor. 266. Stapanirea<br />
Gotthilor din imperatia<br />
Romanilor. 267. Dachia i impératia<br />
Romanilor. 270, 281, 293, 319, 321.<br />
Faptele imperatilor, ce tinuserd<br />
imperatia, inainte de Theodosie.<br />
270. Varvarii in locurile imperatiei<br />
Romanilor. 273. Imperacia resaritului<br />
fata de viclesugul lui Gaina.<br />
274. Duph mórtea lul Arcadie, stä<br />
la imperatie, Theodosie. 275. Pupa<br />
Honorie sta la imperatie Valentinian.<br />
276. Varvarii i imperatia<br />
Romani lor. 277, 283, 316, 329, 360.<br />
In anul al 18-lea al imperatiei lui<br />
Theodosie eel titter, Roilas domnul<br />
Schitilor, vine spre imperatia Romanilor.<br />
278. Gotthii fata de impériltia<br />
Romani lor. 279, 287, 292. Dachil<br />
i imperatia Romanilor. 280,<br />
396. Attila e invitat de Honoria, sh<br />
intre cu Wile in publica imperatiii<br />
Rom ei . 282. Cetatile de pe margin ea<br />
Dundrel, facute pentru paza imperdtiei.<br />
283. Attila asupra imperatiel<br />
resaritului. 281. Attila si imperatia<br />
apusului. 287. In locul lul Theodosie<br />
vine la imperatia, Marchian<br />
Thracul. 288. Marchian more dupa<br />
ce tinuse imperatia 6 ani si 6 luni.<br />
291. Dupd Maioran std la imperatie<br />
Sever 291. Glichirie e ales la int_<br />
peratie la 473. 292. In urma lui<br />
all statut la imparatia Apusului<br />
Olivrie. 292. La 474 Leon murind<br />
ii urméza Leon cel tiller, la imperdtie.<br />
292. Pruncul Leon murind,<br />
stã la impSratie, Zenon. 293. In<br />
timpul lui Zenon, Hunii all destramat<br />
tare imperatia. 293. Theodoric<br />
INDICE GENERAL 707<br />
Amali pracla hotarele imperatiel<br />
de fesdrit. 294 ; el se arata neprieten<br />
imperatiei la 487. 295. In locul lui<br />
Zenon, imparatesa Aridna si Senatul<br />
tidied la imperatie pe Anastasie.<br />
296. Despre istoria imperatiei<br />
Persilor. 299. Cfintus Curtius a<br />
scris istoria lui Alexandra Machedon,<br />
a carui imperatie a statut mai<br />
'nainte de Curtius cu 360 ani. 300.<br />
Intaia esire a Bulgarilor spre partile<br />
imperatiei Romanilor. 301, 302.<br />
Imperatia Grecilor despre Romani.<br />
306. Volohia i Cramul sub stapanirea<br />
imParatiei resaritului. 311.<br />
Anastasie imperat merge impotriva<br />
lui Mundon, care intrase in impSrdtie<br />
pang. la Machedonia si Thesalia.<br />
312. Risipa imperatiel de resarit,<br />
era sa fie, pe la j umatatea<br />
secolului al VI d. Chr. 313. Dupd<br />
Anastasie vine la imperatie Iustin<br />
Thracul. 314. Hunii in timpul imperatiei<br />
lui Iustinian. 315, 316, 318.<br />
Varvarii in timpul imperatiei lui<br />
Iustinian. 317. Ghepidii i impSratia.<br />
318. Longobardil emit sub protec-<br />
cia imparatiei<br />
romane. 319. Vosfo-<br />
rul sub stdpanirea imperatiei lui<br />
Iustinian. 320. Traian despre hotarele<br />
imperatiei. 322. Cetati facute<br />
de Iustinian pentru paza imperdtiei.<br />
322. Slovenii vin In hotarele<br />
imperatiei Romanilor. 324. Romanil<br />
din Volohia ar fi avut putin ajutor<br />
de la imperatie, ostile imperatiel<br />
fiind cu Velisarie in Italia. 325.<br />
&area imparatiei romane pe timpul<br />
si la venirea lui Iustin. 326.<br />
Mavrichie, stand la imparatie, face<br />
rázbóe cu Persil si cu Avarii. 327.<br />
In vremea lui Mavrichie, nu numai<br />
Da chia ce Inca i Schythia
708 INDICE GENERAL<br />
supt stdpdnire impdratiii ad fost .<br />
328. Reinoirea sfadei intre Hagan<br />
zi impdratia rdsdritului. 330. Foca<br />
la impdralie. 331, 332. Ieraclie std<br />
la impèrátie, 332; el intrà in impérdtia<br />
Persi lor. 334. In locul lui<br />
Hosroe, std la imp6rdtia Persilor,<br />
Sirois. 334. Dupd Irac lie std la impèralie<br />
fiul s'eii Constantin, 334, 335,<br />
dupd care apnea' impSfatia Martina<br />
cu fiul sdit Iraclion. 335. Constans<br />
e ridicat la impdrdtie. 335. Serachenii<br />
cuprinseserd multe locuri<br />
si cefeti ale impératiei Romanilor.<br />
335. Dupd. Constans stä la impgrdtie<br />
Mizizie, 336, si apoi Constantin<br />
Pogonat. 336. Serachenii luaserd<br />
multe cetà0 i teri de la impdrktie.<br />
337. Bulgaril i imp'erdtia rdsáritului.<br />
337. Romanil din Dachia si<br />
impèrdtia Tarigradului. 338. Impdratul<br />
Iustinian era mai mult stricdtorii<br />
impdfatiei de cat tocmitoril.<br />
339. Leontie std la imp'erätie, gonind<br />
pe iustinian. 340. Bulgaril<br />
Sclavonii intre Volohia i impSrdtia<br />
Tarigradului. 341. Crâmul sub<br />
impSratia romand. 342. Flip std la<br />
imperdtie un an si sése luni. 343.<br />
La 717 std la impdfdtie Conon. 343.<br />
Artemia i impSrAtia Tarigradului.<br />
344. Leon impdratul impacd parrile<br />
impdrdtiei despre Cazari. 345.<br />
Dupd Leon Isavrul, vine la impdrd/ie<br />
Constantin Copronym. 345.<br />
Irina conduce impdfatia, Constantin<br />
Rind copil. 348. Bulgaril cer<br />
bir de la impSrdtie, dar Constantin<br />
le pradd tam. 349. Carolus se<br />
incoronézd ca impSrat al Romei<br />
si a tótd impdrAtia apusului. 349,<br />
351. Romanii din Dachia, impSrdia<br />
apusulul<br />
si a rSsaritului. 351,<br />
377. Dupd Irina, std la impSfalie<br />
Nichifor Patrichie. 351. Dupd Nichifor<br />
std la impe'rätie Stavrichie,<br />
apoi Mihail Curopalatis, iar la 829<br />
Theofil, cdruia Ii urmézd Theodora.<br />
352. Domnia Crâmului i ImpSrdia<br />
353. Némurile schytesci<br />
se supun impérditiei Tarigradului.<br />
355. La 886 vine la impdfdtie<br />
Leon filosoful. 355. Roman e scos<br />
din trebile impSrätiel, de Constantin.<br />
357. Constantin Porfiroghenit,<br />
re'mânênd singur la impdrAtie, Ungurfi<br />
nalvalesc asuprd'i in douS<br />
rinduri, 357, iar la 956, ducênduse<br />
si asupra impSrAtiei apusului<br />
sunt bdtuti de Otton marele. 358.<br />
Dupd Constantin, la 959, std la impdrdtie,<br />
Roman. 358. Incepdtura<br />
impárdtiii rusesci. 359, 371, 374.<br />
Supunerea Bulgarilor sub impardtia<br />
rOsdritului. 359, 376. Romanii<br />
in Volohia pAnd la impArdtia lui<br />
Isachie Anghel. 359. Impdratil si<br />
crail slavonesci. 362. Remus e ziditor<br />
imperaliel i cetdlii Romanilor.<br />
366. La 363 std la impSrdtie<br />
Nichifor Foca. 369. Rusii i impardtia<br />
de rdsdrit. 369, 370. Impdrdtia<br />
Moscului. 371. Iovan asupra<br />
imparatiel de rdsdrit. 375. Pecinighii<br />
tree in Bulgaria, ce era supusd<br />
impardtiei fashritului, dar<br />
sunt respinsi. 378. La 1032 sta.' la<br />
impdratie Roman Arghir. 378. La<br />
1040 vine la impdrAtie Mihail Paflagon.<br />
379. Iar la 1041 Mihail Calafatis.<br />
379. Sêrbil se revoltd in timpul<br />
impárdtiei lui Constantin Monomah.<br />
380. Pazinachil i impArd-<br />
Oa de rdsdrit. 381, 382, 384. Dupd<br />
Constantin Monomah, vine la impiirdtie<br />
Theodora ; iar dupd Mihail
Stratiotic, Isachie Comneno ; apoi<br />
Constantin. Duca. 332. Dupd Dioghenis,<br />
vine la imp6ratie Mihail<br />
Duca. 386. Nestor, impreund cu<br />
Pazinachii se ridica asupra impardtiel.<br />
387. La 1801, impdratia trace<br />
la Alexie Comnenos. 388. Stapanirile<br />
apusului impotriva Serachenilor<br />
ce tineati Asia. 388. La imp&<br />
rdtia rdsaritului sta Manoil Cornnenos,<br />
iar la cea de apus, Conrad<br />
al III-a. 389. Rasbóele Romanilor<br />
cu impdratia Tarigradului. 390, 393.<br />
Despre impardtia lui Manoil a lui<br />
Alexie Comneno, a lui Andronic,<br />
si a lui Isachie Anghel. 391. Volohia<br />
dupd impartirea imparatiei Romanilor.<br />
392. Cand si cum s'aa<br />
despartit Romano-Vlahii de impardtia<br />
rdsdritului. 393, 397, 399, 400,<br />
401, 419, 446. Vlahil i tatarri impotriva<br />
impardtiei Tarigradului.<br />
407. Vlahii si Isachie Anghel la impdrdtie.<br />
408, 409. Dupd Isachie Anghel<br />
vine la impardtie Alexie Anghel.<br />
409. Alexie Anghel 0 corona<br />
de impardtie. 410. Filip la impdratia<br />
Apusului. 411. Pear sLornea<br />
rautati imparatiel de rasarit. 413.<br />
Joan 0 impardtia de rasarit la<br />
1196. 413. Caderea impardtieI Tarigradului,<br />
pe mama Latinilor. 420.<br />
Isachie i Alexie apnea o umbra<br />
de impardtie. 410. Impardtia de la<br />
Nichea. 423, 419, 433. Vlahii i irn-<br />
Jidoyil pentru placerea Grecilor se fdceaii<br />
ruda cu Spartanil. 177. Locuiaii<br />
in Egipet, se rasculaserd contra<br />
Romanilor i Grecilor, pentru<br />
INDICE GENERAL 709<br />
J.<br />
pardtia Mr. 423. loan scaph impafatia<br />
din Asia, de Balduin. 424. Impdratia<br />
infiintatd de David. 427.<br />
Henric e ridicat la imparatie in locul<br />
lui Balduin. 430. La 1222 lui<br />
Theodor ii urméza Ioanis Duca.<br />
434. Tatarii ce fuseserd sub oblastia<br />
imparatiel, es in partile impdratiel<br />
Persilor. 436. Impärdtia Persilor.<br />
437. Despre impardtia Turcului.<br />
437. 441. Despre familia Ali-<br />
Osmanilor, care tine impOrdtia Tarigradului.<br />
438. Derbend hotarasce<br />
imparätia rusésca cu cea Persésca.<br />
438. Balta Hiva are la rasárit imparatia<br />
Ozbecului si a Havanului<br />
439. Dupd Osman, la 1326, urmézä<br />
la impdratie, Orhan. 440. Impdratil<br />
si<br />
impardtia grecésca. 441. Cérta<br />
pentru imparatie, intre Musa, Suleiman<br />
si Muliamed. 441. Batie in<br />
hotarele impdratiei rusesci. 447.<br />
Bela, in al 31-a an al imparatiei<br />
lui Frideric, se IntOrce in tara Unguréscd.<br />
451. Tatarii ce le zicé Comanii,<br />
despre cari s'a vorbit la<br />
impardtia lui Isachie Anghel. 466.<br />
Theodor Lascaris lasa pe fiul ski<br />
in paza unui Muzalos, care sd vadd<br />
de trebile imp aratiel, dar el il omOrd<br />
si la impardlie vine Mihail Paleolog<br />
in timpul caruia un ore-care<br />
Mihail pradd impèraiia. 476. Mihail<br />
impdrat aduce scaunul imparatiei<br />
iarasl, in Tarigrad. 477.<br />
care Traian trimete pe Martie Turbon<br />
contra lor i sunt maceldriti,<br />
spun Xifilin i Suida. 194. Ail voe<br />
de la Paravat, sá zidésca biserica
710 INDICE GENERAL<br />
Ierusalimului. 252. Paravat se ginrueste<br />
id le dea pe crestini, dupd<br />
ce va bate pe Persi. 252.<br />
Jiul, tinut din téra Muntenésca.; in<br />
el se and cetatea Severinului. 204.<br />
Junonii. Vedi Iunonii.<br />
Justin. Vedi Iustin.<br />
Justin Curopalat. 314. Vine dupd mórtea<br />
unchiului ski Justinian. 325,<br />
326. A impdrätit 12 ani si in acest<br />
timp ceva de pomenit spre pdrtile<br />
nóstre nu gam . El era de fire<br />
bolndviciósd. In timpul sdii, Artaban<br />
imparatul Persilor präda in<br />
voia sa. Asa el därdm5. Antiohia.<br />
In timpuljui s'a ndscut Muhamed.<br />
El a murit la anul 578, dupd ce a<br />
Fasat urmasi pe Tiverie Anichie<br />
Constantin. 326.<br />
Justinian impdrat. Procopie scrie ca<br />
el tinea Dachia. 133. Procopie scrie<br />
cd el ar fi zidit multe cetdti in Dachia<br />
pe malurile Dundril ca Pincul,<br />
Cupus, Novele, Literata, cari<br />
erad locuite de multi Romani. 154,<br />
155. A avut hatmani pe Velisar<br />
Narsitis Haddrnbul. 240. sdrobesce<br />
impárdtia Visegotthilor prin<br />
vitejia Hatmanilor Velisar i Narsitis.<br />
266. Rdsboiul Ita liei, adica<br />
a hatmanilor lui Justinian cu Gotthil.<br />
267. Sub tótà impArdtia lui,<br />
povestea spune cd Leon cel tindr<br />
a stat cálugdr. 293. De la ndvdlirea<br />
Bulgarilor pând. la Justinian. 311.<br />
Stá la impdratie in locul lui Justin<br />
Thracul. 314. A fdcut multe cetati<br />
in imperid, precum i biserica Sf.<br />
Sofia in Tarigrad. 314. DobAndesce<br />
victoril prin hatmanil Velisarie<br />
Narsitis. 315. In cel d'ântêiii an,<br />
Variza crdiasa Hunilor, impreund<br />
armele cu Romanii. 315. Trimite<br />
el<br />
in contra Hunilor, pe Ion consulul<br />
si pe Hatmanul Godila. 315. Procopie<br />
spune cà a pus in Thrachia<br />
200 mil "Wit 316. El trimite spre<br />
Italia si Africa pe Narsitis i Velisarie.<br />
316. In al 31-a an al impdrdtiel<br />
lui, spune Chedrinos ca aü<br />
náválit Slavii. 316. Dd Varvarilor<br />
parte din Dachia, i Turnul zidit<br />
de Traian, ii dd Antilor i Slavinilor.<br />
317, 318. Scóte Dachia din<br />
mdnile Gotthilor i refusd de a<br />
pldti Ghethilor léfa, pentru cà el<br />
praidaserd impdrätia. 317. Sub el a<br />
fost tara Muntenéscd si Moldova.<br />
319. El luand Dachia de la Varvari,<br />
o parte din ea cu cetaté Singhidinul,<br />
o dd. Herulilor, spune Procopie.<br />
319. La el Longobardii cer<br />
ajutor contra Erulilor i soil lor<br />
se plâng de Ghepidi. Asemenea<br />
soul Ghepidilor, intorc cuvintele<br />
Longobardilor. 319, 320. Sub sta..pftnirea<br />
lui, vine locul de la cetatea<br />
Vosforu pand. la Herson. 320. l'rocopie<br />
spune cethtile zidite de Justinian.<br />
321. El zidesce : Vimina-<br />
Sighidon, Pincul, Cupul si<br />
Novele, Literata, cetdtuele Cantavazates,<br />
Smornes, Camp s es, Tanata,<br />
Zerne i Duchepratul. 321, 322. Cetatile<br />
fdcute de Traian, le repard<br />
ai<br />
aduce nol osteni. 322. Procopie<br />
spune ca el face cetdt1 in Illiria,<br />
Panonia, Misia i Schythia. 323.<br />
Face in Misia, cetatile Saltopirgul,<br />
Dorostolus, Palmatis, Adina i Tiliscon.<br />
323. Cetatuia care pe vremea<br />
lui se chema Sf. Chiril, mai<br />
tdrziii se chiamd Ulmiton. 323. Pe<br />
acésta Justinian o zidesce. 323. De<br />
asemenea cetatea Ivida. 323. Apoi<br />
Almirin, Eghistul. Pe vremea lui,
Dachia a fost locuith de Romani.<br />
323. Pe vremea lui Sclavonil coprinde<br />
locurile Poloniii. 324. Procopie<br />
dice ca Sclavonil aii luat cetatea<br />
Ulmiton ziditä de el. 324. El<br />
a avut rèsboiii cu Sclavonil eel<br />
peste Dundre trecuti. 324. El a murit<br />
la anul 565 dupd ce a impserätit<br />
38 de an!, dupd el urmézh nepotul<br />
seu Justin Curopalat. 325. Pe timpul<br />
lui Ghepidii fume' Ardealul. 338. El<br />
a ridicat 6ste contra Bulgarilor<br />
Slovenilor, 338; face pace cu Bulgaril,<br />
formézd o 6ste de 30 mil de<br />
Sclavoni i stricä pacea cu Serachenil<br />
sculându-se contra lor; ei se<br />
1.60 de pace el nu primesce. Serachenii<br />
cump'erá pe Sclavonil si<br />
bat pe Justinian. Pe el Pail porealit<br />
Rinotmitos. El stricà pace cu<br />
Bulgarii i il bate. El poruncesce<br />
lui Stefan päzitorul cetatii sà omóre<br />
pe toti Tarigradenii incepênd cu<br />
Calinic Patriarhul. 339. Leontie se<br />
intórce cu 6ste i prindSnd pe Justinian<br />
il taie nasul i II trimete<br />
in exil la Hersonisos. 340. El când<br />
Kedrenos. Vedi Chedrinos.<br />
Kinorrurion, intre Iraclia i Vyzanthiia.<br />
Aci a fost omorit Avrelian<br />
de hatmanil s61. 225.<br />
Laeopirgul, cetate zidità in urma lui<br />
Traian. 322.<br />
'Adis lav plesuvuL tatal lui Andrias, al<br />
5-a crai unguresc, la 1047. 442.<br />
INDICE GENERAL 711<br />
K.<br />
L.<br />
era in exil aflând ci Apsimar voesce<br />
sà-1 dea pe mina lui Hagan<br />
fuge la Tirvelin Domnul Bulgarilor,<br />
care ii di pe Theodora de<br />
sotie i Ii dä 6ste i cu ajutorul<br />
Bulgarilor inconjóri. Tarigradul<br />
prindênd pe Apsimar i pe fratele<br />
sëlt Irac lie ii spinzurd. Justinian<br />
incArcà pe Bulgari de daruri, insi<br />
mai in urmd strici pacea cu ei, ei<br />
se ridicä si mergend pe M. Négrä<br />
1-aii<br />
lovit la Anhelo, jar el a sca-<br />
pat cu putini la Tarigrad. 341. El<br />
dupd cum spune Theofanis i Chedrinos,<br />
trimite pe Filipic voevodul<br />
cu 6ste contra locuitorilor Cri-<br />
mului cu porunci ca st-1<br />
om6re<br />
pe totl. Filipic omOrá cati-va insä<br />
multi fug la Cazari. 342. El trimete<br />
a doua ór5. pe Filipic la anul 711,<br />
insi Crâmenii in unire cu Cazarii<br />
bate pe Filipic, in urmd Filipic se<br />
impacd cu el si este ales impèrat.<br />
Apoi merg la Tarigrad pun mina<br />
pe Justinian 0'1 omórd El a im-<br />
Oritit a doua 6r5. 9 an!. 343.<br />
Juvenal. Vedi Iovenali.<br />
Kniaz. Autorul Hronicului era si a<br />
svintei Rossiestil inpSfatii Kniaz .<br />
1, 49.<br />
Ladislav. Vedi Vladislav.<br />
Ladislay, al 9-a cral ungar, fratele<br />
Gheizel, feciorul lui Bela. El la<br />
istoricii unguri e numit sfintul. El<br />
0i
712 1NDICE GENERAL<br />
nu p6te fi Laslag al lui Simion,<br />
hind mai inainte cu 167 ani, de<br />
cat Las Fail. 442. A fost ugh la<br />
1078. 442. Dupà el vine Coloman.<br />
442. Stapanesce 17 ani si la 095<br />
more. 444. Vine la crdie dupd tatal<br />
sèii Gheiza. 444. El nu pOte fi Laslaii.<br />
444.<br />
LadislaT al II-a e pus intre Gheiza<br />
si intre *tefan. El ar fi feciorul<br />
lui Bela orbul. 442. Vecli V ladislav<br />
al II-a.<br />
Ladislav, ficior al lui Emeric, este al<br />
18-a cral al ungurilor. El ar fi stat<br />
numai 6 luni la craie. Rictiolus<br />
spune Ca Hronologia ungurésca<br />
gresit pun 2 Ladislavi. 443.<br />
Ladislar Plesimil era tatal lui Andrias<br />
de la 1047 442.<br />
Lampridie. 206. scriitor, a trait pe<br />
vremea lui Constantin Marele. 238.<br />
Laomedont, stdpanul Troadei, fusese<br />
omorat de Iraclis. 91. Avea de fecior<br />
pe Priam. 91.<br />
Lank Ilaleocondila, istoric grec, càlut<br />
in robie cand Sultanul Muhamed<br />
a luat Tarigradul i apol turcit,<br />
a trait pada in timpul Sultanului<br />
Baiezid, om fOrte invatat,<br />
drept i vrednic de credinta. Vorbesce<br />
de hotarele Valahilor i zice<br />
cà «Valahil sunt viteji, tara lor de<br />
la muntii Orbal i Pevechin, care incep<br />
din Panonia i de la Ardél<br />
pfind la marea Neagra, in drOpta<br />
pe langd Dundre este Dachia Panona,<br />
in stanga este Bogdania (Boy-<br />
Saviav) si le desparte muntii Vransovie,<br />
(a stacli Vrancii) Moldovenil<br />
mai ail vecini la Nord Polanii o-<br />
Vtvot) saü Lesii, la rasarit Sarmatil.<br />
Este despartita in douè in Bogdania<br />
si Istria. 157. Bogdania are<br />
scaunul in cetatea alba' (AmincOstv)<br />
si se in tinde despre Dachii cari<br />
locuesc pre langd Dundre spre Liftani<br />
i Sarmati. El marturisesce<br />
ca nu scie cand ail venit Romanil<br />
in Dachia. 126, 127. El coprinde<br />
sub numele Misiii trel iri impreuna.<br />
cu Dachia. 156. In muntil Pindului<br />
locuesc Vlahil, cari sunt de<br />
o limba cu cel-Palti Dachl. Spune<br />
ca Vlahil ail limbd asernOnata cu<br />
limba Italienésca. 157. Spune cà<br />
Vlahil sail intins pada. la Thesalia.<br />
397. El s'pune ea Vlahil s'ah themat<br />
si Misi. 398. Spune cd Condo-<br />
Vlahii s'ail intins parka la Thessalia.<br />
416. Cele cuprinse in el, sant<br />
spuse. 435. Vice cà intaia cetate<br />
a Moldovenilor a fost Cetatea Alba.<br />
469. El numesce pe Bogdan Domn<br />
al Bogdaniei negre. 474.<br />
Povestea lui Laslail la scriitoil.<br />
136, 137, 138. Hronicul bulgaresc<br />
vorbesce despre luptele lui cu<br />
tefan craiul bulgdresc. 140. Face<br />
pace cu *tefan. 141. Se luptd cu<br />
Batie han tatardsc 8i.-1<br />
omóra. 141,<br />
142. El cere ajutorul Romanilor.<br />
143, 454. Simion calughrul spune<br />
ca<br />
i s'a triinis ajutor din temni-<br />
tele Ramului. 144, 366. 393. Poves<br />
tea lui Laslaü e scornità din istoria<br />
a dol crai unguresci. 144, 145,<br />
146 si 148. Ce spune Sirnion, despre<br />
Las1á i Tatarii cari ah descalecat<br />
Cramul sunt minciuni. 437.<br />
Ast-fel numesce Simion calugdrul<br />
pe Vladislav eel mincinos. 442. Laslati<br />
al lui Shnion este cu 167 ani<br />
in urma lui Ladislav Sfantul. El<br />
ar fi ucis cu un topor caclut din<br />
cer pe Batie. El a fost craiii la<br />
1242. 442. El ar fi Ladislav al II-a
feciorul lui Bela orbul. 443. Vladislav<br />
I nu e Lasläii. 444. El nu<br />
p6te fi nici Vladislav II. 445. Dovedirea<br />
minciunilor lui Simion relative<br />
la Las15.1 446, 445, 447, 449,<br />
452, 453, 456, 472. Se Vice cd el ar<br />
fi fost vrajitor. 454. Letopisetele<br />
rusesci vorbesc de el. 455. El ajungea<br />
in Oda pe Batie, ii omórd<br />
cu toporul cdzut din cer. 457. El<br />
n'a fost pe vremea lui Bade. 458.<br />
El n'a luat ajutor de la imphratul<br />
Ramului. 458. El n'a gonit pe Ta-<br />
taxi. 459.<br />
Larda. Vlahil pradéza pe langa ea.<br />
404.<br />
Latin, stapanul Laiu1ui, primesce<br />
pe Eneas i II dá sotie pe fica sa<br />
Levania. 95. Turnus ii declara fasboit,<br />
dar Latinil ii invinge i ii<br />
ia in stapanire tara. 96.<br />
Latinesea. Hronicul e isvodit intaiii<br />
pre limba Latinesca. 1. Cicero e<br />
parintele artei limbil. 5. Tara unde<br />
vine Eneas. 13. Scriitorii Latinesci<br />
ne apara. 24. Cantemir a scris in<br />
limba latinesca. < Carte ghenealogill<br />
niamurilor boerimil moldovenesti.<br />
26. Limba latinescd, fiica<br />
celei Ellineti, s'a mai schimbat<br />
din causa amestecului. 102. Nu Elline95,ce<br />
hirese fatinesti par. 103.<br />
Dacil supusi de Romani, spun unii,<br />
sa-si fi amestecat limba cu cea latinésea.<br />
0 din ei se trag Romani.<br />
110. Ion Lamoschie cerea a dovedi<br />
ca, Romanil nu se trag din Romani,<br />
ci ostile Romanilor trecand<br />
odata prin terile nóstre, i ernand<br />
aci, Dacil aft apucat ceva din limba<br />
lor cea latinésca. 113. Slove latinesti.<br />
114. Limba latinescd. 132. In<br />
istoria latinésca, pornenire Vlahilor<br />
INDICE GENERAL 713<br />
se face intaiil la anul de la Hs. 1330.<br />
133. Vlahii precum din cea latinesca<br />
asa din cea italienesca graiul s'a<br />
stricat. 134. Passus i Cords sunt<br />
cuvinte chiar latinesti, lard nu italienestl.<br />
135. Graiul latinesc. 152.<br />
Scriitorii lätinesti. 154, 156. Graiul<br />
limbil Romanilor i pand astacti latinesc<br />
este, Vice Pavel Piasinschie.<br />
160. Inscriptie latinescd. 161. August<br />
latineste va sa qica sfint.161. Limba.<br />
latinésca. 180. Sarnitie vorbind<br />
despre Romani spune Ca sunt rAmàiçele<br />
colonistilor Romani, ai<br />
lui Traian, i earl ail amestecat<br />
limba latinescá cu cea slavonésca.<br />
240. Un ban gdsit la cetatea Gherghina,<br />
avea scrise slove latinesci<br />
in jurul unel cruel, ce era in mijloc,<br />
si se spunea anume : CONST.<br />
VICT. AVG. IMP. 248. Istoricil latinesci<br />
despre Hunt 281. Nurnele<br />
Voiotia si limba latinésca. i cea<br />
slovenescd. 303, 301. Istoricii latini<br />
despre Valahia, si intelesul ce-1<br />
are la et 303. Istoricii latinesci<br />
despre statulVolohiei. 325. Istoricil<br />
latinesci nu pomenesc despre Dachia,<br />
pe la jumatatea secolului al<br />
XII. 389. 'Muff bat pe hatntanul<br />
Tero, i 6stea lui latinescd. 431.<br />
RasbOele Romanilor cu Grecil si<br />
cu Latinii. 432. Leunclavie si Busbecvie<br />
aa scris in latin are despre<br />
tatari. 435. Cantemir preface hronicul<br />
din latinesce in romanesce.<br />
444. E poveste Ca Laslaa s'ar fi<br />
facut ortodox din Latin. 458.<br />
Latinia. Veli Lafinia.<br />
Latinii. Scriitorii lor spun cd Romanii<br />
se trag din Ellini. 13. Ei aü<br />
luat Tarigradul. 18. Catastili de<br />
scriitorii lor ce se pomenesc
714 1NDICE GENERAL<br />
hronic. 53. Istoriile Mr sunt pline<br />
cu nábusélile ndródelor rdslatite<br />
din Schyti. 58. Pomponie Me la a<br />
fost din vechil scriitori al pArnintului,<br />
la Latini. 59. Ce spun capva<br />
scriitori El Hal i Latini despre<br />
hotarele cele véchl ale Dachiel. 62.<br />
El numeati pe Iraclis, Hercules.<br />
91. Au avut de stdpanitori pe urmasil<br />
lui Eneas, pan5. la 777 a. Hs.<br />
cand rémane la stdpanire 2 frati<br />
Amilius i Numitor. Stdpanirea o<br />
ia Amilius. 95, 96. Limba Latinikr<br />
e fiica Mei a Ellinilor. 102. Istoricii<br />
Latinilor relativ la Romani.<br />
134, 135. In timpul lui Const. seriitoril<br />
Latini nu pomenesc de Dachia.<br />
347. Latinii la sinodul din<br />
Florenta. 345. Latinil i Romanii.<br />
395. Vor sa. cuprindà Udriiul. 398.<br />
Din inconjurarea kr, Udriiul e<br />
scapat de Vlahl. 399. Inainte de a<br />
cadea, Tarigradul in thanile kr,<br />
Vlahil se despart de impárdtia rasáritului.<br />
419. Cu iei aü avut Vlahil<br />
raisbede. 419. Cu ajutorul kr<br />
intrA Isachie Anghel in Tarigrad<br />
420. El se prefac cà ingAdue strangerea<br />
banilor ce li se fagaduisera<br />
421. Pun imparat pe Murciflis. 421.<br />
Pun in temnità pe Isachie i pe<br />
Alexie Anghel. Ei inconjórá si bat<br />
cetatea i Grecil rabdä rdutatile<br />
kr 68 Iile. 18, 421. Navalesc in cetate<br />
si pun pe Balduin impárat al Tarigradului.<br />
El prind pe Murciflis<br />
si 11 omórä. De frica kr, Alexie<br />
Comnenos fuge in Gretia 422. Gonese<br />
pe Greci. Veniserà prietini<br />
se fac vrájmasi. 423. Puterea kr<br />
vrea s'o afle Ioan Alexie. La iei<br />
trimite Ioan soli de pace, si el réspund<br />
cu mândrie. Pe unde II a-<br />
flail, ii omoraii Grecii. Asupra kr<br />
se ridich Vlahil, Green si Mechedonil<br />
si 11 gonesc pand la Tarigrad.<br />
424. loan se silea sd nu prinda el de<br />
veste de venirea lui. 425. In mama<br />
kr cade Arcadiopolis, cu multd<br />
värsare de sange. 425. El nu indrasnesc<br />
sà mérgá mai departe.<br />
Tataril se prefac ca-1 ataca, Latinil<br />
se iati dupd iel si cad in mama lui<br />
Joan Alexie. 425. In luptd cu Romann<br />
i Tdtarii, Latinii sunt bdtuti<br />
i Balduin prins. 426. Ramaand<br />
fail cap, staii uluiti in Tarigrad.<br />
427. Rautatile fdcute de el<br />
le rèsbunA Joan Alexie. 427. Pupa<br />
biruinta kr, loan da voe Tatarilor<br />
sã prade. Celor cari erau in Serras,<br />
Ioan le db.' voe sh trécit in<br />
Pannonia. 428. Din Tesalonic, iel<br />
vor sà fuga cu corábiile. Ne mai<br />
putandu-i opri, Romanii intra in<br />
Thessalonic i omórd pe Latini.<br />
8<br />
429. Sperail sà rdscumpere pe Balduin..<br />
TabUra kr de la Udriiu, este<br />
inconjuratà de Romani. Latinii din<br />
Tarigrad nu indrásneail sd mai<br />
iasd. 430. Oastea Ilor de sub Hatmanul<br />
Tero, ie batuta de loan Anghel.<br />
431. Asemenea ostile impàratului<br />
Theodor Vrama 432. Pe<br />
cand iel se luptail cu Vlahil, Theodor<br />
Lascaris a cuprins Efesul. 433.<br />
Henric se face impáratul lor i ia<br />
cetatile cari fusesera rápite Latinilor.<br />
434. Mai inainte de a lua iei<br />
Tarigradul, s'a pomenit de Bela.<br />
441. Latinil in privinta religiei.456.<br />
Ail snit pe o parte de Romani a<br />
trece inapoi Ddnarea. 465, 466, 467.<br />
Impreunh cu Ion a supus Gretia,<br />
Peloponesul, etc. 466. Impáratul<br />
lor Henric a coprins multe cetati
din Thrachia. 467. Grecil rOscum-<br />
Ora Tarigradul de la Latin!. 476.<br />
Mihail trimite pe Alexie Stratigopul,<br />
ia Tarigradul de la Latin!. Latinii<br />
ail tinut Tarigradul 58 ani.<br />
476, 477.<br />
Latiuni, avea de stapan pe Latin. Catre<br />
el calatoresce si se stabilesce Eneas.<br />
13, 95, 96.<br />
Au:cps-Ea. Face o dedicatie .Lui Dumnazail<br />
unuia, in Troita inchinatului<br />
ti<br />
slavitului Awc9e1uv, in véci.. 3.<br />
Latinia din Brutia se mai numia capistea<br />
Iunonii. 120.<br />
Lamle Raleocondilas. 25.<br />
Lavra. Sf. Cozma s'ail dus la Lavra<br />
Sf. Save! la Ierusalim. 345.<br />
Lavyrint. Istoricil cercetati de Cantemir<br />
sunt asa de multi in cat '1<br />
se pare cà a intrat intr'un lavyrin<br />
t. 75.<br />
Lazar. Deosebirea dintre bogat i Lazar<br />
cel shrac in Evanghelie. 354.<br />
Lazil, aü avut impérat pe Joan, care<br />
ia pe Evdochia, sora lul Andronic.<br />
481.<br />
Litpuna. P'acolo ail trait Taifalii. 68.<br />
Lamnénii se cuprind in tara de aos.<br />
244.<br />
Le grand Dietionaire Historique. 361.<br />
Leesieóne. 113.<br />
Lederatul, se numesce gresit Literata.<br />
322.<br />
Leghione. Sarnitie vorbesce de scóterea<br />
leghiOnelor din Dachia de<br />
catre Aurelian. 152. Emilian .Hatmanul<br />
LeghiOnelor de la Misia<br />
Dachia ail hotarit Slujitorilor banil<br />
earl era sa-i dea Tatarilor, numai<br />
de-1 vor bate. 209. Getii i Sarmatii<br />
tot-deauna se gandiail cum<br />
ar sc6te din Dachia leghiOne romane.<br />
221. Justinian a biruit 6stea<br />
1NDICE GENERAL 715<br />
bulgarOsch, princlênd multime de<br />
rob! din care ail fdcut Legh6ne,<br />
adica polcuri nouS. 339.<br />
Legiunt, Vecli Leghióne.<br />
Leh, la 465 infiintéza Craila lesOsca.<br />
12. 150 ani a stätut crdia Slovenilor<br />
de pe Visla sub nurnele de<br />
Leh. 324.<br />
Lehon voevodul Slovenilor gonesce<br />
pe Hunii din locurile bor. 351.<br />
Lemon scriitor in Cartea I, cap. 4.<br />
vorbesce de Crdia Frantiei. 277.<br />
Leon fiul lui Vasilie Machedon, el era<br />
forte invOtat si de a aceia 11 numia<br />
Sofos, el chOmd in ajutor pe unguril.<br />
Chedrinos spune ca lui s'a supus<br />
Bulgarii. Curopalat scrie ea el a trimis<br />
pe Unguri i Turd in contra<br />
lui Simeon Domnul Bulgarilor. El<br />
a impOratit 25 ani si 3 luni ; dupd<br />
el urmOza fratele-sOil Alexandru.<br />
355, 356. Constantin fiul lui Leon.<br />
357.<br />
Leon papa, incoronéza pe Carolus la<br />
anul 800. 349.<br />
Leon, impOrat al rOsaritulul, trimite<br />
pe Maioran, impOrat la Roma. 290,<br />
se mai numesce Leon Thrachul<br />
urméza dupa Marchian. 291. In pairtile<br />
Dachiel, n'a facut nimic. 291.<br />
Ostrogothii fac pace cu el. 291.<br />
Asupra hatmanilor lui, dobandesce<br />
victorie Genseric, in Africa. 291.<br />
Capul lui Dinzig, e trimis lui Leon<br />
la Tarigrad de catre Gotthii. 292.<br />
More la 474. 292. Urrnéza nepotul<br />
sal, Leon cel tinOr. 292. Face Citesar<br />
pe Julie Nepos. 292.<br />
Leon, papa trimis, sol de Valentinian<br />
la Attila, il convinge pe acesta sá<br />
parasésed Italia. 289. La anul 800<br />
Leon, Papa Rome!, incoronOza pe<br />
Carolus. 349.
716 INDICE GENERAL<br />
Leon din mAndstirea Sosthenis vorbesce<br />
de tabla lui Vasile Bulgarocton.<br />
376.<br />
Leon Arnianul, a imp'effitit 7 ani si 7<br />
lunl, fu ucis in Bisericd de Mihail<br />
Balbul. 352.<br />
Leon eel tinër, ncpotul imp6ratu1ui<br />
Leon, urmézd acestuia la tron. 292.<br />
E feciorul lui Zenon. 292. Trdesce<br />
17 luni si dupd mórtea lui Iu lie Nepos<br />
pleacd cu cordbil spre Italia. 292.<br />
Lui ii urmézd taffil lui Zenon. 293.<br />
Povestea spune cá tatfil gil voind<br />
sd-1 om6re, mamd-sa Ariandna, il<br />
seal* punênd in loc, un alt prune.<br />
Pe Leon, il tunde cdlugdr, si stfi<br />
ast-fel, sub Wtá impdfatia lui Justian.<br />
293.<br />
Leon lsavrtil vine la impérdtie dupd<br />
Theodoric, el mai inainte se chema<br />
Conon, Vice Patavie, a impérätit<br />
25 ani si 2 lunl, in timpul s'ed a<br />
fost in Asia resbele cu Serachenil..<br />
343. El prinde pe Artanie si li taie<br />
capul. Contra lui scrie Ion Damaschin<br />
Sfintul nisce scrisori carom<br />
el le falsified continutul si le trimite<br />
domnului Serachenilor. El<br />
cere pentru fiul ski Constantin de<br />
la hanul Cazarilor pe fata lui pe<br />
care botezhnd-o o numesce Irini.<br />
El m6re la anul 741 si Idsd in locul<br />
lui pe Constantin Copronim.<br />
344, 345.<br />
Leon Mfinastril, spune cd precum<br />
unii impSrati au tficut Bulgarilor,<br />
asa sà facd si Vlahilor. 403.<br />
Leon Portirogenitul. Tatd1 WI l'a ehsaitorit<br />
cu fata domnului Bulgdrese<br />
la anul 770. 346. Fiul lui Constantin<br />
Copronim a imp6rdtit 5 ani si more.<br />
In timpul hii nu se intfimpld nimic<br />
spre partile nóstre. 347.<br />
Leonina. Numesce Dlugos marea aged.<br />
390.<br />
Leontie, de el se ruga Tarigrädenii<br />
ca sd-I scape pe Justinian, si Bindcd<br />
il prinde pe Justinian il taie<br />
nasul i il trimite la Hersonisos.<br />
339, 340. El venind la impèrdtie<br />
trimete contra Serachenilor armata,<br />
care este bdtutd, si care tidied de<br />
impérat pe Apsimar, care prinde<br />
pe Leontie, II tale nasul si'l MO<br />
intr'o mondstire in Dalmatia. 340.<br />
Justinian vine cu ajutorul Bolgarilor<br />
la Tarigrad si prinde pe Apsimar<br />
sipe frate-gil Iraclie, altil<br />
Vic si pe Leontie. 341.<br />
Leontie, impreund cu Ecfatie, sunt<br />
Idsatl pristavi, pentru zidirea unor<br />
ceati pe malul Dundrei, dupd cum<br />
scrie Cuspin. 254.<br />
Leopold, Crdia Ungurilor lui Leopold<br />
Chesariul e datOre a face vesnice<br />
jertfe,. 106, si cu dol feciori al lui<br />
41 scapd crdila de sub Turci. 175,<br />
441.<br />
Ler Aler, din colindele anului noil<br />
de pe malul Oltului, Preda Stainbol<br />
Vice cá ar fi Avrelie Avrelian.<br />
217.<br />
Lesésen erAile, e infiintatd. la 465, de<br />
Leh. 12. Ce spun istoricil lesescl.<br />
21. Scriitorii lesescl ne sunt aperfitori.<br />
2 L «Ilias, fiOorul lui Alecsandru<br />
Vodd» a luat pe sora crdiasil<br />
lui Vladislav craiului Lesesc.v<br />
26. Hotarele Schythiel ajung pe<br />
dupd dosul crfiiii lesestiv. 60. In<br />
Sarmatia europascd se cuprind a amândoafi<br />
Wile lesesti., 61. Muntil<br />
Carpatici despart hotarul Lesesc<br />
de cel a Ardialului. 66. Intre Bull<br />
si Nistru este Ocrania sail Podolia<br />
lesascd. 67, 264. Pfidurea Her-
tinil trece prin tam 1evasc5.. 76. Zamoschie,<br />
scriitor léh. 113, 221. Seriitori<br />
1ei. 124, 127, 157. Léhul Orihovie.<br />
125, 177. «Smiessania iezica*<br />
pe limba levasch, ce va sà* clica.135.<br />
Batie pradd cràia levSscd. 141. Comanii<br />
ce locuiaii prin Podolia tern'<br />
levesci. 145. Istoricii levesci despre<br />
Romani. 159. Main i robil levesci<br />
si rusesci. 175. Petal. Alexievici<br />
domolesce pe Levi, vi gonesce pe<br />
craiul saxonesc din crhiia levésed<br />
176. Despre némul levesc. 178 Ioan<br />
Sobetki era hatman al coróneI levescI.<br />
224. Sarnitie léhul. 261. Thfarâme<br />
I a1i Varvarl, spre tara<br />
levéscã s5. spuzise. 273. Despre taro.<br />
si celIa levasch. 285. lstoricii levesci<br />
despre numele Românilor.<br />
306, 308. Descglecatul cràiei levescl.<br />
311, 317,324. Istoricul Levesc Striicovchiv<br />
despre Polovti, 362, a earor<br />
limbA era amestecatä din cea<br />
ruséscd, din cea levéscä vi din cea<br />
moldovenésed. 363, 364. Pozina, tinut<br />
al crAieI levescI. 365. Despre<br />
Sarnitie i Zamoschie, scriitorl lesl.<br />
367. Istoricii rusesci i eel levescI<br />
despre Peceneghl. 378. Dlugov vestit<br />
scriitor, intre cel levesci, vorbesce<br />
despre Moldova. 384, 389. Viteslaus,<br />
voevodul PoIovtilor vi Boleslav,<br />
craiul levesc. 385. Vladislav,<br />
craiul téril levesci i Conrad<br />
impäratul apusului. 390. Comanil<br />
in Ocraina levésca.. 418. Thtarii in<br />
tam levésca. 437, 448, 449. Despre<br />
Dlugov léhul i a1i scriitori levesci.<br />
444. Batie pradà tara Moscului<br />
i ara levésca. 456. Ureche<br />
vornicul i istoricil levesci. 483.<br />
Lev% Leh cu iei fondézé o crdie. 12.<br />
Atacama lor de chtre Turd. 20. De<br />
INDIC E GENERAL 717<br />
la eI se trag Pototchflavtil. 25. Ail<br />
avut r6sboiii cu Romanit 106. Levii<br />
sail Polonii mdrginesc Moldova la<br />
Nord. 126. Numead pe locuitorii<br />
din Dachia Italiani. 131. NdvAlesc<br />
in Ungaria impreuna cu Unil<br />
sunt bgtuti de Ladislav i il gonesce<br />
peste Vistula. 149. Levil clic<br />
Rornamilor Volohi. 159. Au avut<br />
r6sbóe cu Tàtarii, Ruii, Prusil,<br />
Sfezil, Ungurii i Turcii. Cu robil<br />
lesl,<br />
Tatarii Crâmului i Bugia-<br />
cului, umple thrile pdgfi.nevti 'Ana<br />
la Africa, India vi Eghypet. 175.<br />
Moldova, scrie Piasenschie, a fost<br />
de multe orl supusd bor. 175. Rescólele<br />
lor le potolesce Petár Alecsievici.<br />
176. Orihovie II aratä nérn<br />
cu Slovenil i rudà cu Ellinii.177,<br />
178. Din tara lor, ail luat 041 :<br />
Prusil, Sfezil, Danezii i Ungurii.<br />
175. Ail avut r6sbóe cu Turcii.<br />
224. Hatmanul lor Joan Sobetki.<br />
224. Numesc 1iah pe Sarmati.240.<br />
El sunt Sloveni. 304. Ei numesc<br />
Volohi pe Moldoveni. 305. Trdesc<br />
spre CrivSt de la Moldova. 305. Istoricil<br />
lor vorbesc despre numirile<br />
date Moldovei i Moldovenilor. 306.<br />
El n'ail schimbat Moldovenilor numele<br />
de Valahl. 306. El yin cu Leh.<br />
324. Trimit soli lui Carolus ca sä<br />
cér5. pace. 350. Vecini de peste Nistru<br />
cu tárile nóstre. 362. Limba lor<br />
este amestecatà cu elemente slavone.<br />
363. Din limba lor ail luat cuvinte<br />
Polovcil. 363. S'a scris despre botezul<br />
lor. 371. Ail fost supuvl de<br />
Svetoslav. 373. Scriitoril lor despre<br />
VoloscAia. 385. El numese tara<br />
Moldovenéscl Volosca. 390. Le-ar<br />
fi fost peste putinth sá ducà provisiunile<br />
armatel lui Conrad pAnh<br />
si
718 INDICE GENERAL<br />
la marea Négrá dacà n'ar fi fost<br />
locuità Moldova 390. Asupra lor<br />
ndvdlesce Batie si mare mórte face<br />
inteansii. Craiul lor, era Boles lav.<br />
448.<br />
Lesnoe. Aci Car lus, cral Sfedesc, e<br />
bátut de Petal. Alecsievici. 176.<br />
Lesvon, ostrov, aci a fost trimeash<br />
Irini de chtre Nichifor Patrichie.<br />
351.<br />
Letopiseturile. Ce spun Letopiseturile<br />
Sclavonilor. 17. Spune ca. marca<br />
Moldovel ar fi dupd Boarul carele<br />
impreund cu cdteaua Molda s'a<br />
inecat in apa Moldovel. 155. Letopisetul<br />
lui N. Costin despre Turnul<br />
- Severinului. 204. Letopisetul<br />
slovenesc despre numele Romanilor.<br />
303. Letopisetul slovenesc<br />
despre Sclavonl. 324. Letopisetele<br />
despre venirea Sclavonilor si gonirea<br />
lor de Volohi. 325 Letopisetele<br />
rusesci despre Ihor. 357; despre<br />
Pecenegi. 363. Simion i Misail<br />
in Pridoslovia letopisetului lor.<br />
366, 472. Letopisetele rusesci despre<br />
rdsbóele Rusilor cu impdratil<br />
grecesti. 370. Trei hronice marl<br />
rusesci, d'intre earl, unul « sà chémd<br />
hronic, altul Letopisdti, al triile<br />
Stepenia , vorbesc la fel despre<br />
Lasldii. 455. Letopisetele ce-i sunt<br />
la indemand lui Cantemir, despre<br />
nisce locuitori din Moldova, inainte<br />
de inturnarea Moldovenilor din<br />
Ardél. 471. Letopisetul sarbesc despre<br />
craiul sirbesc ce a cerut pe Evdochia,<br />
sora lui Andronic. 480, 431.<br />
Leunelavie (Geograf), 54, pomenesce<br />
de Dachia. 63, 65. Afirmd ca taxa<br />
de la Tisa la Buda se numia Pano-<br />
Dachila. 83. Despre pdrerile lui<br />
Eneas Sylvius. 124. Aratd in Pan-<br />
decte la numele Iflac ed. numele<br />
Valahilor nu din Romanil lui Flac<br />
se trag. 125. In Pandectepomenesce<br />
de un Bogdan domn al Vlahilor<br />
si numesce Voevod pe Principii Ardealului<br />
131. Aduce pe Bonfin ca<br />
martor, cd la scriitorii latini, tara<br />
Muntenéscd s'ar fi numit Montana.<br />
132. In Pandecte intalnesce numele<br />
Iflac. 157. Despre Vlachl. 158.<br />
vice cd Nerntii pre Itali si pre Frantozil<br />
Ii numesc Valsi si tot Valsil<br />
numesc si pe Valahi. 159. Vorbesce<br />
despre menirilet Moldova i Moldovenilor.<br />
306. In Pantecte, la numele<br />
Bogdan, Vice : Moldovenii s'aii<br />
chemat ast-fel, din timpul lui Vasile<br />
Bulgarocton. 306. vice ca. Pazinazil<br />
se numesc:0 Bozinii i liraba<br />
lor e o amestecdturd de romanesce,<br />
rusesce i lesesce. 364. Pice cd né<br />
mul bosnénilor sd fie din Polovn,<br />
365, Vice cd Romania deosebith despotie<br />
s-ah fdcut. 377. vice ca Pazinazil<br />
s'aU asezat i aft fondat statul Bosnégilor.<br />
382, 384. Spune ca Romanil<br />
din Tara Greased ar fi din Romanii<br />
din Italia. 397. Cele cuprinse in el,<br />
sunt spuse. 435. El spune in Pandecte,<br />
cd Valahia s'ar fi chemat Galina.<br />
440. Vice ca Ban= purtdtor de<br />
stiag. 468. race Ca Basarabia este olatul<br />
eel mai de margine al Moldovii.<br />
468 vice cd sub Unguri erat multe<br />
tdri, intre care si banii Mohavinénilor<br />
si a Severinului. 469. rAce cd ndrodul<br />
Basarabilor tot români Oran.<br />
470.<br />
Leunelavius. Vecli Leunclavie.<br />
Levania, fiica lui Latin, e data de tatal<br />
ski, sone lui Eneas. 95. Fusese<br />
logodith cu Turnus, regele Rutulilor.<br />
95.
Lexicomil istoricesc al lui Moreri a<br />
servit, intre altele, lui Cantemir.<br />
444.<br />
Aeoy.61coAtg, spune Halcocondilas, ar<br />
fi fost scaunul Bogdaniei. 127, 469.<br />
Libya. Vecli Livia.<br />
Lie binie. Galeria face Cesar pe Liciniti.<br />
234. Romanii in Dachia pand<br />
la pieirea lui Lichinie. 237. Luptele<br />
lui Constantin cu Lichinie.<br />
238. Mórtea lui Lichinie. 239.<br />
Licinius. Vedi Lichinie.<br />
'AC111111.9 Crassus Mucianus. Vedl Liiinie<br />
Crassus Mutianus.<br />
Licurgos al Osmanilor a fost Suleiman.<br />
22. .<br />
Lign1t1. Aci bate Peta, pe Ducul Hen-<br />
Hc. 449.<br />
Liguria, campiile Liguriel sunt cumpe'rate<br />
de Goff de la Burgundioni<br />
296.<br />
Liguril aü inceput rSsbelele in timpul<br />
lui Fulvius Flaccus i aü inut<br />
80 de ani dupd cum spune Livius.<br />
120. Livius spune cd el s'ati<br />
luptat 2 ani cu Fulvius Flaccus,<br />
insd ati fost bdtutl. 121.<br />
Liinanul. Intre el si balta Hiva sunt<br />
locuri pustii pe earl le cuprind<br />
Oguzil. Turcil 11 numese Cara Bogaz.<br />
438. Chesariul Alexie sosesce<br />
nóptea la Tarigrad, cu cordbiile, pe<br />
&and Latinil n'aveati grija, i strdjuiait<br />
numai Limanul din luntru,<br />
uncle le stall vasele. 477.<br />
Limba. De pre limba latinéscd, pre<br />
cea românéscd s'a izvodit Hronicul.<br />
1. Titeron, era pdrintele limbii<br />
latinesci. 5. Despre limba romanéscd.<br />
18, 153. Ce se spune in istorifle<br />
Ellinilor, Latinilor si a altor<br />
limbi. 58. Omiros a scris despre<br />
rösboiul Troadei, pre limba elli-<br />
INDICE GENERAL 719<br />
néscd. 59. In Schythia emit némuri<br />
de limbi deosebite. 60. Stravon, om<br />
ellin, a scris in limba lui pentru .<br />
Dachia. 62. Ghetii i Dachil ati tot<br />
o Rini:4. 71, 73. In limba Ellinéscd<br />
se schimbd : cus in os, 0 chi in i.<br />
72. Dail att i aceias limbä cu<br />
Ghetii, si au esit tot dintr'un loc,<br />
spune Stravon 76. Procopie Chesarlanul<br />
spune Ca Gotthil, Vandalii,<br />
Visegotthii i Ghepidil sunt tot de<br />
o lirnbd i un ném. 76. Deosebire<br />
intre limbile lumil. 86. De unde<br />
tote limbele nume au dat. 89.<br />
Elinil i Troadenil ere' tot un<br />
ném i o limbd. 90. Cum ail fdcut<br />
Arnilius peste dreptaté limbibor.<br />
96. Despre Romani scrie toti<br />
scriitoril tuturor. limbilor. 99. Maenburg<br />
vrea sh arate eà limba ellinéscd<br />
e din cea sfezascd abdtutd. 101.<br />
Despre limba latinésed, ellinéscd ai<br />
eolicéscd. 102, 103, 104 «Némul Dachilor<br />
laste o limbd vrajmasd W<br />
neasezatd.* 105. Despre ainestecul<br />
limbil latinesci cu cea a Dachilor.<br />
110, 221, 113. Eneas Sylvius ar fi<br />
scris «din porniré limbiiD. 116.<br />
Parthil emil, pe vremé lui Traian,<br />
mai puternicl de cat tote limbile<br />
din Asia. 118. Halcocondilas spune<br />
cd limba Dachilor sémand cu a Italilor.<br />
127, 126. Stravon spune eh<br />
Dachil i Ghetil tot o limbd au<br />
avut. 130. Sarnitie spune despre<br />
Romani : Corneal limbel noastre<br />
pre dansii Volohi adecd Italieni<br />
ii chiémd, 131. Stricarea graiului<br />
la Vlahl, atat din limba latinésch<br />
cat si din cea italienéscd. 134, 135.<br />
Valhovnic, va sd died pre limba<br />
slovenéscd, vrdjitor. 136. Ce scrie<br />
intr'un hronic bulgdresc, cu limba
720 INDIC& GENERAL<br />
slovenésca. 139. Despre limba latinésch<br />
i cea slovenésca in limba<br />
romand. 152. Vlachii din Find sint<br />
de o limba cu cel din Dachia. 157.<br />
Spusele lui Bonfin, si ale altora despre<br />
limba Vlachilor. 158, 159, 160.<br />
DumneVeil a risipit pre némul Izrailténilor<br />
«in limbh. 170. Cautare<br />
in istoria limbilor. 172. Orihovie<br />
spune Ca limba lesascà e din cea<br />
atticésca. 177. Cantemir a scris Hronicul,<br />
intai, pre limba latinésca.<br />
180. Traian, de la Dachi, la trecut<br />
la Parthi, si la alte limbi. 191. Limbile<br />
ce le-a biruit Septimius Severus.<br />
204. Romanii din drépta<br />
Dunaril sint de aceias limba cu<br />
cel din stanga. 218. In Misia sint<br />
locuitori tot de un ném i o limba<br />
cu Romanii. 229. De limba latinésca,<br />
stricata cu cea slavonésca,<br />
se slujesc Romanii. 240. Julian Paravatul<br />
au oprit pre crestini sà<br />
invete limba ellinésca. 252. Mayreii<br />
Cu alte limbi, pradd Africa. 254.<br />
Stransurile limbilor despre résdrit<br />
pe unde aa trecut. 277. Limba schythicéscd,<br />
nascutd din Uni. 281. 0<br />
clickóre in limba tiganéscd. 295.<br />
Josif i Filon, Judel, scriti in limba<br />
ellinéscd. 300. Ce nume aü avut<br />
Romanii in limba bulgaréscd, care<br />
este una cu cea slovenésca. 302,<br />
303, 304, 338. Valahia, ain limba<br />
nóstra,, se Vice tara romanésca.<br />
305. Ar fi fost bine ca nici o limba<br />
crestinéscfi sá n'aiba vecini pe<br />
Turci. 306. Timp in care nici la<br />
Grecl, nici la latini, nici la vre-o<br />
alta limbd. nu se pomenesce de Romani.<br />
347, Nenum6rate limbi yin,<br />
despre Asia, asupra imp6ratiel Romanilor.<br />
360. Pe la pragurile Nip-<br />
rului locuia o limbà, numità a Peelneghilor.<br />
362. Limba kr. 363. Limba<br />
Vineticilor 365. Limba romanéscã<br />
si<br />
cea a Pecenegilor. 366, 367.<br />
pasérile «are eines limba kr . 366.<br />
Despre limba de movie italienésca<br />
a lui Theodat Stefan, craia al Sanseverianatilor<br />
din Apulia. 375. Condo-Vlahii<br />
sint 'cu Vlahil de peste<br />
Dundre, dincóce, bp.OT)10TTOC, tot de o<br />
limbd. 416. La prefacerea hronicului,<br />
din limba latingsch in cea<br />
romanésca, Cantemir s'a mai servit<br />
si de Bonfin i de alti istorici.<br />
444. Se Vice ca Laslau a fost Valhovnic,<br />
care pe limba slovenésca<br />
va sa Vied vräjitor. 454. Hronicul<br />
lui erban logofatul scris pe limba<br />
prósta grecéscd. 462. Ardélul in<br />
limba saxonésca s'a numit Siebenburg.<br />
463. Bonfin despre limba Romanilor.<br />
464. pisele lui Grigoras<br />
traduse in limba romanéscd. 479.<br />
Lhnnos, insuld din archipelagul Chicladelor,<br />
nu face parte impreund<br />
cu ele, din divisiunea imperiului<br />
lui Constantin Marele. 242.<br />
Literata, cetate zidità in parté Moldovel,<br />
spune Procopie. 155, 322.<br />
Gresit i se Vice Lederatul. 322.<br />
Litfa, multimea popórelor supuse de<br />
Huni era aci. 322. E data de Ghierai,<br />
unuia din frati. 437.<br />
Litfania, a avut duce pe Razivil. 26.<br />
Parte din Tatárimea europeand. 61.<br />
Hunii ajung pand aci. 283. Aci aséza<br />
Attila, a 3-a resedinta. 285.<br />
Prin ea e drumul Varvarilor 285.<br />
Din Gothil ei es Polovtil si Pecinighil.<br />
362, 364. Ca es din Liftania<br />
Vice i Bilschie. 365. E cuprinsé<br />
de un frate al lui Ghierai. 437.<br />
Litfaniei. De la el erail Razivilii. 25.<br />
Si
Popor care mdrginesce Bogdania.<br />
127. Numesc Valahi pe locuitoril<br />
Moldovel si Munteniei, zice Sarnitie.<br />
131. Ail fost supusd de Svetoslay.<br />
372.<br />
MM. Las Mil dice cd. Bind domn, Batie<br />
s'a sculat si a supus tara Moscului,<br />
a Litfiii, ail intrat in crdiia<br />
unguréscd. 141.<br />
Litvan. Stanislav Orihovici era Litfan.<br />
157.<br />
Litvanil. Vedi Litfanii.<br />
Litinie Crassns Mntianns a fost consul<br />
impreund cu Valerie Flaccus, la<br />
129 a. Chr. 121.<br />
Liabil, popor slay supus de Svetoslav.<br />
372.<br />
Linblin, cetate luatd de Batie. 448.<br />
Lindovie impdratnl, a dvut rdsbóe cu<br />
Vandalii, Sorabii (Sdrbii) si Slove<br />
nil. 354.<br />
Livanie Sofistul, dascalul scólelor din<br />
Antiohia, intrebat de Iuliian Paravat,<br />
ce face fiul Teslarului, re spunde<br />
eá face loc pentru Iulian.<br />
252. Nichifor spune cal el a pus pe<br />
crestini sd omóre pe Iulian. 253.<br />
El era crestin ortodox. 252.<br />
Livia, era sub administratia conducetorelui<br />
Egiptului, in impartirea fdcutd.<br />
de Constantin cel mare. 242.<br />
Livins spune, ca resbelele dintre Romani<br />
si Liguril ail tinut 80 de ani,<br />
120, cd Valerie Flaccus consul la<br />
259 a. Chr. a purtat resboiti cu Anibal.<br />
120. Spune ed. Fulvius, consul<br />
la 178 cdstigAnd o luptd voesce sd<br />
zidésch o capiste in Ispania si ia<br />
nisce lespedi de la capistea Iunonel<br />
; Senatul il condamnd si el se<br />
sugrurnd, 120, cd Fulvius Flaccus<br />
consul la 123 a. Chr. s'a luptat cu<br />
Liguril. 121. El a scris istoria Ro-<br />
INDICE GENERAL 721<br />
manilor. Unii, il clevetesc. 173. A<br />
scris lucrurile Romanilor, intilmplate<br />
cu o mie de ani inainte de<br />
de el. 300.<br />
Livonia, parte din Tdthrimea europend.<br />
61.<br />
Lodomeriia. Craiul iel se intitulézd<br />
Andreas in diploma sa. 446. Era<br />
sub Unguri. 469.<br />
LogofAt. Logofdtul Neculai Costin<br />
despre némul Romdnilor. 113. Nicolae<br />
Costin logofdtul despre numele<br />
autorului basnel cu Lasldii.<br />
136. 0 inscriptie, in care se vorbesce<br />
despre Slibris logofdt . 161.<br />
Logofdtul N. Costin despre o inscriptie<br />
de la Gherghina. 162. Hronicul,<br />
de la Aron Vod piing la tefdnitd<br />
vod, e alcdtuit de Miron Costin<br />
logofdtul. 180. Logofdtul Nicolae<br />
Cnstin despre Turnul Severin. 204.<br />
Ce a fdcut Minesthtts, 4(secretariul,<br />
(adica Logofdtul de taind) al lui<br />
Aurelian. 225. Cuvintul lui Costin<br />
logofdtul. 295. Logofdtul N. Costin,<br />
urmând, póte, nisce istorici lesesci,<br />
gresesce cdnd crede ca. Dachia a<br />
fost vre-o data desartd. 321. Istoricul<br />
Honiat a fost logofdt. 405. Hronicul<br />
scris, in grecesce de erban<br />
logocatul. 462. Istratie a fost logofat<br />
al treilea la Constantin Cantemir.<br />
472. Logofdtul Neculai Costin<br />
despre Bogdan Vodd. 476. Neculai<br />
Costin logordtul despre Dragos<br />
Votia. 483.<br />
Longin, e cerut lui Traian de Decheval,<br />
ca sd trateze pacea, 82. El e<br />
omordt de Decheval. 82, 188.<br />
Longhiniana. cetate. 322.<br />
longiniana Vedi Longhiniana<br />
LongobardiaUnguril esind dinPanonia<br />
aii fdcut marl stricdciuni aci. 366.<br />
4 C
722 1NDICE GENERAL<br />
Longobardil se scobóra la 568 din<br />
Scandia. 12. Primesc cetatea Norion<br />
in Panonia. 318. Dupa ce se<br />
mutd peste Dunare lânga Ghepidi,<br />
se apnea la galcévd cu<br />
Longobarclii cer ajutor de la Justinian,<br />
contra Erulilor. So lii Mr<br />
spun lui Justinian ca. Ghepidil earl<br />
inainte nu treceati Dunarea de frica<br />
Gotthilor, acum se lauda ca staphnese<br />
tóta Dachia. Cuvintele lor, le<br />
intorc solii Ghepiclilor. 319, 320.<br />
Lovitil, cetate. Nu o pOte lua Isachie<br />
Anghel. 406.<br />
Luca, sfintul, dice ch. Christos s'a nascut<br />
pe timpul lui Avgust Chesar.99.<br />
Lucifer. Vecli kutifer.<br />
Lucius. Vecli Lutius.<br />
Luctine. Titeron «poftésee de la un<br />
Luctine, pentru ca shri scrie<br />
Ghepidil.<br />
5. «Cine laste atata de fericit Titeron,<br />
carile nu unul, ce o mie de<br />
Luctii sa OVA avéd> 10.<br />
Ludovic craiul unguresc. Nicolae Costill<br />
Logoatul dupd Bonfin (pee<br />
ca, pe vremea lui Ludovic un Bogdan<br />
Voda sa se fi intors din Ardeal<br />
iards la Moldova, insa acesta<br />
este Stefan Voda poreclit Bogdan<br />
ficiorul lui Drago0 Vodä si nepotul<br />
lui Bogdan Vodd. 475.<br />
Luitprand scrie ca Arnulful i-a che-<br />
mat pe Unguri i i-a trimis<br />
violate.<br />
in<br />
Ghermania si in Galia. 355. Despre<br />
Ingher saü Ingor. 357.<br />
Luguria. Vecli Liguria.<br />
Lame Gotthilor, opera a scriitorului<br />
Mathei Pretorie. 73,75. Vorbesce de<br />
fesboiul lui Varavista cu Romanii.<br />
78. Gotthicesca a lui Pretorie fata<br />
de Orbin Raguzeul. 178. Mathel Pretorul<br />
in lumea Gotthicésch pomenesce<br />
de rSsboiul llachilor. 204.<br />
Lumen nom& adica America multe mii<br />
si sute de ani a fost necnnoscutd<br />
cimenilor. 184.<br />
Lupitin era insarcinat de Valens sa<br />
dea hrang Gotthilor si nu le da,<br />
Bind lacom, cea ce face pe GottliiI<br />
sd se revolte. 256. Bonfin spune<br />
cä el a invitat pe Frithighern, domnul<br />
Gotthilor, cu gand sh-1 omiire<br />
dar Frithighern scapà. 267.<br />
Lusitania. Vecli Luzitania.<br />
Lutecil popor slay supus de Svetoslay.<br />
373.<br />
Lutifer Calaritiianul indémna pe Constantin<br />
Marele O. se boteze de la<br />
Athanasie sail de la episcopil lui,<br />
earl erau ortodocsl. 250.<br />
Lutius, nume care se da de scriitori<br />
hatmanului Flac. 124, 125.<br />
Luzitania a coprins-o Alanii in acelasi<br />
an in care ndvalesce Alaric<br />
in Italia, spun Idatie i Isidor. 276.<br />
E pradata de Evaric, domnul Gothilor.<br />
292.<br />
Lybia. Vecli Lyvia.<br />
Lycostomon A6asta'i Chiliia, ce s'a<br />
mai numit Istropolis. 60.<br />
Lycurg. Tecli Licurgos.<br />
Lyvia. Padà in pustiurile ei a phtruns<br />
Alexandru cel Machedon. 88. Impreund<br />
cu Eghypetul, Pantapolis,<br />
pana la Mesopotamia, Chilichila,<br />
Cappadochia, Armenia, Thrachia,<br />
era intr'una din cele 4 divisiuni<br />
ale lid Constantin Marele. 243.<br />
Lycostomon. Ast-fel se mai unmea<br />
Chilia. 60.
M. Iferenens a fost consul cu Valerie<br />
Flacus la 91 a. Chr. 121.<br />
If.<br />
Nonie Mutian. Calviz spune cà a<br />
avut sot la consulat pe timpul Septimiu<br />
Sever, pe Annie. 161.<br />
Maehedonia e prädata dupd 499. 12.<br />
Constantin o alatura Thrachiei,<br />
pentru ca sa epliniascaD o a patra<br />
parte a lumil romane. 15. De la<br />
Constans, phyla la Gratian, a fost<br />
irnpreuna cu .Dachia nóstrav si cu<br />
Thrachia sub acelasi «deregatoriti<br />
16. Sub imparatii urmasi al lui<br />
Theodosie e pradata de barbari. 17.<br />
La hotarul Illyriel. 64. In resbel<br />
cu Romanii. 78. Era in stdpanirea<br />
Ellinilor. 90. Sub stdpanirea Tanigradului.<br />
106. Aprópe de hotarul<br />
el in Gretia se and cetatea Nicopolls.<br />
158. Pana la ea a ajuns n5.valirea<br />
Tatarilor. 209. In ea all navalit<br />
Varvaril Crivdtului, spune Zonaras.<br />
215. 0 ia Constantie Marele.<br />
238. Spre miaza-zi, pana aci merge<br />
Thrachia. 242. Facea parte din Thrachia.<br />
242. Impreuna cu Drehia, a fost<br />
alipità pe langa Thrachia. 16. 243. In<br />
ea eraii multi locuitori harnici. In<br />
ostile el, se cuprind si ale Dachiel.<br />
Peste ea, Thrachia si Dachia, s'a<br />
oranduit un hatman 244. E data.<br />
lui Constans. 246 *i din ea ail<br />
venit representanti in sinodul de<br />
la Sardica. 250 Attila trece in ea.<br />
283. Pada' la ea ajung Unil, dupd<br />
mórtea lui Attila. 289. Pang in ea<br />
intrase Mundon , domnul Ghetibor.<br />
312. A fost pustiita de Slavi.<br />
317.<br />
*i<br />
Pazinazii infra in ea. 371.<br />
nu pot sä fie scosl sall nimiciti<br />
1NDICE GENERAL 723<br />
M.<br />
382. Pazinazilor le-au dat locuri in<br />
ea. 384. A fost pradata de hatmanul<br />
Nestor. 387. Pazinazil o prada<br />
a 2-a óra. 391. Romano-Vlahil in<br />
Machedonia. 395. Imprejurul iei<br />
pradéza V lahil. 414. In ea se intore<br />
Grecil. 424. Locuitoril iei se<br />
ridica contra Latinilor. 424. A fost<br />
apucata de Latini. 466. Este pradata<br />
de Mihail, un sef de pradätorl.<br />
476<br />
Maehedoneuil. Vecli Machedong<br />
Machedonie, patriarchul Tarigradului<br />
fusese trimis in exil. 313.<br />
Machedonii, zice Orbinus Raguzail,<br />
cll se trag din Varvaril de peste<br />
Volga. 101. Orbinus Raguzati, fagadueste<br />
ca ar fi Greci, 177, si spune<br />
ca ar fi Slovéni. 177. Vitichild se<br />
sileste sa arate dll Gherrnanil cel<br />
vechi, Saxon% se trag din Machedoni.<br />
177. In ostile Thrachiel sall<br />
a Machedonénilor se coprind siale<br />
Dachiel. 244.<br />
Maerian ha lman impreuna cu<br />
ucid pe Gallian la Mediolan. 212.<br />
Muffin nascut din Sevastiia era proconsul<br />
in Panonia. 282.<br />
Maerovios scrie ca. Avgnst Chesar a<br />
trimes pe Julia in Ostrovul Pandataria<br />
dupa ce a exilat pe Ovidia<br />
la Tomos. 122.<br />
Afaesimin Liehinie imparat, a avut de<br />
sotie pe sora marelui Constantin<br />
care s'ar fi nascut din Romanil<br />
din Dachia, spune Zonara. 156. E<br />
ales Chesar de Galerie. Era nascut<br />
in Dachia. El tinea pe sora lui<br />
Constantin Marele, çhice Zonaras.<br />
234. E luat tovards de Constan-
724 MINCE GtNERAL<br />
tin Mare le. Maximin cu ostile din<br />
Asia, vrea Esä se faca mai mare<br />
ca el. 237. Lichinie bate pe Maximin,<br />
care fuge la Tarsus, unde<br />
si more. Zozim spune ca el dui:a<br />
ce a biruit pe Maximin, vrea sa<br />
stapanOsca singur *He invinsului.<br />
Constantin il bate si Lichinie cere<br />
pace El iea rasaritul cu Thrachia,<br />
Asia si Eghypet. Zonaras spune ca<br />
tinea pe Constanta, sora lui Constantin<br />
Mare le, care gonind pe Sarmap,<br />
intrase in hotarele lui Lichinie<br />
i acesta se ridica asupra lui<br />
Constantin. Constantin biruesce pe<br />
Lichinie, care scapd la Vyzantie.<br />
238. Acolo strange armata, dar e<br />
din, nofi biruit. Intervine Constanta<br />
se face pace, si Lichinie e trimis<br />
la Thessalonica. Voind WA.' se rascole<br />
din not, Constantin trimite<br />
sa-1 om6re, la 325 d. Hs. 239.<br />
Maesimin Thracul, vine la imparatie<br />
dupd Avrelie Severus Alescandru,<br />
este de neam de jos, a omorat pe<br />
toti cati tiai1 ca s'a nhscut din<br />
mojici, tatal sail era Mitia Gothul<br />
si mama sa Ababa Aliana. 206. Fu<br />
omorat de osteni la anul 237, dupa<br />
uciderea lui urmOza Gordian. 207.<br />
Madboroe, aci a facut domnie August<br />
lui Prus. 371.<br />
Maenburg, zice &à L. Elineascd, are<br />
origind in L. fezasca abatutd. 101.<br />
Spune ca Ostrogotthil all inut Dachia<br />
care se intinde de la Prut pana<br />
la Tisa, atunci Visegotthil ar fi tre-<br />
buit P i ocupe tara Ungurésca, care<br />
de ar fi adevserat, tOta istoria lui<br />
Iornand ar cddea ca mincinósa.<br />
264, 269. Din el aduce Moreri in<br />
dictionarul seil, la cuvAntul Gotth,<br />
multe fabule. 021, 263.<br />
Hag Vladislav inainte de a se boteza<br />
era eretic i mag, adica vrajitor.<br />
141.<br />
Magdeburghianul episcop i hatman a<br />
mers asupra Vandalilor. 389.<br />
Maghistrat. La a. 66 a Ch. Julie a inchput<br />
la cinstea Magistratului. 163.<br />
Traian exileza pe papa Clement la<br />
Iberia peste marea Negra si a poruncit<br />
ca adunari fard maghistrat<br />
sd nu se faca.<br />
Maghistrul. Prin al treilea deceniii al<br />
secolului al IV, Maghistrul ostilor<br />
lui Honorie, chémd pe Vandali in<br />
Gallia. 240. Theodoric ar fi fost fdcut<br />
Maghistru al ostilor din Dachia<br />
i Misia, de catre impdratul<br />
Zenon. 295. Anastasia face pe Vi.<br />
talian maghistrul tuturor ostilor.<br />
313. Varvaril cer de la impärat sa<br />
le dea pe Hilvurie maghistrul, ca<br />
sef. 318.<br />
Magnentie Comes, trimite pe Gaison la<br />
muntii Pirinei, unde era Constans,<br />
ca sa-1 omóre. 248.<br />
Magog, neam asezat de Sf. Scriptura<br />
in partile Crivatului, impreund cu<br />
némul Gog i ambele de aceasi<br />
origina cu Schithyil. 57, 58. Dupa<br />
multi invatati e Mongul. 61.<br />
Mahiallor. MesteruI care era asupra<br />
mahinilor (Ciniilor) de 6ste, slujia<br />
cu léfa la imparat; neplatindu-i-se<br />
léfh fugise la Hris. 416. Hris farina<br />
mahinele imparatului. 416.<br />
Mc'czoo brcip Tcatpiaoc, luptd-te pentru<br />
movie, e o cvestitd a batranilor<br />
zisa* si ainvatatura,., 7.<br />
Maioran, mai marele ostilor, e trimis<br />
imparat la Roma, de cdtre Leon<br />
imparatul. 290. Se incoroneazã imparatul<br />
apusului, in Ravenna. 291.<br />
N'ail<br />
lucrat nimic in partile Da-
chief. Piere ucis de mina lui Retimir<br />
Gotthul, dupd ce a impdrAtit,<br />
4 mil, 4 luni. 291.<br />
Malta ostrov, uncle fug cruciatii goniti<br />
de Suleiman. 451.<br />
Manasi, scriitor, vorbesce despre calugdrirea<br />
lui Isachie Comneno. 382.<br />
Aratd. cum Nichifor Votaniatis a<br />
chlugdrit pe impdratul Mihail si pe<br />
imperdteasa sa. 387.<br />
Mangopol, cetate fondatä de romini,<br />
bastarni i inovezi. 365.<br />
Manothelite. Iraclie cade la batranete<br />
in iereasa Manothelitelor. 334.<br />
Manlie Atidinus Fulvilanus, a fost consul,<br />
la 178 a. Chr., cu fratele set,<br />
Fulvius. 120.<br />
11Lan1ie Torevat, a fost consul cu Fulvius<br />
Flaccus la 222 a. Chr. 120.<br />
Manlius Acidinus Fulvianns. Vedi Manlie<br />
Afidinus Fulviianus.<br />
Manlius Toroluatus. Vedi Manlie Torcvat.<br />
Hanoi' Comnenos. 388. Urmezá la impa.rdtie<br />
dupd Calo Ioanis tatd1 seu.<br />
389. More la 1180 dupa. 38 ani de<br />
domnie, 40 dupd Vellelmu Tirul,<br />
38 dupd. Patavie i Calviz. 391.<br />
Alexie Inghel se pretinde a fi fiul<br />
lui Emanoil Comnenos. 410.<br />
Manuil Carnize Protostratorul e orinduit<br />
de Alexie sà meargd la Joan,<br />
417, insd la Filippopolis &tea fuge.<br />
412. E prins de Joan Alexie. 418,<br />
420<br />
Heppe. Gheografiea Ardealului, facute'<br />
din porunca lui Emeric Tekelye,<br />
Domnul Tranisilvaniel, si in<br />
care arata Ca acolo Moldovenii<br />
Muntenii i Sasii aveati tinuturile<br />
bor. 473.<br />
Maramoras, 65, teeà de lingd apa Mores<br />
unde Vladislav a asezat pe tâl-<br />
INDICE GENERAL 725<br />
ei<br />
haril trirnes1 in ajutorul lui, zice<br />
Simion Calugdrul. 138. Sarghetia<br />
este apa care acum se numesce<br />
Strelta i curge despre Maramurds<br />
spre Tisa. 189. Legenda spune ca<br />
aduc8nd Lasläii Wharf de la Ram<br />
all umplut Maramordsul 393. Basnile<br />
lui Simion Ungurénul pentril<br />
Laslàll Craiu sipentru deschlecarea<br />
Maramordsuluilcu Romanii, nu sunt<br />
adevérate. 446, 449, 452. NU in tim-<br />
pul lui Lasldir asedat Românil<br />
in Maramurds. 469.<br />
Maramordsul, apd. Ea e numith Marisia,<br />
de cdtre Orosiie. Aci Gotthii<br />
bat pe Vandali. 239. Targul Bogdan<br />
se afla unde dd. apa Maramordsului<br />
in Tisa. 474.<br />
MaramoritseniI impreund cu Moldovenii,<br />
Muntenii Români de peste<br />
Dundre i Cotovlachil sunt din Romanil<br />
lui Traian. 153.<br />
Mareellinus. Vedi Martelin.<br />
Mareellus. Vedi Martelus.<br />
Marehian, ocupà locul lui Theodosie.<br />
Se numesce Marchian Thracul, pe<br />
care irjea bärbat Pulhiria, sora lui<br />
Theodosie. 288. Impgratesce la 451,<br />
&and Attila intrà in Ghermania.<br />
288. El goneste pe Attila din Mirk.<br />
289. More la 456, Januarie 26,<br />
&yd.' ce impardtise 6 ani, 6 hurl,<br />
ei<br />
sal<br />
dupd el urmeazd Leon Thra-<br />
chul. 290.<br />
Marehianopolis, cetate ziditá de Traian<br />
in Misia. Bonfin o numesce Martia.<br />
158. Intr'un ban de alamd gdsit de<br />
Nicolae Costin, se vorbesce despre<br />
acestd. cetate. 162. Miron Costin<br />
zice eà ea ar fi in Dobruge. 162. PP<br />
lingd ea, Pevchii, Schytii i Gotil<br />
tree in Misia. 212. Aci erneazd Valens,<br />
254.
726 INDICE GENERAL<br />
March's Turbo. Vedi Martius Turbon.<br />
Marco. Martidava e cum am dice Dava<br />
lui Marco. 73.<br />
Marco Avrilie. 200. De ar fi trait<br />
Marco Avrilie p6te ar fi fost tam.<br />
lor Mental provincie, spune Dion.<br />
Marco Anthnie Verus. 200. Vedi Marco 201. Locuiari in Panonia, spune Zo-<br />
Avrelie.<br />
Marco Avrilie, merge el insusi cu Oste<br />
asupra Britaniei, iar asupra Ghermanilor<br />
Catii trimete pe hatmanul<br />
nara. 201. Sunt biruiti de Avrelian.<br />
219. Sunt luatl impreund cu Vandalii.<br />
275. Vin la Sicambria, chemap<br />
de Attila 287.<br />
Aufidie Victorinne, spune Julie Ca- Marcus. Vedi Marco.<br />
pitolin. 199, 200. Bate pe Marcomanii<br />
cari erau uniti cu Cvadil,<br />
Vandalii, Sarmatii, Svevii. 200. Dion<br />
spune cà el plécd contra vrasma-<br />
01or cu hatmanul Paternus i ca<br />
nu a putut supune pe Tatari Ended<br />
s'a irnbolndvit i apoi a murit,<br />
de ar mai fi trait un an ar fi fdcut<br />
tOrile Marcomanilor i Cvadilor in<br />
tinutnri. Zonara spune ca «rès-<br />
Marea Azacului este balta Meotis. 60.<br />
Evesinul este marea Négra. 60. Hotarul<br />
SchyLiel merge 'And la marea<br />
Balticd. 60. Ce némuri, spund<br />
Dionysie Periighitis cà se intind<br />
la r6s6ritul main Negre. 61, 63. Dachia<br />
se intindea de la marea NOgra..<br />
62. Muntil Cenghi tree de la<br />
Filippolis spre marea Alba. 64. Illyria<br />
se intinde pand la marea NOboiul<br />
lui Marco cu Varvaril sá fie gra. 64.Explicarea numelui Bugiac<br />
fost in Panonia iard nu in Dachia.<br />
Varvaril acestia cari loeuesc pe<br />
lângd Dunfire in Panonia, sunt tazighii,<br />
Ghermanii, Marcomanii, Caul<br />
Cvadil pa.nd la Vendebona (ace-<br />
prin positia pdmantului dintre Prut<br />
Nistru ce se termina en cetatea<br />
Albé, de la marea Négrá. 67. Pre<br />
marginea mdrii Negre ail locuit<br />
Vastarnii. 68. Stravon Spune ca.<br />
sta-1 numele eel vechiil a Beciului), Ghetii stati spre marea Négrd. 70.<br />
pe care a bdtut-o el. Evtropie, Spartian,<br />
Capitolin si mai cu séma. Evsevie<br />
in Hronicul sail vorbesce despre<br />
resbOiele lui Marco Avrilie cu<br />
Varvarii. 201. Tertulian i Orosie<br />
zic asemenea, 201, un poet Clavdianus<br />
a cantat victoria lui Marco<br />
Ovidie numesce o carte a lui Pont,<br />
cadeed marea Négrá . 72 Cum<br />
spune ea all venit Gotthii de s'aii<br />
asedat pe marginile maril Negre.<br />
73. Stravon i Trogus spune ca.<br />
Dachil ar fi din Dal sail Davi, ce<br />
locuiail pe la marea Caspich. 74.<br />
Avrilie. 202. More la Vindebona sail<br />
Vienna sail Beciul la anul 180 fiind<br />
otravit de doctors impreuna cu<br />
g De la Dundre, de la marea Négrd<br />
0 de la marea Caspiii in sus spre<br />
ocheianul Crivatului, trei numere<br />
fiiul sell Commod. 203.<br />
mai de obste mai de vestite<br />
Marco Aurelia Ruf. Se afld menti- 75. Posidon era cleul maril la Greci.<br />
onat intr'o inscriptie gasità in Dacia.<br />
162.<br />
Marcomir, tatal lui Formund 277.<br />
Marcomanil uniti cu Cvadii, Vandalii,<br />
Sarmatii, Svevil sunt bdtuti de<br />
89. OstrOvele din marea Mesoghia<br />
sail. MM. 90. `rural all supus ostrOvele<br />
mdrii Mediterrane. 106. Ovidins<br />
e trimis la Tomos, ce e la marea<br />
Négrd. 117. 122. Varna Vlahilor.
dupd Halcocondilas, tin pand la<br />
marea Négrd. 126. Ghenovezii aii<br />
tinut Caf a si alte ceati ale Cramului,<br />
de pe marginea mdril Negre.<br />
135. De ce a pierit Faraon in<br />
undele mdril Rosii. 170. Despre Varvarii<br />
earl veneati de la marea BO-<br />
VA si. Caspicd. 174. Despre ce aft<br />
scris gheografii, despre marl, ostrove,<br />
etc. 177. Cum se schimba de<br />
scriitori numele amdrilor, a pddurilor,<br />
a apelor* etc. 178. 0 comparatie<br />
cu un pesce din mare. 182.<br />
Traian a voit a trece cu ostile 4( peste<br />
marea Ro0e.* 191 Papa Clement e<br />
trimis in exil, peste marea Mgr.&<br />
la Iberia (Ghlurgia). 193. Traian<br />
apreste marea Rosie cu cordbiile<br />
ail imblat* 194. Traian se intOrce<br />
la marea Rosie spre a merge din<br />
nal Inpotriva Partilor. 195. Nisce<br />
Schythi tree Bosforul, spre marea<br />
Mgr* in timpul lui Dechie. 209.<br />
Sub Valerian si Galien, Tdtaril ndvdlesc,<br />
ldsand Dundrea in stanga.<br />
211. Si acum de la POrta de fer<br />
pand in marea Négrfi, in Misiia:<br />
sunt Romani. 217. Main, sub Claydins<br />
Tatitul, lovesc ape dupd. marea<br />
NOgrd* la Asia. 223. Tätaril<br />
pradd peste Marea Négra, in Asia.<br />
226, 227. Vastarnii locuiail peste<br />
Nistru si intre Nipru, aprópe de<br />
marea Négrd. 228. Constantin dd<br />
unui guvernator, Chilichia, Capadochia<br />
si alte tdri, si pdrtile mdrei<br />
Negre de la Panfilie pada la Trapezont;<br />
altuia Thrachia, ce se intinde<br />
pand la Bogat, unde dd marea<br />
Négrd in cea Albd. 242. Partea<br />
lui Constantie il venea partea de<br />
la Propontida (marea din josul<br />
Tarigradului). 246, Partile Schytiei<br />
INDICE GENERAL 727<br />
de langii ea, stdpanite de Romani.<br />
255. Némul Gotthilor a locuit la<br />
marginea mdrel Baltice, 260, 263,<br />
apol ail venit la marea Azacului.<br />
261. Ostrogottii eralt pe mérginile<br />
mdrii Negre. 263. Familiile Gotthilor<br />
pe marginele mdrei Negre.<br />
264. Ostrogotthii pe marginele marel<br />
Negre. 268, 269. Gotthil tree cu<br />
cordbii peste mare. 271. Lupta intre<br />
Gaina si impdrdtia réséritului,<br />
la mare la a Elispont. 274. Hunii<br />
gonesc pe Gotthi de pe marginile<br />
mdrii Negre. 280. Intre Prut, Nistru,<br />
pand la marea NOgra e cuprinsä<br />
Moldova. 305. Zid de la marea<br />
Négrá p and la Silivria. 312.H otarele<br />
impardtiel rdsdritului, despre<br />
marea Négrd. 320. Turcii, adusl<br />
de Iraclie, se intorc la marea Caspiei.<br />
334 Stdpanirea Romanilor pe<br />
marginea mdrii Negre. 341, 342.<br />
Bulgarii stdpanind in Misia, Thrachia<br />
si pand la marea Négrd. 346.<br />
Despre despdrtirea bisericilor : o<br />
comparatie cu trecerea mdrii Rosii.<br />
349. Bononia e cetate la mare. 360.<br />
Vladimir ese cu Vase la mare, impotriva<br />
Tarigradului ; prädézd. Iraclia,<br />
de la marea Négra. 357. Apa<br />
Glem, curge in marea Baffled. 371.<br />
Novogrodénii, Merii si Crivich,<br />
peste marea Baffled. 372. Aliosmanil<br />
la marea Caspicd. 387,438. Conrad<br />
in drum spre marea Négrd,<br />
cdreia Dlugos II dice aLeonin» e<br />
petrecut de Vladislav, craiul lesesc<br />
390. 0 comparatie, relativä la mare,<br />
din Evanghelie. 402. Locurile de<br />
langa. marea Propontis 406. Cetàtile<br />
de langd mare, in Thrachia,<br />
cuprinse de Romani si 'Mari. 432.<br />
Alexie, trece marea Egheul si se
728 INDICE GENERAL<br />
duce la Athatin, dupg ajutor. 433.<br />
Galiupolis e cheea Tarigradulul<br />
despre marea Alba. 441. Gallitia<br />
era Vlahia, din marea Négrg pang<br />
la Tisa. 446. Bela in ostrOvele marel<br />
Adriatice 450. Românii, pang<br />
la marea Négrd, pe vremea lui Batie.<br />
467, 468, 469.<br />
Marea Baltic& VeçIi Balticd.<br />
Mama Rosiii. Vedl Rwia mare.<br />
Marepigul, cetate facutá putin in urma<br />
dupg Traian. 322.<br />
Marbion. Pe langd el voese sg ràmânà<br />
Grecli din Thrachia. 423, Se<br />
afla in Peloponis and Vlahil cuprind<br />
cetdtile Thrachiel. Merge la<br />
So Ionia si apoi la Scopia. 428. E<br />
bátut de loan Alexia i se inchide<br />
in Thessalonic. De aci fuge in corfibil.<br />
429.<br />
Mar Mon de Turinghia, hatmanul lui<br />
Henric, este prins de Bela in räsboiii.<br />
383.<br />
Marhionesa trimite yes te Marhionului<br />
eh Solonénil umblà sa scornéscg<br />
lucruri noug. 428.<br />
Maria sora Sofiii, e luatg de Ilias. 26.<br />
Maria fiica Jul Bela 3-a. E data sotie<br />
lui Isachie Anghel. 443.<br />
Maria Fedora, mama Jul Isus Hristos.<br />
164. Constantin inching noua<br />
cetate Sfintel Maril. 241. Fusese<br />
hulit de Kopronim. 347.<br />
Marie VI a fost consul Valerie Flaccus<br />
la anul 98. 121.<br />
Marin. 10, Istoricul spune cg dupe ce<br />
Tataril au pradat tam Moscalior<br />
s'ad<br />
slobozit spre Vlahi. 447. El<br />
zice olahl, Vlahilor. 448. Aratá despre<br />
trecerea Românilor in Ardél<br />
in timpul invaziel lui Batie. 465.<br />
Marin voevodul lui Anastasie, impreund<br />
cu Procul Matematicul, a-<br />
prind cu niste oglincli flota lui Vitalian.<br />
313.<br />
Marisia, apg, unde Gotthil bat pe Vandal,<br />
scrie Orosie. Ea ar fi Maramorásul.<br />
239.<br />
Marius. Vali Marie.<br />
Marmarnisia, tara Maramoräsului. 65.<br />
Mars, zeul rèzboiului, face 2 copil<br />
cu Rea : pe Romulus i Remus.<br />
97, 366.<br />
Martidava, exemplu de numirl de<br />
orase la Dail. 73.<br />
Martina matt* lui Constantin fiul<br />
lui Iraclie, ea otrgvind pe Coustantin<br />
vine la impgratie impreund cu<br />
fiul el Iraclion, insh peste 6 luni<br />
senatul aflând cum cd ea a omorat<br />
pe Constantin, il tale Ora i o<br />
trimete in exil. 335.<br />
Martin Vossius. 101.<br />
Martur. Petal. i Asan a clidit o besOricg<br />
a preminunat Marturului<br />
Sfintului Dimitrie. 401.<br />
Martelin istoricul. Radagaizus cu o<br />
armatà de 200.000 a navalit in Italia.<br />
266, 274. In Hronic spune cä<br />
Grutingil cu 3000 vase ail trecut<br />
all prád at Trachia. 270. Martel spune<br />
cg. Theodosie sà fi avut in armata<br />
sa cate-va pfilcuri de Alani. 272. La<br />
a. 400 Alaric Domnul Gotilor s!-ati<br />
pus gandul sä ndvälésca asupra<br />
apusului. 273. In Cartea 13, leat 408,<br />
scrie cg. Honorie a omorat pe Stilihon,<br />
iar Alaric la 409 a intrat in<br />
Italia. 276. In Hronic la leat 425<br />
vorbesce de Ae tie Hatmanul Apusului.<br />
278. Aseclarea Hunilor in<br />
Ungaria. 282. La 446 scrie cd Theodosie<br />
nevoind sd dea Attilii birul<br />
fagaduit, Attila s'a gätit cu óste asupra<br />
lui. 284. Despre mórtea lui<br />
Olivrie i alegerea liii Glichirie a.
473. 292. Theodoric Schitul a pr5.dat<br />
la 479 Tracia. 293. Theodoric<br />
plécd eu Gotii in Italia. 291. La<br />
Leat 499 vin Bolgaril. 301. Anastasia<br />
pieri de fulger la leat M8. Martelin<br />
dice di de pe vremea lui Zenon<br />
ati inceput Gepidii a sluji en<br />
liafd la imperati. 318.<br />
Marta las poeticul, despre o lupt5. cu<br />
Grutinghii. 271.<br />
Martialis sutasul pus de chtre Opilie<br />
Macrin ornera pe Caracala. 205.<br />
Martian, impärat. Ghepidii se invoesc<br />
s5. primésch de la Justinian, léfa<br />
ee primisera de la Martian, scrie<br />
Jornand. 318.<br />
Martie Turban trimes de Traian contra<br />
Jidovilor. 194.<br />
Martia sora lui Traian, vede o minune,<br />
care face pe Traian sà zidésch<br />
o cetate,:Marchianopolis, Bonfin<br />
o numesce Martia. 158, 162.<br />
Martiia. In Campine iei, fu ucis Valentinian<br />
de cdtre Aniehie Maxim.<br />
290.<br />
Massaghetil, tinuti in pace de Flac.<br />
72. Sub numele lor, Procopie Chesarianul<br />
intelege pe TJni. 76.<br />
Masa lmas domnul Serachenior, la curtea<br />
lui era Ion Damaschin Sfintul.<br />
344.<br />
Mathematical. Ve1i Proclu. 313, 314.<br />
Mauri. Vedi Mavri.<br />
Mauricius. Vedi Mavrichie.<br />
Mavri ail fost batuti de Antonia Pius.<br />
199. Prädeza Africa pe timpul<br />
lul Valentinian. 254.<br />
Mavriebie, hatman, pe timpul lui Tiverie<br />
a avut biruinta asupra Persilor,<br />
Tiverie fiind pe merte a dat<br />
pe fata sa Constantina lul i chiar<br />
l'a ales de urmas. 826. El ca imperat<br />
a avut resbóie cu Persil si<br />
IND10E GENERAL 729<br />
cu Avaril cari inaintase pand la<br />
Tarigrad; el trimite pe Priscus<br />
contra Sclavonilor earl erail in<br />
Thrachia. 327. Pe vremile lui nu<br />
numal Dachia ci i Schithia era<br />
sub sthpanirea lui. El cheamd pe<br />
Priscus la Tarigrad si in local lui<br />
trimite pe Pet 5r, insa mai in urmd<br />
ii trimite iard inapoi. 328. El face<br />
pace cu Hagan plAtindu-i banii.<br />
Yard voia lui hatmanii Priscus si<br />
Comentiul navalese asupra liii Hagan<br />
pe care il bate. 329. El da nisce<br />
ordine care revolth armata, 330, care<br />
ridicä pe Foca de impel-at si el au<br />
dind acésta fuge la Halcedon, de<br />
unde este aduse de emenil lui Foca,<br />
care in fata lui omórà 3 fil al sel. El<br />
a imperatit 20 de aril si 3 luni. 331.<br />
Iraclie a gasit, cand a venit la irnperatie,<br />
numal dol din slujitoril<br />
pe cari'i Meuse Mavrichie. 332.<br />
Leon more de boala Athracului, luand<br />
corona cea scumpa de la bisericti,<br />
a pre care Mavrichie, o inchinasd<br />
. 347.<br />
Mavritanil ail fost invinsi de Maximian,<br />
care face triumf la Roma,<br />
pentru victoria. 233.<br />
Maximin cu ostile din Asia, vrea sã<br />
se faca mai mare de cat Lichinie<br />
si Constantin Marele. Intra in Illiria.<br />
237. Lichinie 11 bate si Maximin<br />
fuge la Tarsus, unde I more,<br />
dupd ce fusese chesar 4 ani si 3<br />
ani, avgust. More la 313 d. Hs. 238.<br />
Maxentie, fiul lui Maximian, supérat<br />
cé n'a fost pus Chesar de tatdl sett,<br />
se scólá cu 6ste asupra lui Saverus,<br />
face resboi, e bOtut, incheie<br />
pace, i omOrä pe Sever. Galeria<br />
ca sa-1 pedepsésed, vine cu este<br />
asupra Romel. Tata sëu spune cã
730 INDICE GENERAL<br />
Maxentie nu e vrednic de impèrdtie.<br />
233. Fiul lui Eraclie, tovards<br />
la imperatie WI Constantin Mare le,<br />
se cérth cu Constantin, an re'sboiü<br />
e invins de 3 ori. 237.<br />
Maxim a fost pus de Lupitin sá om6re<br />
pe Frithighern. Multimea atatata<br />
de Frithighern, omórd pe<br />
Maxim si pe sotia sa. 258.<br />
Maxiinian e luat tovards la impOrdtie<br />
de Diocletian. El lasd domnia<br />
odatd. Era ndscut in Dachia, spune<br />
Bonfin. 231. Numesce chesar pe<br />
Constantin Hlorus i Armintarie.<br />
Impart ostile in 4. Maximian ia<br />
Africa. La anul 302, fac triumf la<br />
Roma. 232. El invinsese pe Franti,<br />
Alemani, Britani i Mavritani. In<br />
triumf ia num ele de Herculie. Pune<br />
chesar pe Galerie Maximian si Constantin<br />
Hlorus. Dupd 20 ani de<br />
domnie, la anul 304, se retrage de<br />
la impardtie si se duce la Solon<br />
unde se ocupd cu grddindria. 233.<br />
Are fit pe Maxentie, pe care nu-1<br />
pune Chesar. Voind sd ia din non<br />
domnia, se duce la Diocletiaa, dar<br />
acesta nu-1 primesce. Apol se duce<br />
la Constantin, si Ii dd de sotie pe<br />
fica sa, Favsta. 233. Voind sd omore<br />
pe Constantin, Favsta II dã<br />
pe fatal si Constantin pune de-1 omórd,<br />
la anul 309 d. Hs. 234. El<br />
se numesce si Maximiian Dacul.<br />
247.<br />
Maximilian Chezarni. Dupd secretarul<br />
sëü Cureus, aerie Leunclavie. 468.<br />
Mazovia, parte din Tdarimea eurepeand.<br />
61.<br />
Mdzacul, se dice lui Simion scriitorul.<br />
448. Cum a ajuns povestea, ca<br />
Romanil se trag din hotii de la<br />
Ram, pand la mdzacul Simion.<br />
138. Povestea acOsta ai luat'o dintr'un<br />
cronic bulgaresc i ceea ce-i<br />
mai adauge Simion i alt meizac<br />
nu sunt adevnrate. 143, 145. Mazacul<br />
Simion despre Lasldii. 146.<br />
Valk acum si se rusinéza Mdzacil<br />
necunoscdtorii istoriilor. Vladislay<br />
nu p6te fi Lasläul mincinos a<br />
Mdzacului Simion. 445. Trebue sà<br />
se rusineze mdzacul care istoriile<br />
necitind basnilor urrnéza. 448. Simion<br />
Mdzacul, Crain Unguresc,<br />
despre Lasldu. 453, 455, 458. Misail<br />
Mdzacul. 470.<br />
Miintnitor. 50, 59. Vedi Hristos. Nascerea<br />
Mantuitorului pe vremea lui<br />
Avgust Chesari . 99. Eneas Sylvi<br />
e s'a nascut la anul de la mantuitorul<br />
lumel. 1405. 115. In al 25-lea<br />
an al imperatiel lui Avgust s'a<br />
ndscut mantuitorul. 164. Traian a<br />
murit la anul de la Mantuitorul<br />
lumel 117, Aug. 10, la Silinunt. 197.<br />
Leon Isavrul da jos icóna Mantuitorului.<br />
344. In timpul lui Avgust<br />
Chesar se nasce Mantuitorul Is.<br />
Christos. 371. E gresit pus anul<br />
1220 de la Mantuitorul lumel, anul<br />
esiret lui Genghiz Han. 436.<br />
Milrzaeul Coza, cu o séind de Tdtari,<br />
e trimis inpotriva Latinilor. 426.<br />
Marzil Criimestl, din iel se trag Cantemirestil.<br />
26.<br />
Medilas, intre el si Cliusvar, pe apa<br />
Cochel, este al 3-lea tinut Cochelvar.<br />
473. Este tinuta de Romanii<br />
din Wile muntenestl. 474.<br />
Mediolan, aci Macrian i Iraclian ucid<br />
pe Gallian. 242. Aci a murit Theodosie.<br />
272.<br />
Mediterranea. Asa an fost numità<br />
tam ArdOlului. 69, 281. OstrOvele<br />
mérii mediterranil. 106. Mediter-
ania, adica Ardealul, de mult o apucasera.<br />
Gepiclii. 338.<br />
Megegl. Sfânta istorie pomenesce de<br />
neamurile Gog si Magog (de pre<br />
care l nand Persil' num ele, le zic<br />
Ciumacini, lard Asyril i Arapit<br />
Egegi Megegi) . 58.<br />
Mehmet, sultan Turc. Ia Tarigradul<br />
si<br />
in locul bisericei Sf. Apostoll,<br />
se face geamia Jul. 246, 427.<br />
MEkqA BMxtrA se numea Muntenia.<br />
474.<br />
Mactvt Boyilavia. era Moldova. 474.<br />
Mehovie, istoric la leat 1061 de biruinta<br />
lui Bela asupra lui Henric.<br />
383.<br />
Melauhlanil cu Savromatii, ail fAcut<br />
primele deschlec6ri, peste Dun Are.<br />
76.<br />
Memnon, feciorul lui Tithon i conducdtor<br />
al Grecilor din Asia in<br />
resbelul Troian. 93.<br />
Menelaos, fratele lui Agamemnon, f eciorul<br />
lui Plisthinis, nepotul lui<br />
Aired,<br />
barbatul Elenei. 91. Dupä<br />
rdpirea Elenei, (la de veste st6p6.nitorilor<br />
Greciel i II invith la<br />
luptd. 92. A fost dintre capii Elenilor,<br />
in rézboiul contra Troadei. 93<br />
Mengrelii, fac parte din Schythiia, 60,<br />
sau Colhii, Traian i-a domolit. 194.<br />
Meotis. A6asta-i mare Azacului. 60,<br />
66. Némurile earl se intind pand<br />
la ea. 61, 63, 64. Hotar al Ghetiei.<br />
66. Tara de la Meotis panä in Nipru,<br />
acum sà scrie Tatäramé mica. 67.<br />
Gotthii s'au scoborât la balta Meotidel.<br />
73.<br />
Meotis. Vandall cu Alanii pleacá de<br />
aci la Ren. 76. Baltä in Asia, pe<br />
care zice Zonaras Ca ail trecut'o<br />
Schytii când ail intrat in Europa.<br />
212. 0 tree Tatarhii, ca sa lo-<br />
INDICE GENERAL 731<br />
veasc6 la Asia, scrie Zosim. 226. Starea<br />
I-a a Varvarilor, a fost aci 61<br />
la Muntii Sarmatici, scrie Sarnitie.<br />
240. Pe malurile si in apropiere de ea<br />
locuiail Gotthii, Visegotthii si Vandalii,<br />
iara mai inainte de el locuiail<br />
Schithii. 261. Pe malurile ei Vandalii<br />
ail plecat spre Ren 269.<br />
Meotisa e trecutá de Huni. 281.<br />
Remark Sfantul, e trimis do Maica<br />
Puterilor, srt ucidd pe Julian Paravat.<br />
263.<br />
Merit cu Novogrodenii i Crivicil<br />
gonesc pe Varaghi peste Baltica.<br />
372. Sunt:supusi de Svetoslav. 372.<br />
Merovie, crai al Franchilor, se uneste<br />
cu imparatul Ramului, contra lui<br />
Attila. 288.<br />
Mesiimvriia. Imperatul Constantin att.<br />
trecut la Meshinvrim salt Lea<br />
liacuri de feredée. 337.<br />
Messil. Ghetii se amestecail cu iel.<br />
73. Cu Dachii, Ghetii iVevrichii,<br />
cuprind Vithynia. 77.<br />
Mesiini aveail de impdrat pe Atreii. 91.<br />
Resins Dechie mai inainte de a fi<br />
imparat este trimis in Misia contra<br />
Gotthilor ; slujitorii Pad<br />
ridicat imparat,<br />
se bate cu Flip la Verona<br />
si '1 omóra. S'a luptat contra T6.tarilor<br />
pe care ii impinge peste<br />
Don; el este predat lui Gale inipreuna<br />
cu fiul sell de céte sotia<br />
sa, acestea le spune Zosim. 208, 209.<br />
Zonora de acésta prada tätarilor<br />
nu pomeneste. El a petit in Ghetia.<br />
209.<br />
Mesnia parte din Franconia. 277. Turinghia<br />
este o parte a familiel Saxonesti<br />
intre:Ducatul Mesniel. Brunsvigului,<br />
Hasiii i Franconiei. 285.<br />
Mesoghia mare, sau mare ADA 90.<br />
Mesopotamia a fost lasata Parthilor
732 INDICE GENERATE<br />
de Adrian, spun Evtropie. 15, 154.<br />
Cuprinsh de Traian. 191. Traian se<br />
aliezase cu ()Ole acilea, 195, este<br />
Idsatà de Adrian in maim Parthibor.<br />
196, 197. In ea bate Carus pe<br />
Per0. 23L FAcea parte din imperiul<br />
lui Constantin Marele. 242. 0<br />
pradd Seraehénil. 378.<br />
Metana011, 69, sunt prädati de Dachil.<br />
Locuiaii pe lângd Buda. 82. impreund<br />
cu Jazighil fuseserd jefuiti<br />
de Dachi. 129. Pe id il viziteazd<br />
Carolus. 350.<br />
Metigan domnul Pecinegilor este botezat<br />
de Vladimir. -373.<br />
Mezentie, domnul Etrurilor, se luptd.<br />
cu Eneas. 96.<br />
Mezes, trectitóre in muntl. 383.<br />
Micelle, fata Domnului Bactrianilor,<br />
e luath sotie de Attila. Gdse0e mort<br />
pe Attila, a doua 41 de nuntd. 289.<br />
Midiia. in partile lel ese Genghiz Han.<br />
Ea e numità Azerbaitan de cátre<br />
Turd. 439. Suleiman *ah o supune<br />
tótd. 439.<br />
Mhlii. Mandria §i impdrátia lor, o<br />
zdrobe0e orânduiala cereascd.. 170.<br />
Cral al lor se intituleazd. Attila. 287.<br />
Mihail un §ef de prdddtori, el intrd<br />
in timpul lui Mihail Paleologu in<br />
Machedonia §i Trachia, Mihail l'aleologul<br />
trimite pe fratele ski<br />
Alexie Stratigopul contra lui. 476.<br />
Mihail, 351, vine impreunA cu maica<br />
sa Theodora la impärd.tie dupd.<br />
mifortea lui Theofil. in timpul lui,<br />
Vogoris domnul Bulgarilor vine<br />
cu este asupra Tarigradului, insà<br />
el se cre0ineaz'à 0 este gonit de<br />
ai sdi 0 vine la Tarigrad. Mihail<br />
ii da." cetatea Zagura aprópe de<br />
Therapia, 353, el vrend sd om6re<br />
pe Vasile Machedon a fost el ucis,<br />
1<br />
el a impArdlit impreund cu Maica<br />
sa 14 ani 0 singur 12 ani, dupd<br />
el urmézd la impardtie Vasile Machedon.<br />
354. Pe vremea lui, Ru01<br />
yin asupra Grecilor. 372.<br />
Mihail diregdtor in Drista, când vrea<br />
sd. treacd Cheghenis sd se cre§tineze<br />
la Tarigrad. 381.<br />
Mihail, feciorul sdii a fost Ladislav<br />
Ple0ivu1. 442.<br />
Mihail Balbul omóra' pe Leon Armanul<br />
§i vine el la impdrdtie, el a<br />
impárdtit 8 ani 0 9 luni. Chedrinos<br />
zice cd el ar fi biruit pe Bulgari.<br />
in locul lui se alege Theofil. 352.<br />
Mihail Culafatis vine la impdrätie dupd<br />
Mihail Paflagon §i std.' 4 luni, 5 zile.<br />
379.<br />
Mihail Curopalatis, urmézh dup'a Stayrachie,<br />
pe el il poreclea Rangave.<br />
el este cel dinait care dd titlul de<br />
imphrat lul Carolus. El bate pe,<br />
Cronos Crain! Bulgarilor 0 il sc6te<br />
din Trachia, insà in urind este WU.tut<br />
de Cronos f6rte r6A. El se retrage<br />
in Chinovion 0 se chlugdre0e,<br />
dupd el urinézd Leon Armanul,<br />
el a impárdtit un an §i 9<br />
luni. 352.<br />
Mihail Mitropolital trimes de patriarch<br />
lui Vladimir. 372.<br />
Mihail Paflagon omórd pe Roman Arghir<br />
impäratul 0 sile§te pe patriarch<br />
de il cununä cu Zoi. 379.<br />
Hatmanii lui sunt bdtuti de bulgari.<br />
379. Se cdlugd.re§ce la 1041.<br />
379.<br />
Mihail Paleologul vine la impèrd.tie<br />
dupd omordrea fiului lui Theodor<br />
Lascaris de cdtre Muzalos. In timpul<br />
lui la anul 1266 Green rèscump8rd<br />
Tarigradul de la Latini, a cdrel.<br />
Istorie Nichifor Grigoros o po-
vestesce pe larg diand cum cà<br />
in timpul lui un Miliail sef de banda<br />
infra in Trachia i Machedonia, el<br />
trimete in contra lui pe hatmanul<br />
fratele s'et. Alexie Stratigopul i II.<br />
spune sd tréca pe langa Tarigrad<br />
0 el afla ca Tarigradul este fara<br />
ap8rare, infra induntru i gonesce<br />
pe Latin!. Alexie trimete veste imp8ratului<br />
la Nichea; care vine la<br />
Tarigrad i ast-fel dupd 58 ani Tarigradul<br />
iara vine in mana Grecilor.<br />
La anul 1283 el móre, dupd<br />
ce imperapse 24 ani. 476,477. Dupa<br />
mórtea lui vine la impèratie fiul<br />
sell Andronic. 477. In anul eel mai<br />
mai de pe urma al impèratiei lui,<br />
un oral sgrbesc iea pe fata Domnului<br />
Muntenesc. 483.<br />
Mihail Parapinachie. Romani! in Volochia<br />
pima la el. 384. Fiul lui Constantin<br />
Ducas este ales impSrat in<br />
locul lui Dioghenis la anul 1071.<br />
386. In timpul lui intra Crovatii in<br />
Bulgaria. 386. Facuse hatman pe<br />
Nestor de neam serb. 387. Dar este<br />
prins i calugarit Mihail de hatmanul<br />
sell 387, 388. A domnit 6 ani<br />
0 6 luni. 388.<br />
Milial Ripe Neapolitanul dice Ca Hunil<br />
trec8nd Mevlida intdi hotarele<br />
Gotthilor ail coprins, dupa aceia pe<br />
Vesii, Sidalii i amindoaa Cumaniile<br />
cea alba i cea négra, el socotesce<br />
cá ar fi Moldova, lush gresesce<br />
cad acum le dicem Rusia<br />
alba si négrd, apoi treand Donul<br />
se stabilesc in Panonia la apa Ti-<br />
Bei. 281. Spune cá Unnii aü fost<br />
cuprins amindoué Cornaniile. 286.<br />
Vorbesce de scrisórea trimisa de<br />
Attila lui Valentinian. 288.<br />
Mihail Stratiotie a fost ales imp&<br />
INDICE GENERAL 733<br />
rat dupà m6rtea imp6ratesei Theodora.<br />
382. Dupii un an se calugaresce.<br />
382.<br />
Mina. Inaintea iednel iei se MO<br />
I6n Damaschin. 344.<br />
Milutin, ieciorul 1111 Stefan, oral al<br />
Serbilor, ia pe Simonidis, fiica lui<br />
Andronic. I se nasce un fecior, Ca-<br />
ruia bail dis Constantin. Avea fe-<br />
cior i pe $tefan, ndscut din femeia<br />
sa cea dintai, care ar fi fost fata<br />
Domnului Romanesc. Lui ii spune<br />
Simonidis, ca. $tefan ar fi ispitit'o<br />
pentru spurcata pre curvie. Milutin<br />
sc6te ochil fiului ski. 480. Dupa<br />
m6rtea hil $tefan se intórce in Sar-<br />
bime. 481. Nunta tut cu fata Dom-<br />
nului Rominesc s'a flout la 1274.<br />
Iar cu Simonidis la 1299, dice Pahimeris.<br />
Milutin era de 45 ani. El<br />
era cu 5 ani mai batran de cat<br />
Andronic. 481. La intaia nunta, era<br />
de 20 ani. Socrul lul nu se scie<br />
eine a fost. 482.<br />
Mineinna de an i seOte de la mOrte,<br />
mnsit adev8rul este de tinut, proverb<br />
al prostimei arapesci. 218.<br />
Minesthus secretarul 101 Avrelian, fal-<br />
0fich scrierea acestuia i condarnna<br />
la m6rte cdp-va senator!, caril omOra<br />
pe Avrelian 225. Senatul afland<br />
acOsta condamna pe Alinesthus<br />
BA fie dat la fiare. 226.<br />
Minuchts Felix. Vedi Minutie Felix.<br />
Minutie Felix, scriitor, a trait in timpul<br />
lui Constantin Marele. 238.<br />
Mirhondi, hronic Persan, aci este scris<br />
cà Hosroie se numea inainte Husrev.<br />
332.<br />
Miron Costin. Din cronica lui<br />
si a fi-<br />
Wu! sgh Nicolae Costin logofatul<br />
aflam despre Simion Calugarul. 136.<br />
El ar fi citit pe un ban de arama.
734 INDICE GENERAL<br />
la Gherghina aflat, in care spunea<br />
despre cetatea Marchianopolis, care<br />
ar fi in Dobrogd. 162. El a scris<br />
Hronicul Moldovenilor, de in Aron<br />
Vodd pand la tefänitil Vod. 180.<br />
Miron i Nicolai Costin spun ca<br />
Troianul e facut de Traian. 192.<br />
Misail eillugArul. Basmul lui<br />
SUMER,<br />
109, eerie despre venirea de curand<br />
a Romanilor in Dachia. 135,<br />
136. Il numesce tiaca minciunilor,<br />
Cantemir. 366. Este numit mazac.<br />
367. Misail i Cantemir. 393. Minciunile<br />
lui si ale lui Simeon. 443, 471,<br />
472. In Hronicul lui pomenesce de<br />
Hronicul moldovenese. 470.<br />
Miscovul, cetate tinuta de Rornanii din<br />
tarile muntenesci. 474.<br />
Misenu. Orasele dimprejurul iei le lovesc<br />
Vlahii. 415. E pradatil de Romani<br />
0 Marl. 432.<br />
Misi la, ducat. Intre ea, Brunsvig, Hasila<br />
si Franconia, este Thuringhia.<br />
285.<br />
Misia de sus a fost despartita de<br />
Misia de jos prin coloniile retrase<br />
de Avrelian din Dachia i asezate<br />
in Misia de mijloc. 151. Este seapath'<br />
din mainile Gothilor de cdtre<br />
Theodosie. 265.<br />
Misia de mijloc, aci a mutat Avrelian<br />
coloniile retrase din Dachia.<br />
Misia de jos a fost despartità de Misia<br />
de sus prin coloniile retrase<br />
de Avrelian i asezate in Misia de<br />
mijloc, 151, este scapatà din mai_<br />
nile Gotthilor de cdtre Theodosie.<br />
265. Pe cel din ia, Bulgaril ii numese<br />
Vlahi. 397.<br />
Misii. Ghetil nu se amestecail cu Misil.<br />
73. El si cu alte némuri ail cuprins<br />
Vittynia. 77. Cu Mesil i cu Glietil<br />
s'a luptat Crassus. 78. Despre Misi.<br />
157. Erail cunoscuti de Honiatis.<br />
397. Ast-fel se numese dupd numele<br />
Misiii, Vlahil din Misia, si<br />
putin timp si cel de peste Dunare.<br />
398. Cel cari mai nainte se chemail<br />
Misil, acum se numesc Vlahi. 400.<br />
Isachie Anghel voiesce sa-I tragh<br />
de partea sa. 406. La 1189, Isachie<br />
pornesce contra bor. 406. El<br />
numeail Ivanco pe Ioan care<br />
ornóra pe Asan. 411, 412. De iei<br />
sunt despartiti Vlahil, de chtre<br />
hair: 412<br />
Misiile, ail fost prklate de Bulgari.<br />
12. Dupa Theodosie de Uni, Bulgarb,<br />
Sclavoni, Sarbi, Heruli... 17.<br />
Parte din Dachia 68. Gotthii aü<br />
venit aci de peste Dunare. 74. Ghethia<br />
se intindea in Misia. 77. Din<br />
Misia in Dachia, treee Traian la<br />
anul 105. 83. Coloniile aduse de<br />
Traian sunt asedate In Dachila si<br />
in Misia. 111. In ea a comandat<br />
ostile hatmanul Flac cu 130 ani<br />
inainte de Avgust, spune Calviz.<br />
129, 130. Numele el vine de la Smiessania»<br />
adich amestecarea limbilor.<br />
135. A ci a asezat Avrelie pe Romanii<br />
mutati din Dachia. 150. Sarnitie<br />
pune in locul eI Italia. 151.<br />
Scriitorii vechl pomenesc de mutarea<br />
Romanilor in Misia. 152. Romanii<br />
trecuti in ea de Avrelian<br />
Waft<br />
intors in Dachia. 153. Se im-<br />
parte in 3 in Misia de jos, de rnijloc<br />
si de sus. 151. In ea Ulpie Tra-<br />
Ian a adus Romani multi. 153. Romanil<br />
cari ail trecut in ea, ail luat<br />
mai intal numelejle Vlahl, spune<br />
Honiatis. Mai multi scriitori pun<br />
adesea Dachia in Misia si viceversa.<br />
Honiatis dice ca este de aceeasi<br />
parte a Dunarii unde este
Moldova si tara muntenéscg. 156.<br />
In ea se af15. cetatea Ulpianh zidità<br />
de Traian. 157. Cetatea Marchianopolis<br />
ziditá de Traian. 158<br />
Sarnitie clice cd a pus Romani in<br />
Dachia ea acestia sh ajute la nevoie<br />
pe eel. din Misia i vice-versa.<br />
160. A fost pradatá de Sarmati la<br />
anul 70 d. Hs. 165. Aid ail bdtut<br />
Dachil pe Romani, 166, a fost bine<br />
ocarmuità de Pertinax. 204. Ad ail<br />
trecut Gotthii i ati prddat-o. 207.<br />
Emilian a fost cu ostile in Misia.<br />
209. Hatmanul ostilor iei era Inghenuus.<br />
212. Herulii, Gothil, Pev-<br />
chit i Schytii, tree in Misila<br />
sunt bauti de Clavdie de 2 off.<br />
212. In ea ail nhvalit Varvaril si in<br />
ea mutà Avrelian coloniile. 215,218.<br />
Intre ea si Dachia este numal latul<br />
Dunaril. 216. Sarnitie spune ca<br />
Romanil toti all trecut in Misia<br />
Probabil Avrelian a mutat in Misia,<br />
numai armata i cetátenii de<br />
frunte. In Misia, de la Pórta de<br />
fer pând la marea Négrd, satele de<br />
pe Marginea Dundrii, sunt pline de<br />
Români. 217. Mutarea Romanilor in<br />
Misia, s'affácut, spune Calviz, duph<br />
Vopiscus, in al 5-a an al Impàrã-<br />
iei ml<br />
Avrelian, la 274 d. Hs. 218.<br />
Istoricii spun cà in ea a trecut<br />
Avrelian pe Românii din Dachia,<br />
219, 221, 222, 223, 224. Romanil din<br />
ea, ail aceeasi limba cu Românii<br />
nostri. 229. 0 ia Constantin Marele.<br />
238. FAcen parte din I-a divisiune<br />
a imperiului lui Constantin Marele.<br />
242. Dupà numele Doberii, s'a numit<br />
póte, Misia, Dobrugé. 242. Ea<br />
se cuprinde in Thrachia. 244. Romanii<br />
trecuti in ea, färd zaba.và<br />
intors in Dachia 243. i din<br />
INDICE GENERAL 735<br />
81<br />
ea ail venit representanti in Sinodul<br />
de la Sardica. 250. S'a chemat<br />
Dachia dup5. trecerea Romanilor in<br />
ea, zice Bonfin. 250. Spre ea merge<br />
Valens, sá bata pe Varvari. 251.<br />
Valens ernézd aci, la Marchianopolis.<br />
254. Frithighern o prAdézd,<br />
zice Bonfin. 258. E jefuith de Gotthi,<br />
scrie Ieronim i altil. 257. Aci a<br />
mutat Avrelian pe Romanii din<br />
Dachia. 260. Tomas, in Misia. 261.<br />
Ad sunt aseclati Visegotthii, de<br />
care Valens. 262, 263, 266,267, prAdata<br />
de Gotthii i scdpath de Teodosie.<br />
265. Romanii in Dada. Gotii<br />
in Misia. 270. Grutinghii o prádail<br />
Intâiil pe ea dad.' ei ar fi locuit in<br />
Dachia. 271, 272. Attila vrea sit intre<br />
in ea. 283. Prin Wile de sus, intrà<br />
Attila in Misia. 283. Peste ostile din<br />
ea, Zenon pune voevod pe Theodorie<br />
Amali. 293. Din ea pornesce<br />
Theodoric spre Italia. 294, 295. Din<br />
ea, este Theodoric cu tot neamul seri.<br />
295. Din ea ese Theodoric definitiv,<br />
la anul 490. 295. In earknân Bulgaril<br />
la a doua venire. 302. Din ea pornesc<br />
Bulgaril in Panonia. 302. Slovenii<br />
intemeiazd cràie in ea. 304. La anul<br />
514, e supusa de Vitalian. 312,<br />
313. Vitalian se opresce in Misia<br />
si cuprinde cetatea 0 di sul. 312. In tre<br />
ea si Dachia rSil se pune Schythia.<br />
313. In ea ridicd Justinian cetati. 314.<br />
In potriva iel, peste Dundre, este<br />
Dachia veche, dice Jornand. 318.<br />
In ea e cetatea Theodora, zidita de<br />
Traian. 322. In ea face Justinian<br />
multe cetati, spune Procopie. 323.<br />
In ea face Justinian, Saltopirgus,<br />
Dorostolus i Sichidava, Cusaris,<br />
Palmatis, Adina i Tiliscon. 323<br />
0 parte din Sclavonii all vtenit in
736 INDICE GENERAL<br />
Misia 324. Aci tree Bulgaril din Dachia.<br />
338. Bulgaril i Sclavonii ere'<br />
aci 341, 3 -12. In:timpul lui Constantin<br />
Copronim, Bulgaril stdphnead Misia.<br />
346. Comentiul comanda ostile<br />
de aci. 329. Misia era plink de osti.<br />
330. Românil din ea aã se fi ocarmuit<br />
singuri, Vice Leunclavie. 377.<br />
Pazinazil o pradd. 379, 381. Aci fug<br />
românii din Dachia and vin Hunii<br />
asupra Ungurilor. 383. Vlahii<br />
in ea. 393. In ea intemeiaserd crdii<br />
Bulgaril i Sêrbil. 617. 397. In ea<br />
se revarsd Vlkhil. 397. In ea se rev6r5a5erd.<br />
Vlahii i capStd numele<br />
de Misi, spune Honiatis. 398. Ea<br />
este peste Dundre Vice Halcocondilas.<br />
398. In ea apucäVlahiilocuri.<br />
In ea Isachie Anghel asazä lucrurile<br />
si inthresce cetdtile. 403. Esind<br />
Isachie din ea, Asan intrd in Misia<br />
i o prAdézd. 403. Asan vrea sà<br />
unéscd stdphnirea Misiii cu a Bulgarilor.<br />
404. Pe ea voesce Ion Alexie<br />
s'o aducã sub ascultarea impSratului<br />
Alexie. 412. In ea intrá<br />
Joan i lovesce Constantia. 419. In<br />
ea ad stdpânit Românii. 420. Din<br />
ea spun Latinil sá iasà loan Alexie.<br />
424. In ea asazd lucrurile Ioan,<br />
dupd fuga Latinilor. 431. Romdnil<br />
din ea, ad lost siIil o parte a trece<br />
Dundrea inapoi de latini. 465, 466,<br />
467. Cetatile din ea ale lui Ion le<br />
aü luat latinii. 466, 467.<br />
Misiinii. Atred a fost impSratul bor. 91.<br />
Misonopolis. Cetätile cari sant spre<br />
el, le supune Ioan Alexie. 418.<br />
Mistelana. Pavel Diaconul in Mistelana,<br />
Cartea 12, Cap 12, vorbesce<br />
despre Gotthi. 260. Domnul Visigotilor<br />
era Fritighernis spune Pavel.<br />
262. In Mistelena 24 ndvdlirea<br />
Attilii. 278. Teofan in Mistelena<br />
aratd lupta lui Aetie cu Hunii. 288.<br />
Istoria Mistelana povesteste expeditia<br />
lui Priscus in contra Slovenilor.<br />
327. in Cartea 19 se' vorbesce<br />
ca Justinian la 686 a ridicat<br />
iiste asupra Bolgarior. 338. Leontie<br />
trimite Oste sà scape Cartagina<br />
din mâna Serachenilor. 340.<br />
in Mistelana, despre Bolgari. 344.<br />
Cdskoria lui Constantin fiul lui<br />
Leon cu Irina fata hanului Cazarilor.<br />
345. Re'sboiul WI Constantin<br />
cu Bolgarii in Mistelana. 348. Despre<br />
Tributul lui Nichifor. 352.<br />
Mitilenul, posesie insulard a Ellenibor.<br />
90.<br />
Mitropolia. Sfa.ntul al lui Hs. Mdcenic<br />
Dimitrie pdrAsind beserica, care<br />
este Mitropolia Solonului i lephdându-se<br />
a mai petrece cu Romeii<br />
s'ad dus la Bolgari i Vlahl. 401.<br />
Mitropolit. Sava Mitropolitul efratele<br />
1ui Stefan, Crain! Bulgdresc.<br />
Relatiile lui cu Lasldii. 140, 141.<br />
Mitropolitul Crdmului astdcli se<br />
numesce al Gotthiel. 263. Patriarchul<br />
trimite lui Vladimir pe Mitropolitul<br />
Mihail cu 6 episcopi. 373.<br />
Sava mitropolit bulgdresc e fratele<br />
lui Stefan. 454. Stefan trimite pe<br />
Sava mitropolitul sa facà pace cu<br />
Ungurii. 465. Niculai Costin vorvesce<br />
de un uric de la 1392, care<br />
nu l'a vdclut dar a auclit de la Dosithei<br />
mitropolitul. 483.<br />
Mitia Gothu1tatd1 lui Macsimin Trachul.<br />
206.<br />
Mizentie sad Mizizie. 336.<br />
Mizizie sad Mizentie este ridicat impárat<br />
dupä mórtea lui Constans,<br />
pe el il omórd Constantin fiul lui<br />
Constans. 335, 336.
Moagheras, fratele lui Gorda, craiul<br />
Hunilor, e ridicat la impard0e,<br />
dui:A ce Gorda e omorat. 315.<br />
Moale Dachia sag Moldavia. 346.<br />
familie. 26.<br />
Mo1iiia, aci alt fost a§ezati Pazinazil<br />
dupà ce aft fost batuti de armatele<br />
impdfate§ti; au luat numele Fazinachil<br />
Mogliniti. 391.<br />
Mogliniti. Pazinachii a§eclandu-se la<br />
Moglina alt luat acest nume. 3J1.<br />
Mogantia, aci a fost omorat Avrilie<br />
Severus Alexandru 206.<br />
Mohaviueni, banatul lor era sub Ungurl.<br />
469.<br />
Moise. Istoria lui, inteleptii lumel,<br />
o pun la indoiald.. 171. Unii zic ca<br />
istoria lui, a isvodit'o Iezdra. 171.<br />
A fost proroc §i. hatman al Judeibor.<br />
300.<br />
Molda cdteaua, care impreund cu Boarul<br />
s'ar fi inecat in apa Moldovel,<br />
de unde spun Letopisetele ca ar<br />
veni marca Moldovel. 155, 471.<br />
Moldavil numesc vecinii despre apus,<br />
tara Moldavilor. 306<br />
Moldova. D. Cantemir a fost domnul ei.<br />
1. Ce da din pdmentul el, ca dar,<br />
Turcilor, Bogdan. 23. Ea a primitfamilii<br />
streine. 25. Cantemir era mo§nen<br />
Domn al Moldova. 49. Intorcendu-se<br />
Domnil din bejeniile Ardélului,<br />
dupd ndvala Tdtarilor, ten<br />
deosebite titluri a Domnilor de<br />
Moldova si a Domnilor Muntenestl,<br />
a sa vesti aft inceput . 50. Némul<br />
nostru Idcueste in Dachila (adecd<br />
in Moldova, in Tara Muntenesca<br />
si in Ardél) 51, 195. Hronicul e t a<br />
tead Tara Romaniascd (care apol<br />
s'alt impdrtit in Moldova, Munteniascd<br />
si Ardélul) . 57. In Dacilia<br />
se cuprinde Moldova. 61, 62,<br />
1NDICE GENERAL 737<br />
104. Peste muntil Cenghi trece drumul<br />
din Moldova, spre Tarigrad.<br />
64. lloldova e Valachia cea mare.<br />
65. Fdcea parte din Dachia muntósa.<br />
69. Geografia ei vorbesce mai<br />
pre larg de §antul lui Traian. 106.<br />
Rornanil ar fi venit din Transilvania<br />
in Moldova, 111, care impreund.<br />
cu Muntenia se numesc<br />
Valahil. 111. Tomos, cetate a Moldovel.<br />
122. In Gheografia Moldovei<br />
s'a scris despre titulurile Domnilor<br />
Moldovene§ti i Mnntenesti.<br />
131. pisele lui Simion cdlugdrul<br />
despre trecerea in Moldova si Muntenia,<br />
a talharilor adusi de la Ramde<br />
Laslaii. 138. Ceta.ti despre Mol-<br />
dova. 154. si-<br />
ar fi luat marca<br />
dupd numele cetatil Capul Boului,<br />
iar nu dupd. Boarul care anpreuna<br />
CU cdteaua Molda s'ar fi<br />
inecat in apa Moldovel. 322, 411,<br />
155. Halcocondila pune o Misie in<br />
partea Moldovel si a tarei Muntenesti.<br />
156. Chedrinos I Halcocondila<br />
Ii zice Bogdania. 157, 377.<br />
Piasinschie despre ea, 160, scrie<br />
cit de multe oil a fost supusa Levibor.<br />
175. Academia din Berolin cere<br />
lui Cantemir sit scrie istoria Moldovel.<br />
179. Hronicul Moldovel, de la<br />
Drago§ Vod. 180, 462, 469. Partea iel<br />
despre Nistru e mai calcata de Tataxi.<br />
224. In ea s'a aflat o monedd<br />
de argint, de la Constans 248. In<br />
Gheografia el, se va citi despre<br />
Herb. 249. Cumaniile ar fi Moldova.<br />
281. Locuitorilor din ea, le remane<br />
numele de Volohi. 303. Ast-fel se<br />
numesce partea de pe apa Moldova.<br />
304. Locuitoril id alt fost Gaeta,<br />
scrie Iohan Bun. 301. Valahia mare,<br />
dintre Valahia mica si Nis tru, s'a<br />
41
738 INDIC& GENERAL<br />
chemat Moldova. 305. Dupe Drago§<br />
Von, capete numele de Molisdavia<br />
§i apa Moldova. 305. Spre Crivet<br />
de la ea, trdesc Le§il, earl nume<br />
sc Moldova,Volo s caia Zemlé. 305.<br />
Tara Moldovel, de cine s'a numit<br />
ast-fel. 306. 0 pun unit' in locul<br />
Valahiei mid. 308. Le§11 II zic Voloscaia<br />
Zemlé. 308. Le§11 i Ru§il<br />
n'au 'primit alt nume pentru ea.<br />
303. A fost sub Justinian. 319, 321.<br />
Podanii Moldovel. 325. Postelnicul<br />
Moldovel. 326. Bonfin zice CA o parte<br />
a Dachiei, se coprindea intre Nistru,<br />
Prut i Dunere. 346. Despre<br />
ea ail scris cronicarii popórelor veeine.<br />
361, 362, 364. Locuitoril el<br />
erail mo§néni i ajutor dAdelt vecinilor.<br />
384, 385. Vladislav a trimes<br />
ómeni cu veste ca se getiasce zahara<br />
pentru armata lui Conrad, ce<br />
trecea prin tam Moldova. 390. Ea<br />
este Vlahia Mare. 397. In ea au venit<br />
mai tArziti Asanii. 400. Nu se<br />
cunó§ce cu sigurante anul venirel<br />
lui Drago§ Vode. 461, 463. Tot-deauna<br />
a fost RomAni in ea. 463. Voevozil<br />
el tot aveail mo§ii in Ardél. 464.<br />
Pe timpul lui Batie locuitoril el se<br />
trag la muntl. 465. Dupe Batie a venit<br />
Drago§Vode in ea. 466. De lature<br />
el este Basarabia. 468. Primul istoric<br />
al Moldovel. 470. Misail<br />
Simeon spune ce o aduneture de<br />
ómeni umblAnd dupe. venat au dat<br />
peste tara Moldovii i s'ail a§ezat<br />
in ea impreund cu Drago§. 472.<br />
Aci se. intorc Romenii cu domnii<br />
bor. 473. Tinuturile despre ea, au<br />
fost ale Moldovenilor. 473. Pe ea<br />
Turcii o numesc Cara Bogdan, adice<br />
tam Iul Bogdan cel negru. 474. Drago§<br />
Vocle se intórce in Moldova<br />
la locurile sale cu o parte din Romani.<br />
475. Nicolae Co stin dupe' Bonfin<br />
zice ce in timpul lui Ludovic<br />
Craiul, un Bogdan Vocle se. se fi<br />
intors din Ardél bre§ in Moldova.<br />
475. Stefan Vode Domnul Moldovel,<br />
care de frica Tatarilor s'a fost tras<br />
la Ardeal §i apoi s'a intors iare. in<br />
Moldova. Bonfin pune in locul lui<br />
Stefan pe Bogdan Vode 475. Hronicele<br />
despre Drago§ Vode in Moldova<br />
0 Radu Vocla. in tare Muntenesce.<br />
479, 483, 484.<br />
Moldova, rIlt, in care s'a inecat Boarul<br />
i cu cdtaua Molda, spun Letopisetele.<br />
155, 471. Dupe' ea se numesce<br />
tara Moldova. 304. Pe el se<br />
-<br />
ale Romanul Forum Romano-<br />
rum. 471.<br />
Moldovendsca. In cAmpiile moldovenesci<br />
multi Turd ail pi erit. 22. Perintil<br />
némului moldovenesc, cum purtail<br />
grijfi patriei. 23. Despre Carte<br />
ghenealoghiii niamurilor boerimil<br />
moldovene§ti. 26. Hroniculmoldovenesc<br />
despre Flac. 128. TitulurileD<br />
Domnilor Moldovenescl i Muntenesci.<br />
131. Cuvinte moldovene§ti<br />
ce ar fi din italienesce. 135. Despre<br />
hronicul vechimel némului moldovenesc.<br />
179. Folosul némului moldovenesc,<br />
din munca lui Cantemir.<br />
188. Despre CAmpulungul moldovenesc.<br />
286. Istoricul moldovenesc<br />
pune venirea lui Drago§ la anul<br />
1359 de la Chr. 290. Hronicul moldovenesc<br />
despre nisce Ru0 ce ar<br />
fi locuit in Sucéva 0 Baia, inaintea<br />
venirel lui Drago§ din Ardél. 325.<br />
Despre incepetura némului moldovenesc<br />
dupe unil istorici streini.<br />
359. Limba Polovtilor era compuse<br />
din cea rusesce, din cea le§esce si
din cea moldovenésca. 363. Despre<br />
pomenirea némului si numelui moldovenesc,<br />
la istoricil streini. 368.<br />
Vladislav, craiul lesesc, trimite 45meni<br />
in tara rusésch si in cea moldovenésca<br />
in vederea pregatirilor<br />
trecerii lui Conrad impératul. 390<br />
Cantemir va indrepta datele hronicului<br />
moldovenesc si a celui muntenesc.<br />
462. Hronicul Moldovenesc si<br />
cel muntenese despre Bassarabesci.<br />
469, 470. Inteo mappa së arata<br />
cate-va cmuturi din Ardél ca fiind<br />
moldovenesci. 473. Gresell din hronicul<br />
moldovenesc, al-Mate in hronicul<br />
lul. Urechid. 483.<br />
Moldovénii, sint o parte din eel ce tin<br />
locul Dachilor. 65. El sint urmasi<br />
ai Romanilor. 85, 104, 153. Cation<br />
spune, ca cel ce spun eh numele<br />
Munténilor si Moldovénilor e de<br />
la Flac, basne spun. 123. Orihovie<br />
spune, ca Moldovenii eraü nascuti<br />
din Romani sij din fernei dace. 125.<br />
Moldovenii sint vecini cu némuri<br />
tathresci. 126. Sarnitie bate pe Moldovéni.<br />
128. Cum numesc Moldovénii<br />
Montana. 132. Ce e la Moldovéni,<br />
mincluna cu dome. 142.<br />
Sint de o limba cu Vlachii de la<br />
Pind. 157. Ce scrie Dlugo i Onihovici<br />
despre Moldovéni. 159. Academia<br />
din Berlin cere lui Cantemir<br />
sä scrie istoria Mr. 179. Hronicul<br />
Mr incepe de la vremile lui Avgust<br />
Chesar i Traian, pana la intOrcerea<br />
lui Drago§ Vodd din Andel,<br />
179, si de la Drago§ pada la<br />
Stefanita Vod. E sonic de Uréche<br />
Vornicul pand la Aron Vodd. De<br />
la Aron Voda pand la Stefanith<br />
Vod, e sonic de Miron Costin. 180.<br />
Sunt urmasil lui Traian. 195. Lo-<br />
1ND10E GENERAL 739<br />
cuesc locurile unde era Dachia<br />
inainte, zice Petavie. 263. Muntenii,<br />
Moldovenil si Ardelénii sunt numiti<br />
Valahl. 297. Slovenii le-ad dat<br />
numele de Voloha. 303, 304. Astfel<br />
II numesc vecinif despre apus.<br />
306. Turcil ii numese Bogdanlu,<br />
adica Omenii lui Bogdan. 306. El<br />
s'ad chemat ast-fel din timpul lui<br />
Vasile Bulgarocton, zice Leunclavie.<br />
306. Asemenea Zonaras. 306.<br />
Lecii §i Rusil, nu le-ad schimbat<br />
numele de Valahi. 306. Grecil Ii<br />
numesc Molo-Vlahl, impreuna. cu<br />
Muntenii. 306. Le zic lesil limbel<br />
Mr Voloscaia. 363. Ail imprumutat<br />
din limba lor poporul Polovtilor.<br />
363. Ad fost cu el amestecatl sad ad<br />
trait ca vecini. 363. Impreuna cu<br />
alte neamuri ad purtat resbOe. 365.<br />
Ajuta pe Zeslav craiul le§asc contra<br />
lot<br />
Viteslaus. 385. Tot deauna at<br />
locuit in tam Mr. 393. Vechiul scaun<br />
al Mr a fost Cetatea alba Aeux6nw-<br />
)4, zice Halcocondilas. 469. Inainte<br />
de. venirea lor in Moldova se pomeneste<br />
de cojocari unguri in Suciava<br />
§i olari la Baia. 471. Domnul<br />
lor se numesce Domnul Bogdaniii<br />
negre, spune Halcocondila. 474<br />
Moldovlahia. Prin ea trece Conrat. 18.<br />
Numesc Grecil Moldova si Muntenia.<br />
306. Sub acest nume se va<br />
intelege tOtu Vlahia. 308.<br />
Moldovlahl. Cum s'ad invoit el cu<br />
imparatif Othmanilor. 23. Asa numese<br />
Grecii pe Moldoveni si Munteni.<br />
306.<br />
nolisdavia, nume din care s'a derivat<br />
Moldova. 305. Ininte de venirea Romanilor<br />
asa se numia Moldova, adice<br />
Moale-Davia. 471.<br />
Moltana erad numite tánile Moldovei
740 INDICE GENE R AL<br />
qi Munteniei, de catre Sarnitie, motivand<br />
acésta cu presenta Multor<br />
natiuni din ele ca Gheti, Dachi,<br />
Ita li, Greci 0 Sloveni. 132.<br />
Monarh. Ghierai par'cà era singurul<br />
monarh din lume. 437.<br />
Monarchie. Irina, mama lui Constantin<br />
sci5te ochil lui Nichifor fiind lacoma<br />
de monarchie. 349. Octavie<br />
cu puterea Monarchiei a luat numele<br />
de Avgust la a. 2 a. Chr. 163.<br />
Chesarii au supus anthill Statul<br />
Publicdi supt Monarchie. 163. Dupg<br />
Avgust Chesar a statut la Monarchie<br />
Tiverie. 164. Domnil grecesci<br />
impr4tiati infiintail fie-care cate<br />
o monarhie, 433.<br />
Monarchiceascii. Vecli monarqasca.<br />
Monarehit Pentru Monar01 Romanilor<br />
earl: ail imparatit mai inainte<br />
de Ulpie Traian. 162. Dupg. Julie<br />
Caesar al doilea Monarch a stätut<br />
Octavie August. 163. Cartea patru<br />
monar0, in Traian. 188. Puternicil<br />
monarchi turcesci nu 0-ail plecat<br />
de loc puterea monarchiceascd.107.<br />
Monatascit. Bogdan fiul lui tefan<br />
§'ail apzat bine puterea stapanirel<br />
sale cea monarchiceascd. 23. Monarchil<br />
turce01 nu 0-aü plecat<br />
pang astacli puterea monarchiceaseg.<br />
107. Dupd Tit a urmat in puterea<br />
monarpscg. frate-sgil Domitian.<br />
165. Incepdtura Domniei monarchicesci<br />
a lui Joan Domnul tuturor<br />
Romanilor. 395.<br />
Mongul popor care dupà unii, pare<br />
a fi Magog. 61.<br />
Mongutia cetate sfaramata de Vandali.<br />
275.<br />
Montana. Leunclavie, Bonfin 0 altil,<br />
numesc ast-fel tam muntenesca, din<br />
causa muntilor ce merg de la mun-<br />
til Vrancli la Demircapa. 132. Ma.<br />
1-ail clis 0 Romanii eel vechl. 132.<br />
Leunclavieaduand martor pe Bonfin<br />
o num e§te transalping. 132. Bonfin<br />
zice ca Dachia de langa Dungre<br />
se numea Montana. 346.<br />
Mora, sail Peloponisul. 428. Pe ad se<br />
imprd§tia s erg Domnil grece§ti. 433.<br />
A fost prgdatii de bulgari. 374.<br />
Moravia, aci afi intrat Ungurii. 355.<br />
MorilF$ apd, langd care Vladislav a wclat<br />
pe talharii trimi0 de imparatul<br />
Ramului. Dupg numele lui s'a<br />
numit Maramoro. 138. Pe el este<br />
Tordia al doilea tinut. 473.<br />
Mordvil popor slay supus de Svétotoslav.<br />
322.<br />
Morea. Posesie grecéscd. 90.<br />
Morenil sunt jefuiti de Vandall. 275.<br />
Moreri. In dietionarul lui s'a ggsit<br />
numele lui Ion Zamoeschie Liah.<br />
113. In dictionarul lui, aduce din<br />
Menburg, multe fabule la cuvintul<br />
Gotth. 221, 263. Zice cd Romanii<br />
sunt tot una cu Romanii din Italia.<br />
361. El a scris despre craii unguresci.<br />
444. Din el spune Rictiolus,<br />
ca Vladislav al 2-a, a domnit numai<br />
6 luni. 445<br />
Morsenil, cetate tinutg. de Romanii din<br />
Wile munteneti. 474.<br />
Moscalii, au ndvalit in Europa, de<br />
peste pustiile Volgai, Maril Baltice,<br />
0 Caspil. 174. Confundati cu Schytil.<br />
363. Ail avut rgsboiii cu Le01.<br />
176. Sunt vecini cu Romanii peste<br />
Nipru 362. Ail avut mare cnéz pe<br />
Gheorghie, care e omorat de Batie<br />
i in locul ski. vine Iaroslav.<br />
447.<br />
Mosehieeasca, tara, parte din Tatarimea<br />
europeand. 61. E pradata de<br />
tataril lui Batie, 447, 456.
Moscul a avut imparat pe Joan Vasillevió.<br />
26. Ce parti din Schythia<br />
e sub imparatia acésta. 60. Oras<br />
unde se gdsesce biserica facuta. de<br />
Vladimir. 373. Arata-sä incepatura<br />
stdpanirei rusesci care acum este<br />
puternica imparatia Moscului. 371.<br />
E dat de Ghieral unuia din frati.<br />
437. E supusd de fratele lui Ghierai.<br />
437. Aci a scris Cantemir Hronicul<br />
sét. 443. Stolita lui, e luata<br />
de Tataril lui Batie. 447. Batie dupd<br />
ce a pradat tara Moscului la anul<br />
6756 a intrat in tara Ungureascd.<br />
456.<br />
Moscului tard supusa lui Batie, han<br />
tatardsc. 141.<br />
Moscul, imparatie, facea parte din<br />
Schythia. 60. Ii pune temeliile impdratiei.<br />
371. Li se supun Picinegii.<br />
381.<br />
Mozovsanii, popor slay supus de Svetoslav.<br />
373.<br />
Muhamed profetul. Hronicile ardpesci<br />
spun cä pe vremea lui Justin s'a<br />
ndscut puiul viperii, parintele minciunii,<br />
fiul intunericului, impelitat<br />
chipul Diavolului, Silta Satanii, Gura<br />
Tartarului, ucigasul Sufletelor,<br />
vrasmasul adevérului, ocara Lumei,<br />
Cinstea mu sulmanilor. Prs evdoprofitul<br />
Muhamed. 326. Dupa Iraclie<br />
a strabatut in imperil' dascalia lui<br />
Muhammed. 326. Dupa Iraclie a<br />
strabatut in imperil' dascaliia lui<br />
Muhamed. 334. Muhamed cuprinde<br />
multe cetati a imparatiei Romanilor<br />
in Asia. 335. Unii pun 617<br />
ani de la el pana la esirea lui Ginghiz<br />
436. La 611 ani dupà el, ese<br />
Suleiman ah. 436. La 611 anl dupd<br />
el, Ginghiz Han cuprinde Persia.<br />
439.<br />
INDICE GENERAL 741<br />
Muhamed Sultanul, ia Tarigradul. 126.<br />
Muhammed ficiorul lui Baezid, urmézd<br />
acestuia. 441.<br />
Muhamedi, aü rémas in carnpiile Moldovel.<br />
22.<br />
Muhammediniasca bunguitura, n'a a.<br />
tins credinta crestinéscd. 23.<br />
Multeni. Sarnitie spune cã asa se numese<br />
Viahii din Dachia de sus. 131.<br />
Sub numele oVoloha, se cuprind<br />
si Muntenii cdrora mai tarziii Ii<br />
s'a dis i Multéni. 303.<br />
Muncastrul cetate fondata de Romani,<br />
Bastarni i Inovezi. 365. Cetate in<br />
Basarabia. 463.<br />
Mundizic. Attila sé intituleaza fiul lui.<br />
287.<br />
Mundon, Domnul Ghetilor intrase<br />
pand in Machedonia, bate pe Anastasie.<br />
312.<br />
Mullion', voevodul lui Justinian, bate<br />
pe Ghetii earl pradat. Illiria si<br />
Gretia. 316.<br />
Mundou Domnul Ghetilor, bate la 505<br />
pe imparatul Anastasie i Intl% in<br />
Trachia. 312.<br />
Muntenese. Titulurile Domnilor Muntenesci<br />
i Moldovenesci. 131. Campulungul<br />
muntenesc. 286. Domnul<br />
muntenesc, Negru Vodd 307. Craiul<br />
Sarbesc ar fi luat in casdtorie<br />
pe fata domnului muntenesc. 309.<br />
(Vedi si Tara Muntenésca.)<br />
Muntenia. Vedi Tara Munteniasca.<br />
Munteniasch tarit. Tara Munteniascà<br />
a primit in sinul ei multe familii<br />
streine. 25. Despre inturnarea lui<br />
Radul Voda. Negrul in tara Munteniasca..<br />
50, 461, 479, 463, 484. Ea,<br />
Moldova si Ardélul sint pe locul<br />
Dachiel. 104, 195, 361, 51, 57, 61.<br />
Preste muntii Cenghl trece dru-<br />
Inul ce duce din Moldova si Tara
742 INDIC& GENERAL<br />
Munteniasca la Tarigrad 64. 0 parte<br />
din ea, era in Dachia malurósá,<br />
69, 294, i o alta in cea muntósa.<br />
69. Rornanil ail venit din Transilvania<br />
in Muntenia. 111. Impreuna<br />
cu Moldova, se' numea Valahia. 111.<br />
Muntenia sati Istria este despartita<br />
de Bogdania sail Moldova, 126,<br />
127, adica de munte cum il ail zis cel<br />
vechl i Moldovenii. 132. Unil scriitori<br />
i-ail zis Transalpind. 132. Povestl<br />
despre ea. 138. Misia, Moldova<br />
si Muntenia. 156. Istria sail Muntenia.<br />
157. Nemtil cuprind din ea pang.<br />
la Olt. 176. In tara Munteniasca pe<br />
Dundre in tinutul Jiului sit aflä<br />
cetatea Severinului zidità de Sever.<br />
204. Din ea era Preda Stambol Romanul.<br />
217. Numai ea rämane cu<br />
numele de Valahia. 304. Locuitoril<br />
din ea, ail fost Ghetii, zice Iohan<br />
Bun. 304. Valahia mica s'a chemat<br />
ast-fel. 305. Dupa Radu Negru, ia<br />
numele de Muntenia. 305. Pe ea si<br />
pe Moldova, Grecil le numesc Moldo-Vlahia.<br />
306. Sub numele el &à<br />
va intelege Valahia mica. 308. Astfel<br />
s'a numit Dachia Muntósà. 319.<br />
Ea a fost sub Justinian. 319. A fost<br />
copring de Pecinegi. 364. Din<br />
neamul Venedilor sa fi ramas aci,<br />
carora Romani le zic vinetici. 365.<br />
Sa fi fost supusa sail sub protectia<br />
Ungariei pe la anul 1064, zice<br />
Bonfin. 383. E cuprinsa de Murad.<br />
441. Inceputul Hronicului Munteniei<br />
i Moldovel. 462. Nu se cunósce<br />
anul venirei lui Radu Voda. 463.<br />
Tot-deauna a fost Romani in ea.<br />
463. Voivozil din ea tot aveau mosii<br />
in Ardél. 464. Locuitorii el sa retrag<br />
pe la strinitorile muntilor pe<br />
timpul navalirel lui Batie. 465. Dupa<br />
Batie a venit Radu-Vodä in ea.<br />
466. Pe Dunhre, zice Bonfin, aü fost<br />
Romani de la Severin pada' la<br />
mare. 467. Banii din ea si mai ales<br />
de peste Olt ail privilegil. 468. In<br />
ea sd gásesce Severinul. 469. Mad<br />
a venit in ea Radu Voda a gasit<br />
pe Basarabesti. 469. A avut domni<br />
vestiti esiti din familiile banilor.<br />
470. Locurile el. 472. In ea sa. intore<br />
Romanil cu domnil kr. 473.<br />
Tinuturile despre ea, au lost ale<br />
Muntenilor. 473. In ea sa and cetatea<br />
Venetini. 474. Aci a venit<br />
Radul-Vod Negru din tinutul Halaos.<br />
474. Pe ea Turcil o numese<br />
Caraiflac. 474. Radu-Voda Negrul<br />
sail frate saS vér cu Dragos Voda<br />
sa intörce in tara munteniasca cu<br />
al-Ca parte Romani. 475. Domnul ei,<br />
da pe fica sa, lui Milutin, oral sérbesc,<br />
la 1274. 481.<br />
Muntail. El mint o parte din c el ce<br />
tin locul Dachilor, 65, urmasi al<br />
Romanilor. 85, 104. Carion si Topeltin<br />
de Medias, zice ea e eine zice<br />
ca numele Moldovenilor i Muntenilor<br />
este dupà numele hatmanului<br />
Flac, spun basme». 12. Moldovénii,<br />
Maramordsenii, Romanii de peste<br />
Dui-Are i Cotovlachil sunt din Romanil<br />
lul Traian. 153. Scriind de<br />
Romanii, cari sunt in Grecia i cdrora<br />
nol le zicem Coto-Vlahi, zice :<br />
In muntele Pindu lacuiesc Vlahii,<br />
earl sint cu cestélalti Dachi tot de<br />
o limba» intelegand prin ce§télalli<br />
Dachi, Moldovénil i Munténii. 157.<br />
Numele Valahia a fost dat i Munténilor<br />
i Moldovénilor. 277. Sa cuprind<br />
sub numele de Voloha. 303 .<br />
Le remane nurnele de Volohl, pus<br />
de Bulgari. 305. El si-ail<br />
schimbat
singuri numele. 306. Pe ei impreuna<br />
cu Moldovenii, Grecil ii numese<br />
Moldo-Vlahl. 306. Ail avut<br />
Domn pe Negrul-Vod. 307. El sunt<br />
mai negri la fatd. 307. El s'ail tinut<br />
numele de Romani. 307. El<br />
sant mai aprópe de sêrbi si. pe<br />
fata Domnului lor ati luat'o craiul<br />
Sêrbecc. 309. Romanil adicd Moldovenii<br />
si Muntenii. 385. Totdeauna<br />
ail locuit tam lor. 393. Hronicullor<br />
pune esirea lui Radu-Vodd<br />
Negrul, la 6798 de la Adam sail<br />
1213 de la Hs. 483.<br />
Muntósa insémnd Montana. 132.<br />
Manta*. Muntil Cavucasul, despart TAtarimea<br />
din Persia. 60. Muntil Carpatici<br />
cuprind Transilvania. 60, 61.<br />
Unde'l muntele Emmaus. 61. Unde's<br />
muntil Cenghil. 64. Muntii Carpatici<br />
au intre el Marmaruisa, 65,<br />
ei despart hotarul lesesc de cel al<br />
Ardélului. 66. Ghetia ajunge p aria in<br />
Muntii Cenghl. 66. Din Buh pand<br />
peste Nistru si pre la obarsiile Prutului<br />
panh in muncii Carpatici, ail<br />
fost tara care acum cuprinde cu o<br />
parte de Rusiia Oa Pocutila. 67. Din<br />
Nistru pand in muntii Carpatici,<br />
se cuprind amêndouà Vlahiile. 68.<br />
Misfile tree peste muntiI Emului<br />
pada la Illyria. 68. Unde's muntii<br />
Brasovênii . 69. Cum inconjura<br />
muntil Carpatici, Ardélul. 69. La<br />
123, consulul Fulvius Flaccus are<br />
razboiii cu «Ligurii cesti de peste<br />
munti.* 121. Halcocondilas spune<br />
ca némul Vlahilor incepe de la<br />
muntele Orbal si Pevchin. 126.<br />
Dachia Panonilor e despartitd de<br />
Bogdania prin Muntii Vransoviei.<br />
126. Muntenia ar fi numitd ast-fel<br />
de la muntii ce-i stair in lung. 132.<br />
1NDICE GENERAL 743<br />
Solomon si cu fratil sal, es la muntele<br />
Herlem inaintea Hunior. 146.<br />
Despre panne lumei, munti, marl<br />
etc., la geografl. 177. Traian poruncesce<br />
ca Dachil rémasi sd fie<br />
trecutl peste munti. 190. in tirnpul<br />
lui Gallien, 'Marin si Ghermanil<br />
Frantii pdtrund in Gallia, pada<br />
la muntii Pyrenei. 211. Varvarii, bdtug<br />
de Clavdie, nazuesc spre muntii<br />
Cenghi. 212. Domnil Orilor romanesci<br />
poruncesc locuitorilor sa<br />
se retragd la munti, cand ndvalesc<br />
'Mara. 224. Ghepidil trdiail peste<br />
muntil Ardélului. 228. Domnul Sarmatilor<br />
a fost pe la balta Meotis,<br />
muntil Sarmatici, si. asia mai departe.<br />
240. Thrachia se incepe de<br />
la muntif. Cenghi, si de la Rodopi<br />
pang la Bogat. 242. In impartéla<br />
facuth de Constantin cel mare, lui<br />
Constantin '1-a venit apusul cu<br />
tote partite despre munti. 246. Magnentie<br />
Comes trimite pe un Gairon<br />
asupra lui Constans la muntii<br />
Pirinel. 248. Constantie, pe and<br />
mergea asupra Persilor, mOre la<br />
pOla muntelui Tavrul. 250. Gotthilor<br />
nu pré le placea Thrachia Hind<br />
tail aseclata intre munti. 259.<br />
Stravon spune cd pamênturile Gotthilor<br />
se intind de la codrul Hertinel,<br />
cuprinclênd muntil, spre Dachin.<br />
261. Varvaril mergeail spre<br />
imperacia Romanilor prin Silesia<br />
si Saxonia, spre nu mai trece muntii<br />
inapol sd se intoned prin Dachia.<br />
273. Stilihon bate pe Gotthi, Sarmati<br />
si Gheti. la Muntii «Fezulantii *<br />
274. Podgoria Dachiei, pe sub muntil<br />
Carpatici, cdror li se mai lice si<br />
muntil unguresci. 286. Unde's muntii<br />
Oheltilor, 320. Turcii, adusl de
744 INDICE GENERAL<br />
Iraclie se due de unde veniserd,<br />
adicd de la Marea Caspiei, peste<br />
mun tit Cavcasului. 334. 0 parte<br />
din Dachia, locas Ungurilor, peste<br />
munti pand in apa Tisel. 356. Hunil<br />
tree, pe la trecdtórea muntilor, numitä<br />
Mezes, in Ungaria. 383. Vlahit<br />
pand la muntii «Emil adecd Acenghii.*<br />
398. Birul lui Isachie<br />
Anghel i locuitorii de pe langd<br />
muntii Emi. 400. Cetatea Pristhlava<br />
cuprinde mult loc in muntii<br />
Emi. 402. imperatul Isachie Anghel<br />
ar fi trebuit s intärésed, mai cu<br />
séma cetAtile din muntil Cenghi.<br />
403. La 1188 neprietenii impSfatiel<br />
Tarigradului nu se mai oprird la<br />
munti, ci e0rd in campul Agathopolitan.<br />
404. Isachie Anghel purcede<br />
spre muntii Cenghl, credSnd<br />
ca-i va puté trece usor pe la Tria-<br />
dita, 406, dar nu i-a putut trece<br />
a fost bdtut de Vlahl i `Mari.<br />
407. loan Alexie se preghtesce, in<br />
munti, sà primésed atacul impératului<br />
Tarigradului, 417, 0 poruncesce<br />
Umenilor sSi a cobori cate-va<br />
dobitóce, de la munte la camp, si<br />
impreund cu cati-va robi Romei,<br />
ca cum 1-ar fi trimis dar la Ioan<br />
Domnul Zagorii. 418. Stdpanitoril<br />
Turcilor, cu multe sute de ani (de<br />
pe vremea lui frac lie impUrat), rumpand<br />
'Arta de fer la muntil Cavcasului,<br />
aü esit in pdrtile Asiei, ce<br />
acum sà chémd Turemeni. 438.<br />
Nahrk numesc Turcii apa Dara. 439.<br />
Nahrft, cetate stdpanitd de Suleiman<br />
Sah. 439.<br />
al<br />
Rom Anil inchid potecile muntilor,<br />
lui Batie. 447. Nuri adevératà povestea<br />
Ca Lasldu a gonit pe Tdtari<br />
peste munti. 459. Cand veneer ceva<br />
Varvari dincóce de munti, Romanil<br />
se trdgeat la munti, 464. Romann<br />
si Skull imping pe Tätarii<br />
din stramtorile muntilor. 465. Romanii<br />
de grija lui Batie, se trag<br />
la munti. 464.<br />
Murad, urmézd tatAlui séd Orhan.<br />
Cuprinde tara Muntenéscd, Udriiul<br />
si II urmézd Baezid. 441.<br />
Muni His era poreclit Alexie Ducas.<br />
421, 422.<br />
Murati a rUmas in campiile Moldovel.<br />
22.<br />
Mulch, popor slay supus de Svetoslay.<br />
372.<br />
Musa, feciorul lui Baezid se ceartd<br />
pentru domnie cu fratele ski Suleiman.<br />
441 .<br />
Mused. Despre Dachia nu toti Istorich<br />
condéile abaft frant* nici tdceré<br />
celor mai vechi asé de tot museele<br />
celor mai nol a inchide aü<br />
putut. 298.<br />
Muse le, Dumndzéele musical i sti<br />
hurilor. 89.<br />
Musulmauli. La 570 s'a ndscut einsté<br />
Musulmanilor psevdoprofitul Muhamed.<br />
326.<br />
Muzalos. In paza lui lash' Theodor<br />
Lascaris pe fiul sëii, insd Muzalos<br />
se invoeste cu Mihail Paleolog<br />
omórd. 476.<br />
N.<br />
abl<br />
Namul. 450.<br />
Narsitis Raditubul, hatman al lui Ju<br />
stinian, gonesce pe Varvari din
Italia. 240. Sdr9besce impgrdtila<br />
Visegotthilor. 266. Prin el, Iustinian<br />
dobandesce multe victoril. 315. Spre<br />
Italia trimite Iustinian cu Narsitis.<br />
316.<br />
Naveler. 450, 451.<br />
Nitro& Compararea ndroadelor din<br />
Dachia cu cele-l-alte. 16. Purtarea<br />
de grijd a proniei fata de Criv5.tenele<br />
ndroade. 21. Ndródele Schythilor.<br />
57. Naródele din Dachia. 67.<br />
Ndródele earl aü fost in Dachia,<br />
inainte de venirea Dachilor. 68.<br />
Unde staii ndrOdele: Iazighil<br />
Carpodachil. 69. Dail, spune Stravon,<br />
sint ndr6de ale Schytiii asiadel.<br />
74. Alanil sunt ndrod vitejesc<br />
76. Dachia cea vechid, a fost apol<br />
tinutd de ndródele Ghepidilor. 78.<br />
Ce va sd clicà a se trage din ndrod<br />
vestit. 85. Alexandru Machedon<br />
a supus nenumdrate 'An:Me. 88.<br />
De pre Latin, care stdpania<br />
luat numele ndrodul 95. Ce aft fdcut<br />
Amilius spre a nu da Scandald<br />
in ndrod. 96. Aetie a fost din<br />
ndrodul Vlahilor. 133. Dictator era<br />
boeria cea mai mare la ndrodul<br />
Romanilor, pe la 47 inainte de Hr.<br />
163. Vitichild avea sh arate pe Saxoni<br />
de urmasi al ndrodului lui<br />
Alexandru cel mare. 177. Hunil cad<br />
cu o multime de ndróde asupra<br />
Gotthilor. 266. Ntirodul de la Tarigrad<br />
si Valens. 257. Náróde de<br />
la balta Meotis. 261. Domnil Gotthilor,<br />
cu multime de nfirod, tree<br />
in Thrachia. 967. Moise proroc<br />
hatman národului Izrailtén. 300.<br />
Turburare intre ndróde, pe la 512.<br />
312. Iustin in fata narodului. 326.<br />
Foca si ndrodul. 331. Iazighii si<br />
Metanastii sunt daróde mai sus<br />
INDICE GENERAL 745<br />
ai<br />
ai-a<br />
al<br />
de Dachia. 350. Despre ndrodul Picinighilor.<br />
364. Despre narodul Vineticilor.<br />
366. Vladimir si ndrodul<br />
lui se crestinesc. 373. Ndrodul Boynegilor.<br />
384. Nestor a fost hatman<br />
när6delor, de pe lfingd. Dundre. 387.<br />
Ndrodul Tarigradului, Isachie Anghel<br />
i Andronic. 392, 399. Despre<br />
ndrodul Vlahilor in Misia, Thessalia<br />
tara Grecdscd. 397. Ndrodul<br />
ai al<br />
prorocii. 402. Than, ndrodul Vlahilor<br />
i Thtaril. 414. Relativ la ndrodul<br />
Básárdbesc. 470.<br />
Négra mare sail Evcsinul. 60. Dundrea<br />
se varsd in marea Négrd.<br />
la Istropolis. 60. Némurile de la<br />
réshrit de ea le spune Dionysie<br />
Periighitul. 61, 63. Dachia se intinde<br />
la apus de marea Négrd. 62.<br />
Ghetil eraii spre marea Négrd.<br />
spre rSsãrit. 62. Muntii Cenghii tree<br />
spre marea Albd si de acolo se intore<br />
spre marea Négrd. 64. Explicarea<br />
cuvintului Bugiac, prin positiunea<br />
pdmêntului ce se termind<br />
la cetatea All* de la marea Negra'.<br />
67. Pre marginea mdrei Negre<br />
aftfostBastarnii. 68. Stravon spune<br />
cd. Ghetii stall spre marea Négrd.<br />
70. Ovidie scrie o carte numitd<br />
Pont, adicd marea Négrd. 72 Despre<br />
asezarea Gotthilor la marea<br />
Négrd. 73. De la marea Négrd, de<br />
la marea Caspich spre rdsdrit,<br />
trei nume sunt mai insemnate<br />
75. Pdnd la ea se intinde tara El-<br />
linilor. 90. Se mai numesce<br />
Pont, si pe térmurile el este Tomos.<br />
117, 122. Hotar al Valachiel. 126.<br />
Ghenovezil aft inut Caf a si alte<br />
cethti ale Cramului, de pe marginea<br />
mdril Negre. 135. Papa Clement<br />
e trimis peste marea Négrd,<br />
i<br />
ai
746 INDIC& GENERAL<br />
la Iberia (Ghiurgia). 193. In timpul<br />
lui Dachie, o parte din Schythi tree<br />
Bosforul spre Marea NégrA. 209. La<br />
257, TAtaril navAlese lasand Marea<br />
Négrd in stânga. 211. Ronfanii se<br />
intind in Misia, de la Marea Négra,<br />
pana la Pórta de fer. 217. Pe dupd<br />
ea isbesc Tdtarii Asia, sub Claydins<br />
Tatitul. 223. Peste ea, ail lovit<br />
rataril la Asia. 226. Aprópe de ea<br />
intre Nistru 0 Nipru locuiail Sarmatil<br />
0 Vastarnii. 228. Bogat e<br />
unde da marea Négra in cea Alba.<br />
242. PArtile Sehythiei de pe langa<br />
ea erad in stapanirea Romani lor.<br />
255, 341, 342. Pe larked ea s'ail a-<br />
§e4at Gotthii. 260, 261, 263, 264, 268,<br />
269. Locul unde se impreunA cu<br />
marea Azacului forméza Bosforul<br />
Chimeric pe unde ail trecut Hunii.<br />
262. De la Galati unde Prutul da<br />
in Dunare 0 pand la ea sunt 500<br />
de mile Italiene§ti. 269. Hunil gonese<br />
pe Gotthi de pe marginea el.<br />
280. Intre Valachia mica, Prut 0<br />
Nistru 'And la marea Mgr* era<br />
Valachia mare. 305. Din ea, pand<br />
la Silivrii, Anastasie face un zid.<br />
312. Hotarele imparatiel rdsaritene,<br />
despre ea. 320. Despre locurile el<br />
ail navAlit Bulgaril. 336. Bulgaril<br />
padà la ea. 346. Vladimir pe marea<br />
Mud'. 357. E numita Mare<br />
Leonin de cAtre Dlugo§. 390. Intre<br />
ea Ell marea Caspiii este Cafcasul.<br />
438 Gallitia era Vlahia, din marea<br />
Négrà pand la Tisa. 446. Romanil<br />
pima la marea Négrd, pe vremea<br />
1111 Batie. 467, 468, 469.<br />
Negrul era porecla 0 a lul Bogdan<br />
0 a lui Radu 474.<br />
Nein. Némurile Europel in comparatie<br />
cu Rornano-Moldo-Vlachil. 10.<br />
,.<br />
Origina némurior Europel de apus.<br />
11, 12, 13. Petavie era de ném f rances.<br />
12. Despre némul Romano-<br />
Moldo-Vlahilor. 13, 21, 22, 23, 25.<br />
Cum s'ail impotrivit Roman% némurilor<br />
tataresci. 14, 19. Némurile<br />
cari ingrozisera Europa sunt supuse<br />
de Turd, saii imblAnclite. 20.<br />
Cum ingrijail parintii némululmol.<br />
dovenesc de patrie. 23. Despre varsta<br />
némurilor Evropesci in cornparatie<br />
cu a Romano-Moldo-Vlachilor.<br />
24.:Despre cartea oghenealoghiii<br />
némurilor boerimil moldovenesci),.<br />
26. Despre némul nostru. 50, 51.<br />
Catastih al Omenilor invetati, de<br />
la mai multe némuri, citati in<br />
Hronic. 63. Despre vechiul ném tatArdsc.<br />
Gog 0 Magog. 57, 58. Schithil<br />
0 Amazónele sunt din acela§<br />
ném. 59. Némurile vestite din Schythia.<br />
60, 61. Nérnurile de la rasaritul<br />
marei Negre. 63. Despre 4.né .<br />
murile ghete§ti . 67, 71, 72, 76.Taifalii,<br />
se spune, ce erail ném mai<br />
vitéz de cat multe altele. 68. Despre<br />
inceputul némului Dachilor.<br />
70, 73, 75. Despre Gheti 0 Dachl.<br />
74. cIornandisD era de ném Gotth.<br />
74. Thrachil §i alte némuri tree in<br />
Asia. 77. Corrilus a fost mai marele<br />
némului seu, timp de 40 de<br />
ani. 78. Dachil cari indemnasera<br />
la rescOld pe alte némuri sunt batut'''.<br />
79. Traian se hotarasce a distruge<br />
pe Decheval fid némul Dachilor.<br />
82. Origina némului Romanilor.<br />
85, 89. Tote némurile dintr'un<br />
singur inceput sunt. 86. Ellinil ail<br />
edpatat numele de ném de buna<br />
nascere. 87. Despre némul Ellinilor.<br />
87, 88, 89. Elladenil 0 Troadenil<br />
erail tot un ném 0 o limba. 90. Sta-
panirea némului lui «Eniasp in Italia.<br />
96. Strambatatea f dcuta némului<br />
lui Numitor. 97. Cum spun unii,<br />
Ca Romanil n'ar fi din némul Ellinilor.<br />
100, 101. Orbinus Raguzaii<br />
spune Ca némurile ellinesci ar fi<br />
din Bulgari. 101. Despre némul Romanilor,<br />
104, 109, 110, 111, 113, 124,<br />
133, 134, 135, 152, 153, 195, 197, 218,<br />
220. Némul Dachilor este o limbd<br />
vrajmasä i neasezath. 105. Nérnurile<br />
varvaresci, pand la India, se<br />
inchinh lui Traian. 105. La Romani<br />
se afla multe lucruri, ce nu's la<br />
alte némuri. 106. Despre evghenia<br />
némului romanesc. 107. Ureche<br />
a sons, din amageld, cu gresald,<br />
pentru némul sell. 114. Despre pretentia<br />
unora de a deriva numele<br />
némului nostru de la Flac. 123.<br />
Laonic Halcocondilas vorbesce despre<br />
némul Dachilor sag Vlahilor.<br />
126, 127. Origina Vlahilor din Gheti,<br />
dupa Sarnitie. 128, 130, 131. Despre<br />
némul slavonesc. 132. Tatarii erag<br />
vrajmasi a tot némul crestinesc.<br />
142. Ce spune Zonaras, despre némul<br />
Dachilor. 156. Bonfin arata<br />
traiul neclintit al Valachilor intre<br />
Varvari. 158. Ce spune Dlugos despre<br />
némul Moldovenilor. 159. Is.<br />
Hristos s'a nascut din némul Iudel.<br />
164. Xifilin i tefanie numesc<br />
pe Titu Vespasian «bucuria némului<br />
omenesc* 165. Cel puternic<br />
mutd impératiile dintr'un ném in<br />
altul. 169. Despre puterea némurilor.<br />
170. Unii numesc pe Plinie<br />
necunoscétor al némurilor. 173.<br />
Rhsbóele Romanilor cu diferite némuri.<br />
174. Despre cei ce scriti in<br />
privinta némului bor. 176, 177. Cum<br />
scrie Orbin Raguzeul, despre né-<br />
INDICE GENERAL 747<br />
mul Bulgäresc, Sirbesc, Boemdsc,<br />
ei altele. 178. Cum scrie despre né-<br />
muri, Pretorie. 178. Despre némul<br />
Moldovenesc. 179, 180. Traian a fost<br />
parintele némului Romanesc. 192.<br />
Macsimin Thracul era de ném<br />
prost. 206. Emilian, era de ném African.<br />
209. Satele din Misia, de pe<br />
langil Dunare sunt pline cu Romani,<br />
de un ném cu eel din stan-<br />
ga Dundrii. 217. Despre némul<br />
TO-<br />
tarilor, earl navaleat. 224. Némuri<br />
de Varvari, ce träiserd peste Nistru.<br />
228. Némurile ag dragoste de<br />
rnosie. 229. In Misia sunt locuitori<br />
tot de un ném i o limbd cu Romann.<br />
229. Probus potolesce némul<br />
Sarmatilor. 230. Constantin<br />
marele bate némurile Gotthilor. 239.<br />
Marturisiri ale lui Sarnitie, protivnicul<br />
némului romanesc. 240.<br />
Dachia a full imparatia Romanilor<br />
de multe némuri varvare. 245.<br />
Impèratia si némul Gotthilor, la<br />
374. 256. Inainte de Valens, nu vo-<br />
jailimp6ratii sa pue in Dachia,<br />
ném varvar. 256 Incepétura némului<br />
Gotthilor. 259, 260, La 386,<br />
Grutinghil, ném tätdräsc, se rascola,<br />
270 ; unil le clic ném Gotthicesc.<br />
271. Grail din némul Varvarilor.<br />
277. Traian sceote némul Dachilor,<br />
din Dachia. 280. Theodoric<br />
vecland pe unil din némul Gotthilor<br />
in Gallia, si pre al Herulilor<br />
in Italia, a plecat cu Gotthil lui<br />
in Italia. 294. Scriitoril spun &A el<br />
a esit cu tot némul sail din Misia.<br />
296. Iosif despre inceputul némului<br />
iudeesc,300. Despre némul bulgarilor.<br />
301. Némurile slovenesci<br />
despre Romani. 303, 304. Ar trebui<br />
sa fie si alt ném, Ac Iflac fata
748 INDICE GENERAL<br />
de Cara Mac. 307. Merturii ale istoricului<br />
lesesc, rusesc, si a altor<br />
némuri, despre numele Moldovel.<br />
308. Vita lien era de ném Schyth.<br />
313. Descelecdtura cralei lesesci din<br />
némul Slovenilor. 324. Boerirnea -pre<br />
de sus are mai mult mojicl<br />
podani Rusi, de cat alte némuri.<br />
325. Theofilactos Samocatis despre<br />
Avari, Sclavoni, Ghepidi i alte<br />
némuri varvare. 329. Scriitorii nu<br />
pomenese sà fi remit in Valachia<br />
la inceputul secolului al VII-a d.<br />
Chr. alte némuri, de cat Romani.<br />
330. Un ném de imperati persesci<br />
numiti la hronicul Persesc, Husrev.<br />
332. Mizizie era din ném Armen.<br />
335. Constantin Pogonat i némul<br />
Serachinénilor. 336. Némul Bulgerilor<br />
pe timpul lui Constantin Pogonat.<br />
337. Ném tare, intre Volohia<br />
i imparatia Tarigradului, erail<br />
Bulgaril i Sclavonii. 341. Némurile<br />
schythesci se supun imperatului<br />
Vasile. 355. Constantin isgonesce<br />
de la imperetie, tot némul lui Roman.<br />
357. Pomenirea nemului Moldovenesc,<br />
la istoricii sträini. 359,<br />
368. Némuri strdine in imperatia<br />
Romanilor. 360. Romanii din Dachia<br />
ném cu cei din Italia. 361.<br />
Némurile Slavone i Ungurii. 362.<br />
Limba Polovtilor era amestecatà<br />
din trei némuri. 363. Hronicele rusesci<br />
pentru nisce némuri. 364.<br />
Gheorghie Chedrin pentru némul<br />
Picinighilor. 364. Bilschie spune ca<br />
Polovtil sunt de un ném cu Picinighil..<br />
364. Despre némul Bosnenilor.<br />
365. Besmuitorii némului romanese.<br />
366. Chedrinos despre némul<br />
Rusilor. 369. Despre neinul rusesc.<br />
371. Runic era din némul lui Prus.<br />
372. Némul Varaghilor. 372. Némuri<br />
slovene. 372. Nérhul Pazinazilor pe<br />
la 1026. 378. Némul Hrovatilor infra'<br />
in tarn bulgeresce, in timpul<br />
lui Mihail Parapinachie. 376. Un<br />
Nestor din némul lor e faeut hatman,<br />
de imperatul, dar el se viclenesce.<br />
387. Némul Pazinachilor<br />
pe la 1183. 391. Scriitoril despre<br />
némul romanesc. 392, 396. 401. Vlahii<br />
din tara grecesch de un ném<br />
cu cel din Dachia. 398. Romanii din<br />
Dachia intre némurile de Varvari.<br />
399, 464. Isachie Anghel vrea sä<br />
ia imperetésä de ném strein. 400.<br />
Némul Bulgarilor si al Vlahilor le-<br />
Odd jugul stepanirei. 401. Comanii<br />
sunt ném de Tetari. 407. Hris era<br />
de ném Vlah. 414. Despre némul<br />
turcesc. 438. Suleiman Sall, ce sta."panea<br />
Nahra, era strenepot de stre.nepot,<br />
dupe. cate-va némuri lui<br />
Oguz Han. 439. Batie supune némul<br />
rusesc. 447. Resbóele lu Batie<br />
cu diferite némuri. 452. Némul rusesc.<br />
454. Némul Romanilor i al<br />
Secuilor se opun Tetarilor, pe earl<br />
nu 1-a biruit cele-l-alte némuri ale<br />
Evropei. 465. Basarabii feceail parte<br />
din némul romanesc. 470.<br />
Nechifor. Vecli Nichifor.<br />
Nechifor Colochin. Vecli Calochir Nechifor.<br />
Necolai Costin logofetul, pomenesce de<br />
I6n Zamoischie Liah, cum ca Romann'<br />
nu se trag din Romani, ci<br />
din Dachii, earl aü luat ceva din<br />
obiceinrile Romanilor, fiind in contact<br />
cu ei. 113. Despre Lasleil, 136,<br />
spune ca. a gdsit la cetatuia Gherghina<br />
de la Galati, o piatra cu inscriptia:<br />
Saver imperatul Ramului.<br />
162. Despre Traian. 192. Serie ca
Dachia ar fi fost pustiitd de Attila<br />
el<br />
ca de la Attila la Dragos-Vodd<br />
ar fi numal 400 ani. 290. Vorba lui.<br />
295. El spune gresit Ca Dachia a<br />
rdmas pustie. 321. El dupd Bonfin<br />
clice Ca pe vremea lui Ludovic<br />
craiul Unguresc un Bog san Vodd<br />
ad se fi intors din Ardél in Moldova,<br />
insa nu este de cat *tefan-<br />
Vodd. poreclit Bogdan ; el era fiul<br />
lui Dragos-Voda, nepotul lui Bogdan<br />
care de mult se intorsese in<br />
Moldova. 475. Insémnd anul esirei<br />
lui Dragos Voda. la 6807 de la Adam,<br />
care este 1299 de la Ifs. adica<br />
cu 9 ani mai pe urmä de esfrea<br />
lui Radu Negru. El spune cä acest<br />
an l'a auzit de la Dosithel Mitropolitul.<br />
Anul eirei, dupd istoricil<br />
lesesci, este cu 3 ani inainte de anul<br />
pus de Niculai Costin 483.<br />
Neenlal sfantul, reda ochil lui Stefan,<br />
fiul lui Milutin. 481.<br />
Neeman, tatd1 lui tefan, Domnul Triballilor.<br />
419.<br />
Nemis. Domnil si NémiiI Ardelenilor,<br />
475.<br />
Nemtesci. Scriitorii nerntesei aparail<br />
pe Romano-Moldo-Vlahi. 24. Leopold<br />
si eel dol feciori, Chesari nemtesci.<br />
175. Ostea nemtéscd cu Voevoclia<br />
d-lui Evghenie a batut in 3<br />
rdsbeie pe Francezi. 176. Oardele<br />
tathresci in tara nemtésca.. 437. Batie<br />
pradase in tara nemtésed pand<br />
la Dundre. 451,<br />
Nemtii. El fac pace cu Turcil la Pazarovili.<br />
69. Ce spune Busbecvie,<br />
scriitor némt. 87. Leunclavie seritor<br />
némt. 157. Nemtil despre Francezi,<br />
Itali i Romani. 159. Nemcii<br />
iaü tara ungurésch de la Turd.<br />
176. Se numeail mai inainte Gher-<br />
INDICE GENERAL 749<br />
mani. 201. Armele lor opresc pe<br />
Turd* de a cuprinde Europa. 441.<br />
Nemtil sunt jefuiti de Vandali. 275.<br />
Nemvrot. Nepot al lui se intituléza<br />
Attila. 287.<br />
Neron. Impérat, dupd Clavdie, om<br />
vestit prin I-6110.'01e lui. Cu el se<br />
stinge familia lui Iulie Chesar.<br />
164. Commod era aprópe tot ca<br />
Neron. 203. Claudia infiieazd pe<br />
Domitie Aenovarvos numindu-1 Neron<br />
Claudie Drusus. 164.<br />
Nerovii, popor slay supus de Svetoslav.<br />
372.<br />
Nerva, imph-at Roman. Dupdmórtea<br />
lui Domitian, adoptéza pe Traian.<br />
80, 167, 193. Dupã mórtea lui, vine<br />
Traian la tron. 81, 167. Intr'o inscriptie.<br />
161.<br />
Nestor, conducétor al Grecilor din<br />
Evropa, in résboiul Troian. 93.<br />
Nestor, intai rob, ajunge hatman sub<br />
Mihail Parapinachie dar se pune<br />
in fruntea popórelor de pe langd.<br />
Dunare si vine contra Tarigradului<br />
aerie Curopalat. 387.<br />
Nieetas Choniates Vedi Nichita Honiatis.<br />
Niches. Spre ea ail apucat Tátaraii,<br />
aerie Zosim. 211. Aci Constantin<br />
Marele, strange Synodul si se dovedeste<br />
erezia lui Arlie. 239. finpératil<br />
grecesci la Nichea. 395, 426.<br />
in ea asazd Grecil scaunul impd-<br />
1106. 423. La 1205, aci asazd Grecii<br />
scaunul impdratiei. 427, 433. in ea<br />
impdrdtesce 18 ani Theodor Lasemis.<br />
434. E cuprinsa de Orhan.<br />
440. Ea n'a fost supusa de Osman.<br />
440. Pe child era ad imparat Ioannis<br />
Duca, in tara ungureascd era<br />
Andreas al 2-a. 445. Pe cand imparatia<br />
acilea Ioannis Duca, la 1246,
750 INIMOB GENE1IAL<br />
Bela se intorcé in Ungaria. 451.<br />
Aci a impdratit Ioannis Duca 02<br />
ani. 462. Alexie Stratigopul pornesce<br />
de la Nichea spre Tarigrad<br />
pe care 11 ia din mânile Latinilor<br />
i Alexie Mema din Nichea pe Mihail<br />
Paleologul qi '1 aqézd in scaun<br />
la Tarigrad. 476, 477.<br />
Niebifor, unchiul lui Constantin. El<br />
vrênd sd puie maim pe impárátie,<br />
Constantin pune 0 ii sc6te ochil.<br />
348. Mama lui Constantin la a. 797<br />
li sc6te 0 lui ochii cum il scosese<br />
0 el WI Nichifor cu cinci anirmal<br />
inainte. 349.<br />
Nichifor Foca vine impArat dupd mórtea<br />
lui Roman. 369. In anul al 4-lea<br />
al domniel lui tree Ru01 in Bulgaria.<br />
369.<br />
Nichifor Grigora§. Despre zidirea Constantinopolului.<br />
241. Despre Julian<br />
0 cre0ini. 253 Spune ca.' pe fata<br />
Domnului Muntenesc a luat'o sotie<br />
craiul Sêrbesc. 309. Despre Constantin<br />
fiul lui Iraclie. 335. Resboiul<br />
lui Pogonat cu Serachénii.<br />
337. Luarea Carthaginei de Varvan.<br />
340. Omorirea lui Filip de<br />
Rufus. 343. Despre mórtea lui<br />
Justinian. 325. Despre Foca. 331.<br />
Despre Latin!. 423. Spune ca<br />
Alexie Anghel trece in Asia in<br />
contra lui Theodor Lascaris. 433.<br />
Povestesce rescumpdrarea Tarigradului<br />
de cAtre Mihail Paleologul<br />
de la Latini prin surprindere. 476.<br />
El spune ca Vlahia era destul de<br />
intäritä §li a craiul S8rbesc a luat<br />
de craiasd pe fata Domnului de<br />
Valahia. 478. Vorbesce de fata unui<br />
domn Muntenese, care ia pe un<br />
craiii al Sgrbilor EA despre Evdochia,<br />
sora lui Andronic. 479. El<br />
nu lasä nici numele craiului SSrbese<br />
nici pe al domnului Muntenese.<br />
480. Spune cd Andronic avênd<br />
fried de craiul s8rbilor 0 vézend<br />
cd sora sea Evdochia nu vrea sd-1<br />
ia, il dà pe ficd-sa Simonidis. 481.<br />
in notele lui Posonie pune vdrsta<br />
lui Milutin. 481. Cine ar fi Domnul<br />
Vlahiei, pomenit de Grigoral. 482.<br />
Spune ca Milutin era cu 5 ani mai<br />
mare ca Andronic. 481. Domnul<br />
Românilor pomenit de el, a fost<br />
pe la 1274. 483.<br />
Nichifor Patrichie Logothetis, el a prins<br />
pe Irini, a tuns-o, a cfilugarit-o 0<br />
a trimes-o in ostrovul Lesvondupd<br />
m6rtea ei vine el la impàratio.<br />
In timpul lui Sclavonil cu<br />
voevodul lor Léhon, coprind locurile<br />
Hunilor. 351. El este nevoit sd<br />
pldteasca lui Harun domnul Serachenilor<br />
ca sA aibd pace. El este<br />
bdtut de Bulgari. El a impárdtit<br />
9 ani sail cum zice Calviz 8 an!<br />
0 9 luni. Dupd el urmézd fiul<br />
sèii Stavrachie. 362.<br />
Nichifor Totaniadis hatmanul, vine cu<br />
ajutor turcesc 0 prinde 0 chlugAresce<br />
pe impáratul Michail Parapinachie.<br />
387. Apoi §i el se ch.lugare0e.<br />
388.<br />
Nichita Ifoniatis, este citat de Sarnitie.<br />
El eel dintoil, numesce pe Romanil<br />
din Dachia, Blahi. 131. Pe vremea<br />
lui Isachie Anghel pomenesc de<br />
Vlahi. 133. El impreund cu mai<br />
multi scriitori cunosc pe Românil<br />
din Dachia sub numele Vlahilor.<br />
El spune ca Romanil cari au trecut<br />
in Misia au luat intAl numele<br />
de Vlahl. 156. El, de la Vasilie imparat<br />
nume0e pe Vlahi, Blahi. 131.<br />
Spune eh Vlahl s'ati numit Ro-
manii dusi in Misia de Avrelian.<br />
217. Mórtea lui Constantin Copronim.<br />
347. Povesteste pe larg rds136ele<br />
Romanilor cu Grecii i Francii.<br />
376. Romanil s'ad alipit iara la im-<br />
paratie. 377. Vorbesce putin de independenta<br />
Rornanilor. 377. 0 parte<br />
din Românii, earl a trecut in Misia<br />
ail ocupat muntii Cenghii, zice<br />
Honiatis. 383. Zice ca Turcil au coprins<br />
cetatea Sozopolis din Trachia.<br />
388. In curind va povesti resb6ele<br />
Romanilor cu imparatil Tarigradului.<br />
390. Andronic la 1183.<br />
391. Spune cà cu Andronic more<br />
ultimul din familia ComnOnilor.<br />
392. Este numit de Cantemir istoric<br />
de buna credinta si el va povesti<br />
lup tele Romanilor cu rdsaritul.<br />
393. Este secretarul lui Isachie Anghel.<br />
396. El stie bine eine sant<br />
Bulgaril, Misil i Vlahii. 397. Spune<br />
ca Vlahii cari se intinseserd in<br />
Misia, capata numele de Misil. 398.<br />
La el se vede ce all lucrat Romanii<br />
sub numele Vlahilor. 399. El<br />
scrie cu hula asupra Vlahilor in<br />
unele locuri. 401. El stie desparti<br />
neamul Bulgarilor de al Slavilor.<br />
401. Asan trece iar in Misia. 403.<br />
Era logofdt al lui Isachie Anghel.<br />
405. Serie ca lucrurile imparatiei<br />
de rashrit, incep sa meargh mai<br />
rail. 407. Vlahil i Romeil la 1191.<br />
408. Isachie Anghel voesce mpl rdz-<br />
buna pe Vlahil la 1193. 409. El<br />
spune cà Alexie Anghel a fost frate<br />
cu Isachie Anghel. 410. Honiatis<br />
nu numesce Comneno pe Alexie<br />
Anghel. 411. La 1196 Ioan de la<br />
Tarnov vine la imparatul Bizantului.<br />
413. Despre Cutovlahos. 414.<br />
La 1199 imparatill Bizantului plOca<br />
114DICE GENERAL 751<br />
de la Chipsala spre Thessalonic.<br />
415. loan Alexie se logodesce cu<br />
nepóta imparatului din Bisant. 417.<br />
Vlahii uniti cu Comanii, la 1200,<br />
pradd pand apr6pe de Tarigrad.<br />
418. Despre Evdochia, fata imp&<br />
ratului Alexie. 419. Despre Balduin<br />
pi<br />
imperiul lui. 423. Ioan Alexie si<br />
Grecii. 424. Ioan Alexie i situatia<br />
din timpul lui. 428. Henric e ridicat<br />
la imparatia latind a Bizantului.<br />
430. loan Alexie i Tataril,<br />
la 1206, in Thrachia. 432. Despre<br />
razbóele Vlahilor cu Isachie Anghel,<br />
descrise de Nichita Honiatis. 445.<br />
Joan, craiul bulgaresc, spune el,<br />
se lupta in potriva Grecilor, ca<br />
prieten al Latinilor. 466.<br />
Nicolae era din neamul Basarabilor<br />
si era si sthpanul Basarabiei; era<br />
la- curtea lui Maximilian. 468.<br />
Nicolae popa; a numit sinodul de la<br />
Tarigrad, sinod diavolesc. 354.<br />
Nicolae al T-a, papa. A facut episcop<br />
pe Eneas Salvius. 115.<br />
Nicolae Ilolitli. Numesce Buda, pe<br />
Vleda. 282. Vorbesce despre serisórea<br />
lui Attila catra Valentinian.<br />
288. Descrie mórtea lui Attila. 289.<br />
Nicomidia. Spre el ail. apucat Tataraii,<br />
scrie Zosim. 211. Aci se duce Diocletian<br />
dupà retragerea de la impardtie.<br />
233. Aci more Constantin<br />
Marele de friguri. 246. A avut episcop<br />
pe Evsevie, care boteaza pe<br />
Constantin Marele. 247. Rusii cu<br />
Iugor ail ajuns pang. la Nicomidia.<br />
357.<br />
Nicopoc. Cu el unil confunda. cetatea<br />
Nicopolis cea fundath de Traian,<br />
157.<br />
Nicopolis cetate zidita langa Dundre<br />
de Traian pentru biruintele sale,
752 IND10E GENERAL<br />
spune Bonfin. Unil it zic Nicopoc,<br />
iar Sarnitie crede a fi Nicopolis,<br />
la care a mere Sf. Pavel. 157. Sarnitie<br />
spune cá nu departe de Nicopolis<br />
Traian a ridicat pod peste<br />
Dundre. 160. Este in Gretia aprópe<br />
de hotarele Machedoniii. 158. Aci<br />
Vladislav a avut résboi cu sultanul<br />
Baiazid. 174.<br />
Nilul. Nu sd pot sci isvórele Dunaril,<br />
cum nu se pot sci nici ale<br />
Nilului. 59.<br />
Nimfea. Pfinä aci aii ajuns Hunii. 317.<br />
Nipru. Hotar al Tatarâmei mid si<br />
al Wei Bastarnilor. 67. Asa se<br />
numea calul lui Adrian, era trimis<br />
de la Nipru, scrie Xifilin, si<br />
dupd ce a murit, Adrian i'a facut<br />
mormint. 198, 199. Gordian invinge<br />
pre Varvarii ce locuiaii peste Nipru.<br />
207. Vastarnii locuiaii. peste<br />
Nistru si intre Nipru, la 280 cdnd<br />
aii venit Sarmatii asupra bor. 228.<br />
Galerie Hatmanul bate pe Bastarni,<br />
Carpi si Sarmati, ce locuiaii. peste<br />
Nistru, spre Nipru. 232. Gotthii<br />
trecênd in Thrachia, Hunii rdmân,<br />
pe locurile lor, peste Nistru, spre<br />
Nipru. 256.<br />
Nipru, spre el se intinde Crdmul. 264<br />
Grutinghil, aci tree corabiile. 271.<br />
Peste el sunt Muscalii. 362. La pragurile<br />
lui locuesc Pecineghii. 362.<br />
Pe cdmpiile de Fan& el aii locuit<br />
Pecinegii. 364, N'a putut sa sbóre<br />
limba româniasca de la Italia pana<br />
la el. 366. Pe câmpiile lui vinait<br />
Pecinegii. 367, 378. Pand la el din<br />
Prut se intindead Tdtaril. 466.<br />
Nistreni. Tiraghetii adicd Ghetii nistréni<br />
aii lacuit intre Prut si Nistru.<br />
68.<br />
Nistru. Hotarele cPolovtilor si Pi-<br />
cinighilor sint pustiile despre Nistru.<br />
48. Multi Turci a inghitit. 22.<br />
Hotar al Dachiei. 60. Tara Iazighilor<br />
e pe lânga Dachia, ce se intinde<br />
pând inNistru. 65. Hotarul Dachiei<br />
se intinde si de la Nistru spre Buli.<br />
66 Tara Bastarnilor a fost din Nipru<br />
si peste Nistru pada in Prut. 67.<br />
Din Nistru pând in Carpati alt fost<br />
amandoud Vlahiile. 68. Ce pop6re<br />
erau de la Nistru pada* in Buh. 68.<br />
Dachia muntósá se intinde pand<br />
la Nistru. 69. Bastarnil intre Prut<br />
si intre Nistru, pang la Buh locuiaii.<br />
71, 78. Ghetil s'aii intins pand<br />
la el 76. Hotar al biruintelor Ellinilor.<br />
88. Despre Nistru e Moldova.<br />
160. Aprópe de el Herulii, Peveliii,<br />
Gotthii si Schytil, fac 6000 vase,<br />
ca sd trécd in Misia. Sarnitie spune<br />
cd. la Nistru a batut Clavdie pe<br />
varvarii ndvAlitori. 212. Partea Moldovel<br />
despre Nistru, a lost mai<br />
mult chlcatd de Tatari. 224. Gotthii<br />
si Ghetii locuiaii intre el si<br />
Don. 228. Intre Nistru si Nipru,<br />
locuiaii Vastarnii. 228. Pest?, Nistru,<br />
spre Nipru si pand. la Don, locuiail<br />
Bastarnii, Carpii si Sarmatii. 232.<br />
Gotthii trecand in Thrachia, Hunii<br />
ad rémas peste Nistru, spre Nipru.<br />
256. Pada la el ajung Gotthii. 261.<br />
De la el si pand. la Don se intinde<br />
carnpii Tanail. 264. Spre el se intinde<br />
Crâmul. 264. Intre el si Zaporova<br />
se intinde Podolia si. Ocrania<br />
leseascd. 264. Pe aici ail trecut<br />
Grutinghii cordbille. 271. Intre Prut<br />
si Nistru, pând la mare, s'aii chemat<br />
Valahia mare. 305. Peste Prut<br />
spre Nistru, s'ad oprit Bulgarii.<br />
302. Bonfin Vice ca Dachia coprinsd<br />
intre el, Prat si Dundre se numesce
Moldova. 346. Peste el locuesc Lesii<br />
6i Cazacii. 362. Moldovenil despre<br />
el aü multe cuvinte rusesci in graiul<br />
lor. 363. Pe campfile lui vinail<br />
Pecinegii. 367. Romanii nu treceaa<br />
peste el. 463. Pe malurile lui träiaü<br />
'Mann.. 466.<br />
Nis. Pe aci pradéza Vlahii. 408.<br />
Nol-a némuril:r Ghenealoghie. 158.<br />
Cartea lui, inteleptii lumil se silesc<br />
sà o Leh fabuld. 171.<br />
Nola, cetate unde a murit Octavie Avgust<br />
la anul 14 d. Hs. 164.<br />
Non solum nobis, sed et Patriae et =leis<br />
vivendum, adicd: nu numal pentru<br />
folosul nostru ci I pentru a<br />
Patriii ceva sa slujim, i pofta priiatinilor<br />
aos a lam, sa nu ne aràthm.<br />
(Platon). 179.<br />
Non usu, sed abusu. 303.<br />
Norbauus Platens din familia Flacchilor<br />
a fost consul cu Cornilie Sipion<br />
Asiaticul la anul 81 a. Hs. 121.<br />
Norbanus Flaceus din familia Flacchilor<br />
a fost consul cu imperatul Avgust<br />
Chesar la anal 22 a. Hs. 121.<br />
Norbauus Flaccus din familia Flacchilor<br />
a fost consul cu Chesariul Drusus<br />
la anul 15 d. Hs. 122.<br />
Norion, cetate in Pannonia, data de<br />
Justinian Longobarclilor. 318.<br />
Norium. Vecli Norion.<br />
Normanii. Asupra lor ordona. Attila<br />
Hatmanilor sa mérga. 285.<br />
Nonvegbila. In ea, Danezii omóra pe<br />
Carlus, oral Sfedesc. 176.<br />
Norvegia. Vecli Norveghiia.<br />
Soul Testament. Aii existat biruitori<br />
INDICE GENERAL 753<br />
earl si-an<br />
aruncat mainele cele<br />
pline de sange asupra noului Testament.<br />
172.<br />
Novele, cetate pe marginea Dundrel<br />
zidita, spune Procopie, contra nalvalirilor<br />
Varvarilor. 154. Zidith de<br />
Justinian. In potriva ei, este Literata.<br />
322.<br />
Novogradil, pada aci Ii intinde imperiitia<br />
Moscu. 371. Cetate veche<br />
este Velichil Novograd. 371. Aci a<br />
venit Runic invitat fiind. 372.<br />
Novogrodenii i cu alte pop6re ail gonit<br />
pe Varaght peste Baltica. 372.<br />
La 862 Let ail chemat sa le fie<br />
domn pe Runic. 372.<br />
Sumerian, fiul lui Carus, frate cu Carin.<br />
El fu ucis in lectica prin viclesugul<br />
socrului. sen Aper. 231.<br />
Numitor, frate mai mare al lui Amilius,<br />
care ii ia stapanirea, pe la<br />
777 a. IIs. Amilius, face pe Rea,<br />
fiica lui Numitor, vestald. 96, 97.<br />
Se aduce in fata sa, Remus, acuzat<br />
cà ar fi pradat oile lui Numitor.<br />
Pdstorul sea Favstus, gdsise pe Romulus<br />
si Remus, il aduse in fata<br />
lui Numitor, i acesta Ii recunósce<br />
de nepotil sal. El, impreund cu<br />
nepotii sei si mai multi pastori,<br />
se rescOld in contra lui Amilius,<br />
pe care il omóra i Numitor se<br />
urea pe tron. 98. Remus apéra bucatele<br />
unchiului sea Numitor. 366.<br />
Nymfelor, cetate zidita de Traian in<br />
urma minunii veclutd de sora sa<br />
pe care o numesce dupd sora,<br />
sa Martia, spune Bonfin. 158.<br />
4 8
754 1NbICE onnAt<br />
'0 iv ive xai iv 71WIni. 471.<br />
Oblucita. Aci se crede sà fi fost, podul<br />
recut de Constantin Mare le.<br />
Turcil o numesc Isaccé. 240. Se<br />
qicea la vad la Oblucita, in antecile<br />
de sub Petru-Vode. 241.<br />
Oencoful cetate fondate de Romani,<br />
Bastarni i Inovezi. 365.<br />
Mean. Hotarele Schytiel merg pane<br />
in Ocheanul rdzséritului. 60. Dionisie<br />
Vacchos a pus «tenchiulv armelor<br />
sale in ostroavele ochianului<br />
despre rdzsdrit. 88.<br />
Ocna, pe aci a oprit Romanil pe Tatarl<br />
de a petrunde in Ardél. 465<br />
Oeraina Clizliceascit. In ea era targul<br />
Poltava, unde Peter Alexievici bate<br />
pe Carlus, cral Sfedesc. 176.<br />
Ocrania=Podolia. 67. A cuprins'o Pecinegil.<br />
364.<br />
Oeraina leseasca se intinde intre Nistru<br />
i Zaporova. 264. Pecinighii<br />
coprindeau locurile Ocrainei, Pocutiei,<br />
Moldovel i Buciagului. 364.<br />
In ea locuiaii Cumanii. 418<br />
Octal, ficiorul lui Genghiz Han. El<br />
s'a numit Ghierai (vecli Ghierai)<br />
437. De la el ail rSmas Hanil Cramesa<br />
437.<br />
Octavle Avgust. Dupe Iulie Cesar ail<br />
stétut monarch Octavie August.<br />
163. Vecli Avgust.<br />
Octavinn, cetate pe Dundre, cu 8 mile<br />
mai jos de Sighidon. 321.<br />
Odisul, in Misia, a fost cuprins de<br />
Vitalian. 312.<br />
Odoater domn al Herulilor, vrea se<br />
opresce pe Gotthil cari veniaü spre<br />
Italia. E bétut Lange Verona. Fuge<br />
la Roma si nu e primit in cetate.<br />
o.<br />
294. El mai vrea se se bate cu<br />
Theodoric, la apa Duca. Cade la<br />
pace cu Theodoric i 11 rógd sa<br />
imparte amindoi Italia. Theodoric<br />
se face ea' primesce i omóre pe<br />
Odoater la o petrecere. 295. Dupã<br />
ce-1 omóre Gotthil fac pace cu Burgundionii.<br />
296.<br />
Ogliel rude i tutore al lui Igor, ia<br />
Chiovul. 372.<br />
Oguz Han, nepot al lui Cai Han. El<br />
sunt eel dintal stepanitori al Oguzilor.<br />
439.<br />
Oguzil, din némul estora sunt Aliosmanii.<br />
387. Pe campil Capéacului,<br />
locuiaii Oguzil. 438. El yin aci, pe<br />
and Ginghiz Han cuprinde Persia.<br />
439. Stepanitoril lor cel<br />
dintal,<br />
sunt Oguz Han si Cai Han. 439.<br />
Ostile lor, Osman le face tot una<br />
cu ale Turcilor. 440.<br />
Olab. Vecli Nicolae Holah.<br />
Olalil numesce MaHn istoricul pe Volohi.<br />
448.<br />
Olatul. Prélat olatul, spune Leunclavie<br />
ce se numea Dachia mai 'nainte.<br />
65. De la Poarta de fer pane<br />
in Tisa aü fost tara unde acmu<br />
iaste olatul Temisvarului.D 68, 69.<br />
Dupe re'sboiul Turcilor cu Lesii<br />
parte din olatul Hotinului, r6mesese<br />
pustie si nelocuite. 224. Olaturile<br />
cari rSmeseserà intregi, cu<br />
pace s'ail dus inapol. 418. Constanta<br />
este :cetate a olatului Rodopei.<br />
419. Basarabia este olatul<br />
eel mai de laturi a Orel Moldovel.<br />
468. Olaturile ce alt tinut Hornbill<br />
din Moldova si Muntenia in Ardél.<br />
472, 473. Totrus cu cetatea Pogava
cu alalte multe sate a Olatului ski.<br />
474.<br />
Olga, Dómna Rusilor. Zonora scrie<br />
ca ea a venit la Tarigrad i s'a<br />
botezat. Este nevasta lui Iugor.<br />
357. Este luatä de sotie de Igor.<br />
372.<br />
Olimpil. Irodot a voit sà se amestece<br />
printre iei, i nurnal de aceia a<br />
scris istoria sa. 172.<br />
Olimpiodor scrii tor, aratn cn dupn. Honorie<br />
a venit la impSratie Valentinian<br />
i mátusa lui Plachidia. 276.<br />
Olivrie sade la impSrhtie in locul lui<br />
Anthimie. Trnesce nurnal 3 luni si<br />
23 clile. 292.<br />
Mal, este trecut de Brâncovenesci<br />
ol<br />
Basarabescl. 26, 68. Parrã la con-<br />
fluenta lui era Dachila málurósn<br />
si incepea de aci incolo, cea muntósa,<br />
69. Pfinh la el. Némtii cuprind<br />
tara Munteniascá. 176. Pe malul<br />
1111, aprOpe de Dundre, spune Preda<br />
Starnbol Românul, sunt ruinele numite<br />
de locuitori, Curtile lui Aler<br />
Domnul. 217. Podgoria in spre Olt.<br />
286. Dachia mnlurósn este dela el<br />
pânn la Tisa. 289. Spre el s'au retras<br />
Românii dinaintea lui Batie.<br />
468. Banii de la Olt s'aii inchinat<br />
lui Radu-Vodil. 469. De unde eraii<br />
veniti Românil de langn el, eel de<br />
mai dinainte de Radu-Vodá nu se<br />
scie. 470.<br />
Omiros, cel mai vechi din top scriitoril<br />
Ellini, a scris rèsboiul Grecilor<br />
i risipa Troadei. 59. Din el<br />
scrie Dionysiodot en Iraclis avusese<br />
re'sbol cu Troadenii. 91. Din<br />
el scrie Pavsanie despre preg5tirile<br />
lui Priam, pentru r6sboiul<br />
cu Elladénii. 91. Alexandru Machedon<br />
fericea pe Ahilevs cá a avut<br />
1NDICE GENERAL 755<br />
pe Ornir sn'i ante faptele. 171. E<br />
basnuitor. 172. A scris dupd 200<br />
ani, istoria Troadel i rUsboiul el.<br />
299.<br />
'0116-(m TTOUC,.. Asa sunt Ghetil si Dachii.<br />
71. Cutovlahil i cu Vlahii de<br />
peste Dundre eraii tot de o limbt.<br />
416.<br />
Onisierit. Pe el il socotesc unii, purtntor<br />
de cuvinte desarte 173.<br />
Onufrie. 54. Ce spune hronologia lui<br />
Calviz i Onufrie. 63. Ce spune despre<br />
Flac. 72. Vorbesce de luptele<br />
si biruintele lui Fulvius Flaccus<br />
in Elyria contra Vartailor si de<br />
triumful sdir la Roma. 121.<br />
Oppie Sabin bátut de Derbeneti. 79.<br />
Opilie Maerin ucide prin Martialis sutasul<br />
pe Caracala si vine la imparatie<br />
; insd nici el nu stä mult,<br />
cad dupd 1 an si 2 lunl este ornorat<br />
de servitoril sél in Capadochia,<br />
205; duph el vine Antonie Eliogabalus.<br />
205.<br />
Oradiia mare saii Alba Julia. 474.<br />
Onitad. Orase dacice. 73. Orasul Sin&<br />
nilor in care s'a näscut Pius al<br />
II-a a fost numit, in urmä Pienta<br />
dupd nurnele ski. 115. Procopie<br />
Ches5rSnul vorbesce de cetati si<br />
orase in Dachia. 154. Turcil cuprind<br />
orasul lui Constantin marele.<br />
170. Despre orasul Venetia.<br />
278. Orase, cetati, i altele zidite<br />
de Justinian. 314, 321, 322. Vlahil<br />
inträ in orasele i satele de pe<br />
lânga. muntil Cenghii. 402. Vlahil<br />
oi<br />
orasele de pe lângd Arcadiopo-<br />
Hs. 432. Bela dnruesce «Crutiatilor<br />
orase in tara unguréscn. 452.<br />
Orbinus Ragland, -voesce s'arate c'd<br />
némurile Ellinesci se trag din Varvaril<br />
de peste Volga. 101. Tirga
756 INDICE GENERAL<br />
duesce c5. Machedonii ar fi Greci,<br />
177, ci eh ar fi Sloven!. 178.<br />
Orbal munte de unde incepe hotarul<br />
Valahiei. 126.<br />
Orfeus. Vecli Orfeos.<br />
Orfeos, chipul reil era in camera lui<br />
Avrelie Severus Alexandru, spun<br />
Orosie ci<br />
Evsevie. 206.<br />
Orban, fiul lui Osman, il succede ei<br />
ia cetaitile Brusa i Nichea. Pe<br />
ei c<br />
feciorul sett Suleiman il trimite<br />
spre Evropa. 440. II urméza fiul<br />
sèit Murad. 441.<br />
Orheianil se cuprind in tara de aos. 244.<br />
Orheiul, pe aci sit trecut Taifalii. 68.<br />
Cetate. Pe ad stall Cáldrasii, pd.zitori<br />
sd nu intre Varvarii in Moldova.<br />
224.<br />
Orhoeni. Traian i-a domolit. 194.<br />
Orihovie scriitor Les, impdrtdsesce parerea<br />
lui Eneas Sylvius, cum eh<br />
Romanii all venit in Dachia cu mai<br />
multe veacuri inainte de Avgust<br />
ei Iu lie Chesar sub Valerie, Fulvie<br />
sail Lucius Flac i gonind pe Ghetil<br />
c<br />
Dachil all stdpdnit aceste locuri<br />
ei s'ail numit Flachi i cu timpul<br />
schimbandu-se graiul din Flac a<br />
devenit Valah, Vlah, Voloh. 124.<br />
Zice cd Moldovenii emit capil Romanilor<br />
carl veniserd cu hatmanul<br />
Flac in Dacia, fdcuti cu femei Dache.<br />
125. Scriitor. 157. El spune ca.<br />
Lesil numesc pe Italieni i Ro-<br />
mani, Volohl i cd Vlahil aici nu<br />
c<br />
se deosebesc mult de Italieni, spune<br />
ea Moldovenil sunt vrajmasi i viteji.<br />
Aratd pe Lesi de un neam<br />
cu Slovemi i rudd cu Ellinii, iar<br />
limba lor, s'ar trage din cea Atticescd.<br />
177.<br />
Oris Pas, cetate zidità in urma Jut,<br />
Traian. 322.<br />
Orosie. Vorbesce de rescela robilor<br />
din Sicilia. 191. Orosie despre Adrian.<br />
196. Despre Marcu Aureliff.<br />
201. El spune ce pel avea Alex.<br />
Sever. 206. Dupd el Flip Arabul,<br />
s'ar fi botezat. 208. Serie despre<br />
Emilian 209. Orosie despre Gallie.<br />
210. Orosie despre Clavdius.x.<br />
212. Despre Probus. 228. Despre<br />
triumful lui Dioclitian i Maximian.<br />
232. Despre Constantin cel mare si<br />
Gotthi. 239. Despre jafurile Gotthilor<br />
in Thrachia, 257, spune cd.<br />
Radagaizus aveao arm atd de 200.000<br />
de omen!. 966, 274. Despre Theodosie<br />
cel tener i Alaric. 275, 276.<br />
Ortelie, geograf. 69.<br />
Ortodox!. Lutifer Caritiianul indemna<br />
pe Constantiie s5. se boteze sail<br />
de la Athanasie sat de la Episcopil<br />
lui earl erail ortodoxi. 250. Livanie<br />
crestin ortodox. 252. Tomd patriarchul<br />
de la Tarigrad era pus de<br />
Latin!, iar nu ortodox. 430. Ortodoxii<br />
trimisi in izgnanie e vorba<br />
sal fie chematl inddrdt sub Anastasie.<br />
313. E poveste cá Lasláll s'a<br />
fäcut din latin, ortodox. 458.<br />
Ortodoxia. Legea ortodoxiii a scdpat de<br />
tbunguitura muhammediniascd.),<br />
23. Ladislav ar fi 1is sd prindd,<br />
iar sA nu omOre multimea ce fuge,<br />
cad se va intOrce la crediMa ortodoxiei.<br />
149. La sinodul din Nichea<br />
s'ail adeverit Ortodoxia. 239. Julian<br />
Paravat a voit a se areta la inceput<br />
apdratorul Ortodoxiei. 251. La 514,<br />
Vitaliau a fost indemnat de pravoslavnici,<br />
sd rdtuiascd Ortodoxia.<br />
312. Stefan, cralul unguresc, ludnd<br />
lege crestinéscd, 15.tesce Ortodoxia<br />
374. CeI cari cinstea legea Ortodoxiei,<br />
ad rugat pe imperatul re-
sdritului sä nu lase in mana Turcilor.<br />
ce-I veniserd in ajutor, pe<br />
Vlahii prinsi de phgani. 415. Luminandu-se<br />
cu credinta Ortodo xiel<br />
némul rusesc a fost doritor, apoi,<br />
a se insciinla cu lucrurile ce s'au<br />
petrecut mai 'nainte in imparatia<br />
Grecilor i 'n crane. Bulgarilor.<br />
454. Despre aducerea la credinta<br />
Ortodoxiel, a lui Vladislav. 456.<br />
Osia, tate lui Ioatham, stdpanitorul<br />
Judeit 99.<br />
Osman a fost intaiul impérat al Turcilor.<br />
174. Mosul lui a fost Suleiman<br />
Sall. 436 El supune partile<br />
Asiel care se chiäma Turcmenii.<br />
438. Osman era superior tatd-se'il<br />
Erdogril in vitejia ostilor. 440.<br />
Osman e facut Seraschéri dupa mórtea<br />
tatalul sell Erdogral. E numit Osmangle,<br />
Osman ia tronul Turcior<br />
dup4 mórtea lui Allaidin. Face intile<br />
oguzilor, una cu ale Turcilor.<br />
Imparaleste 25 ani, 5 luni si 17<br />
zile, i supune Asia Mica. More la<br />
1236 in Enisehir i II urméza. Orhan,<br />
hal sett. 440.<br />
Osinangie era numele de desmierdare<br />
al lui Osman. 440.<br />
Osinaniasca putere a domolit pe némul<br />
Tataresc. 21. Inceputul impératilor<br />
Osmanesci. 435.<br />
Osmanli. Suleiman este Ligurgos al<br />
lor. 22. Imp'erati al Turcilor. Dupd<br />
ei Turcii se numesc Osmani. 438.<br />
Ostrogatthii. Sint din acelas ném cu<br />
Dacii. 73. Aceiasi semintiecu Ghetil,<br />
Dachii, Dail, Gotthii i Visegothil,<br />
73, sail Gotthii de la rdsdrit, 260, 268<br />
ail familia domnitóre a Amalitilor.<br />
260. Sarnitie zice ca scaunul lor,<br />
sa fi fost Zermituza, Tomos si<br />
Os trovul Peveliii. 261. Istoricil<br />
INDICE GENERAL 757<br />
81<br />
Geografil spun eh el nu aU avut<br />
asezámant in Pevchii de cat numai<br />
dupà ce ail fost goniti de Huni.<br />
261. Sarnitie dupa Ptolometi II pune<br />
la gurile Dund.rei. 261. Athanaric<br />
era Domnul lor, 262, sunt supusl<br />
de catre Hunl. 262. 268. Patavie<br />
dupd Jornand spune cd el de si<br />
sub stdpanirea Hunilor, ail ramas<br />
tot in locurile lor, Insã cu Domni<br />
deosebiti, 263, 267, 268, si acele<br />
locurl sunt locuite de Moldovenii,<br />
Muntenii, Ardelenii. 263. El locuiat<br />
de la Gurile Dundrei, pe unde este<br />
Cramul pand la Chilia, de aceea<br />
Mitropolitul Cramului se numeste<br />
al Gotthiii, spune Jornand. 263. Ostrogotthii<br />
locuiall pe campii Tanaii.<br />
264. El gonesc pe Athanaric. 265.<br />
Pa ei II supun Hunil cu Domnul<br />
lor Valarnir. 268. Rémasitale lor<br />
nu puteail fiind supusl altora, sh<br />
fie stapanitorii Dachiii, 269, sunt<br />
goniti de Hunii, spune Bonfin. 282.<br />
El vor cei dintal BA lepede jugul,<br />
dupe. mórtea lui Attila. .291. Cei<br />
scapati de sub Huni, apucaserà o<br />
parte din Pannonia si intraserd cu<br />
prada in Thrachia si in Illiria. 291.<br />
Weman in locurile Herulilor. 296.<br />
Ostror. In OstrOvele ochianului despre<br />
rashritz a pus Dionisie Vacchos<br />
tenchiul armelor sale. 88. Ostróvele<br />
grecesci. 90. Turcul a supus<br />
ostróvele Mediterranei. 106. Julia<br />
e gonith in ostrovul Pandataria<br />
122. Uncle este ostrovul Thulé.n<br />
173. Cei d'inaintea 'Astra ne-ail<br />
lasat scris despre partile lumil,<br />
marl, ostróve etc. 177. Machedonia,<br />
Tessalia, Critul cu tote ostróvele<br />
all fost in ingrijirea unui administrator.<br />
242. Sarnitie spune ca
758 1NDIGE GENERAL<br />
scaunul Ostrogotilor ar fi fost,<br />
Zermitusa, i Thomos i Ostrovul<br />
Dunarel Pevchl. 261. Irina e trimisä<br />
in Ostrovul Lesvon 351. S tefa<br />
e scos din cinstea avgusteasca<br />
ci<br />
trimes in ostróve. 357. Roman scóte<br />
ostrovul Critul din tirania SerachSnilor.<br />
369. Bela gonit de Frideric<br />
Ducul de Austria fuge pada<br />
la ostrOvele maril ce-1 clic Adriatica.<br />
450. Cruciatil Bind goniti de<br />
Sulehnan tree la 1522 in ostrovul<br />
Malla. 451.<br />
Otaeilius Crassus. Vecli Otatilie Crassus.<br />
Otatilie Crasus a fost consul impreuna<br />
cu Valerie_ Flaccus la 259. a.<br />
chr. 120,<br />
Othmanilor. Imperatii lor cum s'au<br />
purtat cu Moldo-Vlahil. 23. Ném<br />
puternic. 88.<br />
Otto, al 3-a cral unguresc, cumnat<br />
lui tefan Unil 11 numesc Aba. 442.<br />
Otton Marele imparatul apusului, el<br />
bate pe Unguri. 358.<br />
Oturacil la Turd shit un fel de ostasi<br />
veterani. 83.<br />
Padova este asezata pe Padul. 274.<br />
Padul trecut de Alaric, pe el este<br />
asezat Padova. 274.<br />
Paflagonia. Catre ea se indreptézd<br />
Jugor cu Rush. 357.<br />
Pallimeris istoric, scrie cä nunta lui<br />
Milutin cu Simonidis, a fost la a.<br />
1299. 481.<br />
Paid. Leon Isavrul poruncesce Paicilor<br />
s61 sa dea jos icóna Mantuitorului.<br />
344. Gothofred e ucis de<br />
Paicil sel. 350.<br />
P.<br />
OtiTypo-Metzoc. 307.<br />
Ovhlie l'oeticul, 51, 63, aratä ca on<br />
Gotthil on Dachil, inainte de Avgust,<br />
ail ocupat amêndoud Misiile.<br />
67. A trait pe vremea lui Avgust,<br />
de care a fost isgonit la Tomus;<br />
scrie catre Gretia, 72, ca pe acolo<br />
stapanea odinióra Flac, care a<br />
nut in pace pe Massageti si a ingrozit<br />
pe Ghetii, 72, 117, 122, a<br />
Scris arta iubirii prin care a corumpt<br />
multe femei intre care si<br />
pe Julia nepóta lui Avgust Chesar.<br />
117, 122. El nu zice cà Flac sa fi<br />
avut resbel cu Dachil ci cu Ghetfi.<br />
118. Póte de Fulvius Flaccus de la<br />
132 vorbeste in scrierile sale. 121.<br />
Spune c5. Flac a luat de la Gheti<br />
cetatea Triaditia. 128. Sarnitie despre<br />
versurile lui Ovidiii. 129, 1,?.0.<br />
< Balta lui Ovidie, carila Ii zicem noi<br />
Vidovul., 155. Ce spune Ovidie in<br />
Metamorfosele sale. 178. Ovidie poeticul<br />
despre marginele Dunarel.<br />
230.<br />
Ovidius. Veli Ovidie.<br />
nrar./Ag tthv thv. In dedicatie clice:<br />
cLucrurile Yechi si a annilor batranete,altuia<br />
nu asé cu cuviinta<br />
sh cad, fara numai unuia, carile<br />
iaste Iblottb; VIP/ 4-ilieptiiv. 3.<br />
Palamidis, conduchtor al Grecilor din<br />
Evropa in fesboiul Troian. 93.<br />
Palastolon cetate. Ad ajunse Petar<br />
Hatmanul lui Mavrichie. 330.<br />
Palatinii. Despre amestecarea Bogdanilor<br />
i a altora cu Domnii, Palatinii,<br />
Voevoclii i Castelanil le
sescl. 26. Palatinul ese cu óste la<br />
Visla in contra lui Batie. 448. Batie<br />
si Palatinul Craiului Bela, la<br />
Rodna. 450.<br />
Paleologhil famine sträind primitá iu<br />
sinul Romano-Moldo-Vlahilor. 25.<br />
Palestina, aci s'ail intrunit cruciatil<br />
in ziva de Florii. 389. Spre ea pornesce<br />
Conrad. 390. Cand a voit<br />
sa trécà spre ea, Frederic a fost<br />
atatat de irnpdratii Tarigradthi.<br />
411.<br />
Palmatis :,etätuie. 323.<br />
Pallas, cleita sciintelor, la Greci. 89.<br />
Pamfflia. Vecri Panfilia.<br />
Pandataria, ostrOV. Dion si Macrovios<br />
serifCt ca aci a fost trimisd Iu lia<br />
de catre Avg-list Chesar. 122.<br />
Pandecte. 65. In ele a gash Leunclavie<br />
numele de Iflac. 125. In ele Leunclavie<br />
spune, despre Bogdan, 131,<br />
apol eh Nemtii numesc pre Itall,<br />
Frantozi i Vlachi cu numele de<br />
Vlasi. 158, 159. Leunclavie in Pandecte<br />
despre numele Bogdan. 306.<br />
Asemenea despre Polovti i Pecineghi.<br />
364, 365. Leunclavie in Pandecte<br />
despre voevozil Vlahilor<br />
craia Ungurésca. 377. Despre domnia<br />
Bosnégilor. 382, 384. Leunclavie<br />
in Pandecte despre Basarabia. 468.<br />
Panfilia. Pan& aci se intindea divisiunea<br />
I-a. 242.<br />
Pangheon munte. CetAtile despre el,<br />
le cuprinde Joan Alexie. 418.<br />
Pangratie Astrologul indémnd pe Constantin<br />
sd mérgd contra Bulgaribor.<br />
348.<br />
Pano-Dachiia (Dachia de sus). La scriitorn<br />
mai nol al Greciei, e tara<br />
de la Tisa pana la Buda. 66, 356.<br />
Despre acésta marturisesce Zonoras<br />
i Chedrinos, 83, precum<br />
INDICE GENERAL 759<br />
81<br />
Dion, Evtropie, Xifilin, Avreleus<br />
Victor, Bonfin, Leunclavie i altii<br />
mai nol. 83. Ast-fel se numia Dachiia<br />
de pe Dundre, peste Tisa in<br />
sus. 250. Havaeram numesc istoricil<br />
Greci Dachia, 281, face parte din<br />
Ungaria, zice Bonfin. 281.<br />
Panonia, este pradath de Unii, Bulgaril,<br />
Sclavonii, Sirbil. 17. Pe aci<br />
a facut Traian santul pana la Don.<br />
106. Hotar al Vlahiei, 126, aid ail<br />
fost bdtuti Romanil de Dachi, 166,<br />
aci locuiail Iazighil, Marcomanil si<br />
aci ail avut résbol cu Marco Avrelie.<br />
201. Asupra lei afl ndvdlit Svevii,<br />
pe vremea Iui Gallienus. 211-<br />
Aci e omorat Probus. 236. Sarmath<br />
in ea. 232. In ea intrd Gotthil si<br />
Sarmatil. 238. In ea tree Vandalii<br />
biruiti de Gotthi si stall pe locurile<br />
date in ea, de chtre Constantin<br />
Marele, 'And sub Arcadie si Honorie.<br />
240. Pe deasupra iei a fost<br />
drumul batut al Varvarilor, de la<br />
(Joust. Marele i pand la Valentinian,<br />
zice Sarnitie. 240. In ea a<br />
fost a 3-a stare a Varvarilor, zice<br />
Sarnitie. 240. 'rank' la Valerian, facea<br />
parte din una din cele 4 divisiuni<br />
ale imperiului 1111 Coast. Marele<br />
242. Zonoras spune cd in ea<br />
a intrat Constantin cu ostile. 248.<br />
Si din ea yin representanti la Sinodul<br />
de la Sardica. 250. Pe thnpul<br />
lui Valentinian, Cfadil o prddézh<br />
impreuna cu Sarmatii. 254 E<br />
pradatii de Gotthil scrie Ieronim,<br />
Ammilian i altil. 258. Pradata de<br />
Gotthil i scapata de Theodosie. 265,<br />
pe ea aii stapanit'o 50 de ani Hunil.<br />
269, 273. Astafyi se cheamd Sclavonia,<br />
273, 278, este pradata de Alaric,<br />
274, este liberal/à de Romani
760 INDIC& GENERAL<br />
de la Huni, 278, si este cuprinsa<br />
intre Sava si Dunäre. 278. Aci s'ail<br />
stabilit Hunii, zice Mihai Ritie Neapolitanul,<br />
pe lanpa apa Tisei, 281,<br />
locuita de Alemani si de Itali si<br />
ca Proconsul se afla Macrin, la ea<br />
rivneat. Hunii zice hronicele unguresci.<br />
282. Din ea scóte Theodosie<br />
pe Huni. 282, 283. Prin ea a fost<br />
trecerea Attilei peste Dundre. 285.<br />
Dinzig rknane domn al Hunilor<br />
din ea. 289. In partile iei 41 aséza<br />
Ostrogotthii ergia. 291. 0 parte din<br />
ea ocupaserd Ostrogotthii. 291. In<br />
ea ail avut multe rasbôie, Gotthil<br />
si Hunii. 292. 0 stapanese Gotthil.<br />
292. La 470, Hunii o lovese. 492.<br />
In ea &á voe Anastasia sa intre<br />
Bulgarii, cari cuprind cetatea Sirmion.<br />
302. 311, 316. In ea Varvarii<br />
au intemeiat craii. 304. Partea de pe<br />
langa. Sirmion, e intórsd imp6ratie<br />
rèsdritului, de catre Hatmanul<br />
Petza. 311. Norion, cetate in Pannonia,<br />
e data Longobarclilor. 318.<br />
Ghepiclii sedeat. despre Panonia.<br />
319. Partile Dachiei despre Panonia,<br />
eraii. ale Gliepidilor. 320. In ea<br />
spune Procopie, ca imperatil Romani<br />
aii facut eetati. 323. 0 parte<br />
din ea era in mama. Bulgarilor, iara<br />
alta in mana 1111 Hagan domnul<br />
Avarilor. 327. Aci Caro lus aséza. pe<br />
Sasi. 350. Ungurii iasä din ea si<br />
se due in Italia in Longobardia,<br />
356, a fost coprinsa de Pecineghi.<br />
364. Turcii din ea (adica Ungurii)<br />
cu Pazinachii si Schitii au prddat<br />
Thrachia, zice Zonora. 370. In ea<br />
dd voe Ion Alexie sa tréch Latinii.<br />
428. Locuitoril iei erail Säcuii. 447.<br />
Panonii. Zonora vorbesce de luptele<br />
lor cu Romanii. 78. Halcocondilas<br />
numesce Tara Muntenéseä, «Dachia<br />
Pannonilor.o 126.<br />
Pannonieestl. Dachii indemnand pe<br />
Savromati si alte niamuri Pannonicesti<br />
sa se rdscóle, Avgust a trimis<br />
in potriva-le pe Tiverie. 79.<br />
Papa. Eneas Sylvius ajunge papa.<br />
114, 115. Eneas Sy lying a fost secretar<br />
papel Felix al V-a ; a fost<br />
iubit de papa Evghenie al IV-a ;<br />
papa Nicolae al V-a il sue la scaunul<br />
episcopiei ; papa Calistus il face<br />
cardinal. 115. Eneas Sylvius, ca<br />
papa, e numit Pius al II-a. 115, 116.<br />
Scrierile lui. 116, 117. Papa Pius<br />
al II-a despre Dachia si Flachia,<br />
de la Flac. 123, 125. Laslail si papa<br />
de la Ram. 137. Papa si Saxonii<br />
asupra lui Henric. 148. Traian s.<br />
papa Clement. 193. Traian si papa<br />
Grigorie Dialog. 195. Despre papa<br />
Pius. 197. Constantin ar fi fost botezat<br />
de papa cSelevestru., 247. Attila<br />
si papa Leon. 289. earolus si<br />
papa Leon. 349. Papa Nicolae si sinodul<br />
de la Tarigrad. 354. Gheiza<br />
stfi la craiie cu ajutorul papei Grigore.<br />
387. Papa «EvghenieD si. erestinatatea.<br />
389. Roman, domnul Haliciului,<br />
indemnat de papa, vine<br />
impotriva Vlahilor si a Tätarilor.<br />
418. Epistoliile papei Grigorie al<br />
VII-a. 444. Frideric imparat avea<br />
rasboiil cu papa, in timpul napadei<br />
lui Batie. 451.<br />
Papal. Vecli spdpasc.»<br />
Papistas, era Lasla.u. 455, 456.<br />
Papistas6scit. Laslau si legea papistasesca.<br />
456. Laslati s'ar fi facut de<br />
lege ortodoxd, din cea papistasésea.<br />
456.<br />
Papnet cetate tinuta de Romfinii din<br />
parté Orel. muntenesti. 474.
Parisiot, scriitor, urmazà afirmarile<br />
lui Dion. 154. Despre Bela. 450.<br />
Parthic, Pail numit Romanil pe Traian<br />
i pe Sever dupd ce aü bätut<br />
pe Parti. 118, 191, 204.<br />
Parthia este lasata de Adrian Parthilor,<br />
15. Traian supune Parthia.<br />
191.<br />
Parthii, popor puternic in Asia. 15,<br />
105, 118. Traian voeste sal se dud.<br />
contra lor. 105. Ail fost biruiti de<br />
Traian si de Sever, 118, lor le-a<br />
Pant Adrian Armenia, Asiria si Mesopotamia,<br />
scrie Evtropie, 154, 196,<br />
197, asupra lor voeste sä marga<br />
Traian, asezati peste Evrath, 190,<br />
194, ail fost Muff de Traian. 191,<br />
193. Traian voeste din non sa mérga<br />
asupra lor fiind-ca sa resvratesc.<br />
195. Probus face pace cu dinsii.<br />
228.<br />
Parvii, parte din Dail, langd M. Caspica<br />
i vecini de Hircani. 74.<br />
Patavii. calarimea Patavilor aft trecut<br />
Dunarea innot. 198.<br />
Patavie. Vecli Petavie.<br />
Paternus, hatman al lui Marcu Aurelit'.<br />
200.<br />
Patissul, Tisa, hotar al Schythiei. 60.<br />
Patriarch. Xifilin a fost patriarch al<br />
Tarigradului i scriitor. 154. Patriarchul<br />
Machedonie era intre ortodoxii<br />
trimisi in exil. 313. Foca<br />
e primit i incoronat in Tarigrad<br />
de patriarchul loan. 331. Justinian<br />
la 694 daduse ordin sà orn6re pe<br />
toti Tarigradenii incepand de la<br />
Calinic patriarchal. 339. Cearta<br />
dintre Ignatie i Fotie. 353, 354.<br />
Pe la 941 era patriarch in Tarigrad<br />
Teofilact feciorul lui Roman<br />
Lacapin 357. Patriarchul Fotie 0<br />
crestinarea Rusilor. 373, 374. Mihail<br />
INDICE GENERAL 761<br />
Paflagon omorand pe impératul<br />
Roman silesc pe Patriarchul de-I<br />
cunund cu Zoe imperdteasa. 379.<br />
Toma patriarchul latin din Tanigrad.<br />
430.<br />
Patrichia. Cérta pentru Patriarchie,<br />
intre Ignatie i Fotie. 353. Imperatul<br />
trimise pe Nichifor Calochir<br />
feciorul Domnului de Cram, pe<br />
care cu cinsté ce se clicea Patrichia<br />
11 cinstise, la Svétoslav Dornnul<br />
Rusilor. 369. Mihail feciorul lui<br />
Anastasie botezandu-se ail fost cinstit<br />
cu Boeria Patrichiii. 381.<br />
Patrichiu Pelaghie fusese omorat fàrà<br />
villa' de catre Zenon. 296.<br />
Patrila. De dragostea patriei nu va<br />
ascunde adevérul. 9, 10. Cum purtail<br />
parintii némului Moldovenesci<br />
grijä de patrie. 23.<br />
Patroclos, conduca.torul Grecior din<br />
Europa in resboiul Troiei. 93.<br />
Ili-erponceewfdrw; 249.<br />
Pausanias. Vecli Pavsanie.<br />
Pavel Apostolul. Alaric intrand in<br />
Roma a permis varvarilor sä o<br />
prade dar sä nu se atinga de eel<br />
din biserica Sfintilor Apostoll Petru<br />
si Pavel. 276.<br />
Pavel Diaconal, diva. el Patavie vorbeste<br />
de Gotthii. 260. In Mistelana<br />
el spune ca Domnul Visegothilor<br />
pe timpul lui Valens era Fritighernis.<br />
262. In Cartea 14 spune &A<br />
Hunil ail trecut in Trachia, Illiria<br />
si<br />
Machedonia. 283. in cap. 16 vorbesce<br />
de lupta lui Aetie cu Attila.<br />
288. La anul 473 scrie Pavel Diaconul<br />
cá Olivrie s'ail incoronat<br />
imparat la Ravenna. 292. In cartea<br />
17, cap 52 vorbesce de omorirea<br />
copiilor lui Mavrichie. 331.<br />
In cartea 18 spune ca Iraclie la
762 IND10E GENERAL<br />
662 a plecat cu ostile asupra lui<br />
Hosroe. 332. In cartea 19 istorisesce<br />
ca Serachénii 7 ani at Pnut<br />
Tarigradul inconjurat. 337. Explicd<br />
numele Copronym. 345. In cartea<br />
13, cap. 32 verbeste de Constantin<br />
si Irina. 348.<br />
Pavel Piasinsehie episcop de Premisla<br />
spune in Istoria sa eà spre miazd-zi<br />
de Nistru este Moldova care<br />
mai inainte s'ar fi chemat Dachia<br />
oi<br />
cd sunt latinl dupà graiul bor.<br />
160. Spune Ca Moldova, de multe<br />
ori a fost supusa Lesilor. 175.<br />
Pavel Stintul a propovaduit la cetatea<br />
Nicopolis din Gre Pa. 157. Sarnipe<br />
'afirmd acésta. 160. Corifeir<br />
Apostolilor. 164. Epistola lui chtre<br />
Evrel, inteleppi lumel, o pun intre<br />
apocrife. 172<br />
Pavsanie, scrie din Omiros despre<br />
pregdtirile resboinice ale lui Priam.<br />
91. A scris lucrurile in tamplate cu<br />
sute de ani inainte de el. 299.<br />
Pazarorp,locul unde s'a incheiat pace<br />
intre Turd si N6m0. 69.<br />
Pazinachil, numele Pecinighilor dat<br />
de Greci. 365. Acest nume<br />
Vat<br />
dupd Pozina zice Pevcher, 365, insotindu-se<br />
cu Schythil i Turcil<br />
aü prddat Trachia. 370. Ail ndvdlit<br />
de cloud ori in inpArdtia rAsdritului.<br />
378. Vin cu Ghenghis in impdrAtia<br />
résdritului. 381. ImpAratul presupunandu-i<br />
cd sunt necinstip il goneve,<br />
el se due la Moscali, dar<br />
mai tarziii yin iard. 381. Mai tfirzifl<br />
se luptä cu impdratul, care este<br />
invins, dar in curSnd ii bate si<br />
fac pace pe trei aril. 382. 'S'ail<br />
luptat cu impdratul Isachie Comneno,<br />
dar aü fost invinsi. 382. Ail<br />
rams in Machedonia dandu-le loc<br />
prin Bosnia de azi. 384. Le mai<br />
zice i Pazinii. 384. Voivodul lor<br />
Tatu se scOld contra impdraPel.<br />
387. Isi pdrAsesc tara i pradd<br />
Thrachia, pe multi dupd rdsboi if<br />
asiazd in Moglina (Paz. Moglinip).<br />
391.<br />
PAdurea Négrli. Pada' aci pustiesc Unuurii.<br />
in 955. 358.<br />
PAgAnAtate. LaslAti Metz rugAciani ca<br />
sã Invingd pe Huni socotind cä<br />
nu are putere SA se impotriveascd<br />
la atata pdgandtate. 148.<br />
PfigAneasea PAganeascd ldcomie. 107.<br />
ScrisIrile profane (pdganesci). 169.<br />
Tdtarii Crd.mului umplu cu robil<br />
lesestl t6te tdrile pdganesci pada.<br />
la Egyget 175. S'ail atitat résboiul<br />
Hunilor care rernasese in cca mai<br />
denainte a lor pdganeascd lege. 383.<br />
Mania. Despre cel ce muriail in<br />
legea pdganiel si a idolatriel. 195.<br />
Mina Cum s'ar face din pdgani,<br />
Romani. 86. Copiii Romanilor n'aii<br />
fost dap zeciuiald la pdgani. 107.<br />
Lasldir i pdga.nul Batie. 143. Bonfin<br />
despre Lasldu i Uni. 146, 147.<br />
Ndvdlirile pdganilor Mari. 224.<br />
Theodosie a fost ldudat si de istoneil<br />
crestini<br />
si de cel pdgani. 258.<br />
Theodosie a murit in acelas an in<br />
care a biruit pe Evghenie Tiranul<br />
pdganul, scrie Hronicul Alexandrin.<br />
272. Veacul X a fost fericit<br />
cu intórcerea crestinilor la pdgandtate.<br />
374. Impdratul Constantin<br />
Ducas se rógd la D.-defi pentru<br />
mórtea Tdtarilor, iar remAsita pdganilor<br />
i se inchind. 384. Vladislav<br />
dupd ajutorul trimis de D.-deil bate<br />
pe pdganil Busurmani. 457.<br />
PApAse Cat a trAit Pius al II-a in<br />
scaunul pApdsc. 116.
Pilpriste, intréce lumé Gotthicésca a<br />
luI Pretorie. 178.<br />
Parintele patriei, nume dat lui Traian;<br />
se mentioneaza intr'o inscriptie<br />
gäsita la Galati. 162.<br />
Parcalabul. Teodori Parcalabul a ga.sit<br />
o monedd la Gherghina langd<br />
lati. 162. Vedi Teodori Parch.labul.<br />
248.<br />
Peceril, popor supus de Svetoslav 372.<br />
Pecinigliii i cu Polovtii sunt vrajmasi<br />
imparatiel Romane. 18. Se<br />
trag din Gothil din Litfania si apoi<br />
pe priga. Nipru aü locuit. 362,<br />
366. Fiind vecini cu Moldovenil le-aii<br />
imprumutat limba. 363. Mu ltã vreme<br />
trebue sä fi trait cu Moldovénil<br />
pand sa le ia i limba. 363. Ei suit<br />
din némul Schytilor regall dice<br />
Chedrinos. 364. Ail cuprins: Ocrania,<br />
Pocutia, Moldova, Bugiacul si<br />
locuri din tara Muntenésca 0 Ungurésca.<br />
364. Tel cu Polovtii ail<br />
esit din Timbrii si s'ail<br />
asezat pe<br />
la Droghicin, dice Bilschie. 364. Tel<br />
si cu Polovtii s'ail asezat la Vosforul<br />
Chimeric, zice Bilschie. 365.<br />
Pecinegil si Italia. 367. Metigan,<br />
domnul lor, se botézii. 373. Au navälit<br />
in imparatia de rasdrit, dar<br />
aii fost respinsi, mai tardiii navalesc<br />
Mil. 378. Vin cu Cheghenis in<br />
imparatia rdsdritului. 381. Cad la<br />
pace cu imparatul Bizantului. 382.<br />
Dail ajutor lui Boles lav. 385. Tel<br />
n'ar fi avut de unde sa-si arnestece<br />
Ihnba cu cea Romanésca, daca Romann<br />
wail din Rain tocmal sub<br />
Vladislav. 444.<br />
Pelaghian, eretic, era Zenon. 296.<br />
Pelagbie, eretic. 296.<br />
Peloponisul. 90. Sub stapanirea Tanigradului.<br />
106. Sclavonil stint scosi<br />
1NDICE GENERAL<br />
763<br />
de acilea de catre oti1e trimise de<br />
Irini. 348. In el fug domnii Greci.<br />
423. Pe Grecii de aci, Joan Alexie<br />
il face sa umble mai plecat. 424.<br />
Aci se afla Marhion. Se mal numeste<br />
Mora. 428. A fost ocupat de<br />
Latini. 466.<br />
Pentapolis, facea parte din imperiul<br />
lui Constantin Mare le. 242.<br />
Pentecoste. In diva de Pentecoste more<br />
Constantin Nicomide. 246.<br />
Periclis, birueste pe Arhidam. 176.<br />
Perinthul, e apucat de Tatari. Turcil<br />
Ii numese Iregle. 432.<br />
Permit, popor slay supus de Svetoslay.<br />
372.<br />
Persesci. Hosroe, ném de imparati<br />
persesci, la Hronicul persesc Mirhondi,<br />
se chémä Husrev. 332. Iradie<br />
bate &tea persasca in a. 623.<br />
333. Istoricil persesci spun ca Suleiman<br />
ah ar fi esit la anul 611<br />
de la Muhamed. 436. Derbend, hotardsce<br />
imparatia ruséscal cu cea<br />
persasca. 438.<br />
Persia, despartaa de Ta.tarime prin<br />
Cavucas. 60. Panä aci a ajuns Alexandru<br />
cel Machedon. 88. In hotarele<br />
el fu ucis Pint) Arabul. 707.<br />
In ea dobandesce biruinte Iustinian,<br />
prin hatmanul Velisarie. 314.<br />
Iraclie a stat 6 ani aci. 334. Genghiz<br />
infrã cu oti1e mai. In interiorul<br />
el. 436. E stapanità 12 ani<br />
de Genghiz. 437. Genghiz Han o<br />
cuprinde pe la 611. 439.<br />
Persida. Vedi Persia.<br />
Puterea lor e micsorata de<br />
Turd. 19. In sfanta istorie se pomeneste<br />
de némurile Gog si Magog<br />
(de pre care lua.nd Persil numele,<br />
le dic Cinmacini. 58. Ce spune Irodot<br />
despre rdsbtiele lor cu Grecii. 59.
764 INDICE CENERAL<br />
Parthii le supusese imperdtia. 105,<br />
180. Mândria i impdretia kr, orânduiala<br />
ceréscd o sdrobesce. 170.<br />
Au fost betuti de Avrelie, Severus<br />
Alexandru, 206, si de Gordian. 207.<br />
In contra lor era sd plece Valerian<br />
Lichinie. 210. Robesc hotarele<br />
Impàráiei romane i pustiesc tot,<br />
dupe.' cum scrie Avgustin, pe Vremea<br />
luI Valerie si a lui Gallienus.<br />
210. Valerie in al 7-a an al impd-<br />
1.461 sale, merge in contra kr,<br />
dar e bdtut i prins. Sapor, impdratul<br />
Persilor, omóra. pe Valerie.<br />
211, 216. Puterea lor crescuse pe<br />
timpul lui Avrelian, i acesta ca<br />
se-I invinge, retrage ostile din Dachia.<br />
216. Asupra kr merge Avre-<br />
Han la anul 274 d. Hs. 221, 223,<br />
225. Probus vrea sà mérgà asupra<br />
lor. 230. Avrelie Carus merge asupra<br />
lor cu ostile stranse de Probus,<br />
il birueste in Mesopotamia si<br />
le ia cetätile Ctesifontul i Selevkia.<br />
231. Armentarie bate pe Per* si<br />
ia in robie pe imperetésa, cu sore<br />
iel si en copiii. 232. Diocletian intre<br />
in triumf in Horne, pentru victoria<br />
asupra kr. 232 Aveati imperat<br />
pe Sapor. 246, 250. Incep se cake<br />
hotarele imperiului lui Constantin<br />
Marele Acesta merge asupra kr<br />
in Asio,,, 246. Dupe resboiul cu iel,<br />
Paravat se giurueste se dea pe<br />
crestinl Jidovilor. 252. Paravat cere<br />
ajutor de la Arsachie, craiul Armenilor,<br />
contra Persilor. 252. La<br />
anul 363, Paravat porneste contra<br />
lor. 252. Paravat le ia cetatile. 252.<br />
Cu ieilse apuch Paravat la resboih,<br />
dupe ce pune estile sub Ctesifont.<br />
Jovian care urméze lui Paravat,<br />
face pace cu iel. 253. Resboiul ne-<br />
norocit al lui Iulian, ii face se se<br />
ridice asupra Romanilor. 254. Pe<br />
timpul lul Valentinian, iei predéze<br />
Armenia. 254. Air avut imperat<br />
pe Iezdegherd. 275 Herodat<br />
scrie istoria imperdtiei kr. 299. La<br />
505 sunt betutl de Anastasie. 312.<br />
El ad fost betuti de &etre Mavrichie,<br />
Hatmanul lul Tiverie. 326, 327.<br />
El coprinseserd Ierusalimul, Egiptul<br />
si Alexandria, ajunsese pane la<br />
Halchedon. 332. Hosroe este imparatul<br />
lor. 332. El air fost betuti<br />
de Iraclie care a stat 6 ani, de la<br />
iel el ia sfenta Cruce. 333. El ati<br />
avut de imperat pe Sirois care face<br />
pace cu Iraclie. 334. In partea 1111-<br />
'1)5.'1%061 kr, ese Genghis Han. 436.<br />
Imperetia lor e sdrobite de Genghiz<br />
Han. 437, 439.<br />
Persliasea putere, n'a putut birui némul<br />
täteresc. 21.<br />
Pete, hatman, pe care Batie ii<br />
tri-<br />
mete se prädeze Silesia, si Bohemia<br />
si bate pe Ducul Henric.<br />
449.<br />
Peter, domnul Bulgarilor, se incuscreste<br />
:eu Roman. 357. El e dupe.<br />
Simion si in timpul imperatului<br />
Nichifor Foca. 369.<br />
Peter este trimis de Mavrichie in locul<br />
lui Priscus, insd la o vinetóre ii<br />
rupe un picior si este chemat inapoi<br />
i trhnis in locul lul iardsi<br />
Priscus. 328. El are porunca ea se<br />
ierneze pe pemetttul inimicilor. 330.<br />
Impdratul Mavrichie de a doua poruncd<br />
lui Peter. 331.<br />
Peter, domn al Bulgarilor, si-ad réscumparat<br />
volnicia sub imperatul<br />
Constantin Monomah. 380.<br />
Peter, fratele lul Stefan, feciorul lui<br />
Stefan-Vode, ail avut resboit la
INDICE GENERAL<br />
6867, in codril Cosminului. 483. Se<br />
dovedeste din istoricil lesesti. 483.<br />
Petar, sub comanda lui s'aii résculat<br />
bulgaril, earl eratt supusi de Vasile<br />
Bulgarocton. 379 A putut cal:Ma<br />
independenta, oice Chedrinos. 380.<br />
Petar, gonit din scaun de linguri se<br />
intOrce cu ajutor de la Henric<br />
11 ocupd. 380. Dupa el vine un<br />
Andrias. 383.<br />
Petar fratele lui Asan. Vor sä capete<br />
independenta Bulgarilor i Vlahilor. .<br />
400, 401. Punêndu-si in cap corónil<br />
de aur, si in picióre ciobtite rosil,<br />
inconjura cetatea Pristhlava. 402.<br />
Se retrage peste Dundre. 403. Cand<br />
voia sà prade pe langd Filippopo-<br />
Rs, era gonit de Constantin. 408.<br />
La el trimite Alexie Anghel, soli<br />
de pace. 411. Cu el fusese soti<br />
Misil s't Bulgaril. 412. Vrea sa prinda<br />
pe Than care omorase pe Asan.<br />
412 El femâne singur stapan<br />
ia sot la sthpanire pe fratele s6a<br />
Joan, dupä fuga lui Joan Alexie<br />
din Tarnov. 413. El e biruitor asupra<br />
irnparatiei de r6sarit. 413. Cand<br />
el se viclenesce, Hris face asecremint<br />
cu imparatal re' saritului 414.<br />
Petar Alexieviel, imparat rusesc, potoleste<br />
rdscólele Lesflor. 176. Pune<br />
din noü pe tron pe craiul Saxonese<br />
care fugise de la tronul Lesese<br />
de fricg Sfedului. 176. Bate pe<br />
Carlus, craifi sfedesc, la Lesnoe si<br />
la Poltava, targul Ocrainel Cazacest1.176.<br />
Cuprinde marginilemärii<br />
Ca spiii p and la tara Ghilionului. 438.<br />
Petal. Alleman, al 2-a oral unguresc,<br />
feciorul lui Gulielm, nepot al lui<br />
$tefan. La 1034. 442.<br />
Petar Alleniau al 2-a, al 4-a crai ungun,<br />
la 1044. 442.<br />
765<br />
Petal. apostolul. Biserica lui Petru si<br />
Pavel din Roma. 276.<br />
Petal. Sehiopnl. De la Dragos-Voda<br />
pant& la el vorbeste in vechiul chronic<br />
moldovenese 470.<br />
Petayle (Patavie). Istoric de ném<br />
francez. 12, 51. Vorbesce despre<br />
Traian. 105, 154. 191. S'a ndscut si<br />
a crescut in Franta. 177. Vorbese<br />
despre Adrian i Antonia Piul. 199,<br />
200. Despre Filip Arapu1.0 208.<br />
Despre anul 251. 209. Patavie despre<br />
Gallie . 210. Patavie despre<br />
valerian. 211. Despre Avrelian<br />
225. Pentru anul 304, Anonim in<br />
Petavie. 233. Anonim, la Patavie<br />
despre vremea lui Constantin cel<br />
mare. 245. Patavie despre Gotthi.<br />
260, 261, 262, 263. Petavie despre<br />
lupta dintre Stilihon i Radagaizus.<br />
274. Petavie despre Alaric. 276. Petavie<br />
despre Huni. 282, 301. Petavie<br />
despre Zenon si Leon. 293.<br />
Petavie, dupd aratarile din istoria<br />
lesasca. 324. Despre gIraclie . 334.<br />
Despre Constans. 336. Despre anul<br />
698. 340. Despre Justinian. 341. Despre<br />
Leon Isavrul. 343. Despre Nichifor.<br />
352. Petavie ca .isvor. 361.<br />
Despre anul 1053. 382. Despre Manoil.<br />
391. Despre Andronic. 392.<br />
Despre Isachie Anghel. 396. Despre<br />
anul 1203. 420. Despre Ioan<br />
Alexie i Balduin. 426 Despre Genghiz<br />
Han. 436. Despre Batie. 447,<br />
451.<br />
Petavius. Vecli Petavie.<br />
Petralifil. Famine straina, primità in<br />
sinul Romano-Moldo-Vlahilor. 25.<br />
Petron a fost trimis la domnia Cramului,<br />
de catre imparatul Mihail.<br />
353.<br />
Petronie, cardinal, spune in respublic,
766 INDICE GENERAL<br />
ca episcopul Evsevie a botezat pe<br />
Constantin Mare le. 247.<br />
Petra-Todd. In cantecele de sub el se<br />
pomeneste de vadul de la Mucita.<br />
241.<br />
Petza, hatman, bate pe Ghepidi earl<br />
se aliasera. cu Bolgarii i intórce<br />
imparatiet Rèsáritului, Parirronia<br />
despre Sirmion. 311.<br />
Percher, zice Ca Bozirni este numele<br />
Pecinighilor i ea' Grecii Ii numesc<br />
Pazinachl. 364, 365.- Zice ca numele<br />
de Pazinachi 11 ail dupa Pozina. 365.<br />
Peveldi se unesc cu Herulii, Gotthii<br />
O<br />
Schytil, pe vremea lui Gallian,<br />
facend 6000 vase aprópe de Nistru,<br />
trec cu 320,000 ómeni pe langa Tornis<br />
i Marchianopolis i inträ in<br />
Misia, unde II bate de 2 ori Claydie.<br />
21?. Sarnitie spune cà aci era<br />
scaunul Ostrogotthiior, dar istoricii<br />
Geografii zic ca nici Gotthii<br />
lid Ostrogotthii 1111 aü avut asezamint<br />
aci, afara numal dupa ce<br />
i-ail gonit Hunil. 261.<br />
Peveehin, munte, de unde incepe hotarul<br />
Valahiei. 126.<br />
Pevrie Saturnia, e mentionat intr'o<br />
inscriptie gasitä la Galati. 161.<br />
Pleolominii,<br />
ast-fel era numele de familie<br />
al lui Eneas Sylvius. 115.<br />
Pictii. Pe timgul lui Valentinian, iei<br />
pradeaza Saxonia. 254.<br />
Piefighil, in Dachia, inainte de Dachi.<br />
68.<br />
Pienta s'a numit orasul Sinenilor de<br />
catre Eneas Sylvius dupa ce s'a<br />
ales papa. 115.<br />
Pineal, cetate pe marginea Dunarei<br />
zidita, spune Procopie contra nàvàiirei<br />
Varvarilor. 154. Cetate zidid"'<br />
de imparatii romani 322.<br />
Pindul, rniinte in care lacuesc Vlahil<br />
de-o limba en Moldovenii i Muntenii,<br />
spune Halcocondilas. 157. In<br />
el locuesc Vlahii spune Halcocondilas.<br />
398. Vlahii de aci sunt Cotovlahii.<br />
398.<br />
Pirgonovorile, zidita dupa Traian. 322.<br />
Pirgul, zidita dupd Traian. 322.<br />
Pirinei, Gaison e trimis de Magnen-<br />
Vie la muntil Pirenel unde orneira<br />
pe Constans. 248.<br />
Pius al II-a. Nurnele lui Eneas Sylvins,<br />
cand a ajuns papa. 115, 116,<br />
117. Scrierile lui. 115, 116, 177, 123,<br />
125, 197.<br />
Plachhlia, sora lui Honorie i Arcadie,<br />
robità de Alaric este data de nevastä<br />
lui Athaulth, spune Petavie,<br />
276, altil spun ea ea s'a:cununat cu<br />
Athault in forul lui Cornelie dupd<br />
mórtea luI Alaric, 276, inatusa lui<br />
Valintinian urmeaza irnpreund cu<br />
el la imparatie, dupa mórtea fratelui<br />
sell Honorie. 276. In timpul<br />
lui Valentinian i a mhtusei sale<br />
Plachidia se fac mai multe descalecaturi<br />
de Crail din némul Varvarilor.<br />
277.<br />
Plande. 89.<br />
Plata pileatului, ea despletitura clorapuluI<br />
este. 206.<br />
Platon. 10, 116. Zice ea sa nu folosim<br />
nurnai noug, ci i Patriei. 110,<br />
179<br />
Plavtie Yvseus consul cu Fulvius Flaccus<br />
al XIV-a. 121.<br />
Plescora, cetate, unde a fost nascuta<br />
Olga. 372.<br />
Plie. Comisul ei era Doloic. 425,<br />
426, 428.<br />
Pilule, 55, gheograf pe vremea lul<br />
Tiverie. 59. Ce spune el in cartea<br />
a patra. 63. Romanii ail numit<br />
Dachi, pre Ghetil cari ati Milt de
la Duare spre camp, 70, 71, spune<br />
Plinie. Tot el spune cä tote nemurile<br />
Ghetilor lacuese peste Dunkre, spre<br />
chnipl. 76. Vorbesce despre podul<br />
facut de Traian peste Dunhre. 83.<br />
Plinie eel tanar, vorbeste despre Nerva<br />
si<br />
Traian. 80. Despre instructiile<br />
date de Traian mai marelui Pretorului.<br />
186 Mind deregatoriii in<br />
Bithinia intreabd pe Traian ce sd<br />
facd cu crestinii, 193, la care Evsevie<br />
zice eh Traian a respuns cä<br />
sà ii lase in pace. 193 Spune ca<br />
Romanil au numit Dachi pe Ghetii<br />
din Dachia Veche. 305.<br />
Plistinis, avea fecior pe Menelaos. 91.<br />
Plotina impdráteascd, sotii lui Traian,<br />
mijloceste pentru venirea lui<br />
Adrian la imphratie. 196.<br />
Plutarb, filosof i istoric, vorbeste de<br />
Titeron. 87. Unil ii fac revarsat in<br />
sine. 173. El ar fi spus neadearuri<br />
in istoria scrish despre Alexandru<br />
cel Mare. 173. Plutarh in<br />
viéta lui Traian. 186, 193. Dupd<br />
400 ani a scriq istoria lui Filip si<br />
a lui Alexandru. 300.<br />
Poet. Vecli Poetic.<br />
Poeta. Vecli Poetic.<br />
Poetic. Catastihul Poeticilor, Filosofilor,<br />
etc. 53, 54. Ce scrie Ovidie<br />
poeticul pentru Pont si Roma ; si<br />
Oita lui. 63, 67, 72, 117, 121, 122,<br />
128, 130. 1;:leii Grecilor dupd basnele<br />
poeticilor. 89. Ceta poeticilor.<br />
172. Ce scrie poeticul Clavdius. 202.<br />
Ovidie poeticul despre marginile<br />
Dullard.. 230. Martelus poeticul despre<br />
lupta lui Prornotos cu Grutinghil.<br />
271. Despre Omir, Domnul<br />
Poeticilor. 299. Cuventul poeticulul<br />
clice : Felix, quem aliena faciunt<br />
pericula cauturn., 423.<br />
INDIC& GENERAL 767<br />
Porta osmanésed a domolit nemul tdfaresc.<br />
21. Cantemir a stat 22 de<br />
ani la P6rta OsmandscA 436. Tatarn<br />
yin pe la Pórta ce se cherna<br />
Rodana. 449.<br />
Perts de Fer. De ad pena. in Tisa e<br />
Olatul Temisvarului. 68.<br />
Pocutia. 67. A fost coprinsa de Pecinighil<br />
364.<br />
Pocutia Ruseaseil. Prin ea locuiaii TAtali.<br />
407.<br />
Podclasia, parte din TritOrimea Europeana.<br />
61.<br />
Podgoria se 4ice acum la tractul 01.<br />
tului. 286.<br />
Podolia, lard in care locuiail Comanii,<br />
145, se intinde intre Nistru Zaporova.<br />
264. Prin oa locuiati Ta-<br />
tarii. 407, 418.<br />
Podurile saü Ponds, zidità de Traian<br />
la capatul despre Dachia al Podului,<br />
zice Procopie. 155, 322.<br />
Pogava cetate in al 4-lea tinut Totrus.<br />
474.<br />
Pogonattos,l-ati poreclit pe Constantin<br />
fiul lui Constans. 336.<br />
Polanil (11o)kiot) saü Lesll, mArginesc<br />
Moldova la Nord. 126. Slovenil cari<br />
s'au aseclat pe apa Vislii s'aii numit<br />
Polane. 324.<br />
Pole. Despre esolul polcului al lecilea<br />
avgustesc al freténilor.v 161.<br />
Poliaeliii s'ah numit Slovenii ce s'au<br />
aseclat pe apa Vislii. 324.<br />
Polianil, s'ad numit Slovenil asezatl<br />
pe apa Vislii. 161. Afl fost supusi<br />
de Svetoslav. 373.<br />
Polliou. Vorbesce despre uciderea<br />
lui Gallian. 212. Serie eá lui Claydie<br />
ii urmeaza fratele sell Cfinthins,<br />
care a fost omorat. 213.<br />
Polonia, din ea a purees la Jerusalim,<br />
Conrad. 18, 390. E data
768 INDICE GENERAL<br />
de Ghierai unuia din fratii sel. 437.<br />
Polonii. Locurile kr, spun Calviz 4i<br />
Petavie cä le-ad coprins Sclavonii.<br />
324. Slovenil de pe apa Tisel se<br />
numesc Palonil i noi le zicena<br />
Levi. 324. Crac este domnul kr. 340.<br />
Po lortii aunt vräjmasi al impArktiii<br />
Romane. 18. Cu Pecinighil aü locuit<br />
intai pe la Nipru si se trag<br />
din Go thil din Litfania, zice Bilschie.<br />
362. Polovtii sä-1 fi nurnit<br />
ffind-cd locuiail la campie, s'ail se<br />
hrdniail cu vinatul. 363. Fiind yecinl<br />
cu Moldovenil aü imprumutat<br />
limba kr. 363. El de un neam cu<br />
Pecinighil se trag din Timbril si<br />
s'at. asezat intil pe la Droghicin<br />
al graiul lor dupà cum zice Stricovschi<br />
este amestecat din romaneste,<br />
ruseste i lesesce, acestea le<br />
zice Bilschie. 864, 366. El cu Peelnighii<br />
asezat la Vosforul Chimeric,<br />
spune Bilschie. 365. Polovtil<br />
ilimba romfind. 367. Viteslaus voivodul<br />
kr a gonit din Chiov pe<br />
Zeslav. 385. Romanil n'ar fi putut<br />
veni in ajutorul kr, nici Po lovtil<br />
nar fi putut sd-si amestece limba<br />
in cea Romaneascd, dacd Romanil<br />
esail din Ramb pe timpul lui Vladislav.<br />
343.<br />
Poltava, targul Ocrainel Cäzdcesti.<br />
Aci Pethr Alexievici bate pe Carlus,<br />
oral sfedesc. 176.<br />
Pompel a fost consul impreund cu<br />
In lie Chesar i Crassus. La anul 48<br />
a. Hs. s'a certat cu Chesar si a avut<br />
mai multe résbde cu el si in<br />
cel din urmä, anul 46 a. Hs. in Tesalia<br />
este bdtut. El fuge in Eghipet<br />
unde impdratia Pothin i Ahilis<br />
Hadâmbil, din a cdror poruncà e<br />
omordt. 163.<br />
Pomponie linens Gretinus, din familia<br />
Flachilor, consul cu Telius Rufus<br />
la a. 17 d. Hs. Acestuia Ii scrie<br />
Oyidiit de la Tomos. 122. Vecli Flaccus<br />
Gretin.<br />
Pomponius Mela.V01 Pomponie Mela.<br />
Pomponie Mela. 55. Geograf (a 47 d.<br />
Hs. 59).<br />
Pont. Ovidit scrie stihuri pentru<br />
Pont. 63. 117, 122. Cartea lui o numesce<br />
Pont, adick marea Négrd,..<br />
72. Tátaril pradd Ora Pontului.<br />
223. Tdtarii la 276, lovesc Pontul<br />
ii Chilichia. 226, 227. In imphrtirea<br />
Mona de Constantin, Pontul avea<br />
cinci provincit 242. Ihor dupd ce<br />
perde rázboiul Intâiá, strangend<br />
din noii dste, lovesce in partea<br />
Asiei, spre Pont. 357.<br />
Ponte Sereum, ziditd dupd Traian. 322.<br />
Pontiee. Despre podul fdcut pest bél-<br />
Waft iIe Pontice.<br />
194.<br />
Pontis saii podurile zidite de Traian<br />
la capdtul despre Dachia al Podului,<br />
vice Procopie. 155, 322.<br />
Pontulul, lard. In ea fac pradd mare<br />
Tdtaril, pe vremea lui Clavdius<br />
Tatitul. 223, 226. Zonaras insemnézd<br />
drumul Tdtarailor, zice: Trecend<br />
apa Fasis, au . intrat in Asia,<br />
unde Pontul, Cappadochia, Galatiia<br />
si<br />
Chilichia au prddat. 227. Fdcea<br />
parte din craiia Asiel. 242. Avea<br />
5 provinlii. 243. Cdtre Pont se indreptézd<br />
Iugor cu Rusii. 357.<br />
Poporul romanesc pand unde se intindea.<br />
14. Poporul Romano-Moldo-<br />
Vlahilor e din ceated.1 Romani. 25.<br />
Adrian face pagube poporului roman.<br />
196. Gallie Trebonianul, spre<br />
rusinea poporului roman, dd bani<br />
barbarilor. 209.
Portius Cato a fost consul cu Valerie<br />
Flaccus, la 193 a. Chr. 12.<br />
Posidon, deul mAril, la Greci. 89.<br />
Posonie, gäseste vArsta de 46 ani peatru<br />
Milutin, in notele lui Grigoras.<br />
481.<br />
Postelnie. Curopalat ar insemna Mare<br />
Postelnic. 326.<br />
Pothin tinea imparAtia Eghiptului impreunA<br />
cu Ahillis HadAmbii si din<br />
porunca Mr a fost omordt Pompel.<br />
163.<br />
Pototeltiastii. Familie venità de la Levi<br />
25.<br />
Potttlasanii, norod in Dachia. 67.<br />
Porch's Cato. Veep Portius Cato.<br />
Pórta (le tier in Dachia. 68. De la ea<br />
pAnd la marea Négrd, pe malurile<br />
Dundrii, i adi sunt Romani. 217.<br />
Este pragul Dun Aril, impotriva<br />
Turnului Severin. 236.<br />
Pozina sail Pozinanie tinut din tara<br />
lesascd dupà care 0-ar fi luat numele<br />
Pazinachil. 365.<br />
Praga, cetatea de unde a adus Gheiza<br />
pe episcopul Adalbert ca sà boteze<br />
pe Stefan. 376.<br />
Pravilele. Bando in Pravilele irnpArAtesti,<br />
despre numele «Ban,. 469.<br />
Pravoslarniel. Iulian Paravat a chemat<br />
din Surghiun pe Episcopii,<br />
Pravoslavnicii i Ereticil i i-ail<br />
sfAtuit sd se impace. 251.<br />
Preda Stambol Romftn, din Ora muntenéscd,<br />
sotnicul tfirgului Harcov,<br />
spune CA aprópe de Dundre in tara<br />
RomânéscA, sunt niste ruine, pe<br />
cart locuitoril le numesc curtile<br />
lui Ler impArat, i cA in colindele<br />
anului noil, se pomeneste de Ler<br />
Aler Domnul, care ar fi Avrelie<br />
Avrelian. 217.<br />
Predanisal, norod in Dachia. 67.<br />
INDICE GENERAL 769<br />
Prefeetul provincieiDarcomanior póte<br />
fi Daco-romanilor, intr'o inscriptie<br />
din Dada. 161.<br />
Prelat Olatul. Asa se chiema odatd<br />
Dachia. 65.<br />
Premisla. Pavel Piasinschie Episcopul<br />
de Premisla, vorbesce in istoria sa<br />
List. 52, despre Moldova si locuitoril<br />
el. 160.<br />
Pretor. Se gdsesce o inscriptie aflatA<br />
in Dacia. 161. Traian dA instructil<br />
mai marelui Pretoriului. 186.<br />
Pretoriane. Polcurile pretoriane (adecai<br />
de carte). 79.<br />
Pretorie Mathel scriitor. 65, 73, 75,<br />
76. Lungeste pe Gotthil, phna la<br />
Sampson. 77. Pomenesce 5 cral la<br />
Dachil. 78. Vorbeste in Lula Gotthilor,<br />
de Varavista. 78. Pomeneste<br />
de Ghestiblind, al 3-a cral dac. 79.<br />
LumA GotthicAscA a lui, o intrece<br />
PApriste. 178. Spune CA mai multi<br />
scriitori de pe timpul lui Commod<br />
vorbesc de resbelul acestuia cu<br />
Dachil l acésta el ad luat-o dupA<br />
Julie Capitolin. 203, 204. El se silesce<br />
sd. arAte cum cd Craiia Dachilor,<br />
pe cari el Gotthil ii numeste, nu<br />
Traian ci Hunii sh o fi stApAnit,<br />
zice CA Gotthil in Dachia alt stApinit<br />
nu numal pada* in vremile<br />
lui Traian, cu care a avut cate-va<br />
rAsb6ie si nu i-a putut supune<br />
ca Gotthii sd nu intre in imperifi,<br />
a fAcut un pod peste DunAre, pe<br />
care '1 pazia cu 6ste, ci pAnA in vremile<br />
lui Attila si a lui Balameber<br />
cral al Hunilor, caril aft biruit pe<br />
Gotthil i i-ail<br />
scos din Dachia.<br />
279. Toti istoricil afard de el spun<br />
cA Hunil pe Gotthil nu din Dachia<br />
ci de la balta Azacului si de pe<br />
inArginile M. Negre i-ail gonit ; totl<br />
49<br />
§i
770 INDIC& GENERAL<br />
istoricii dual de el spune ca Traian<br />
a !dent podul peste Dunare ca sa<br />
póta intra mai usor in Dachia, caci<br />
mai grai este de trecut o aph fard<br />
pod de cat cu pod si pentru acest<br />
cuvint Adrian a stricat podul de<br />
peste Dunare, scrie Dion si Evtropie.<br />
274, 280, 281.<br />
Prentulni cella mal mare. Se and mentionat<br />
inteo inscriptie dinDacia. 162.<br />
Priam, fiul lui Laomedonte, voeste<br />
sd re" sbune praclile facute de Iraclis<br />
i omorarea tatalui WI 91. Trimite<br />
pe Antenor la Ellada sa céra<br />
socotéld de relele facute de Iraclis.<br />
91. Pregateste cordbil i trimite pe<br />
fiul s'ett Alexandru Paris, sd devasteze<br />
Ellada. 91. E conduckor al<br />
Grecilor din Asia, in rSsboiul Troian.<br />
93.<br />
Pridoslovia. 5. Cum pune Cicero «fundamentul<br />
Pridosloviii. 6. Nu va<br />
trece chipul si forma pridosloviii.<br />
97. De ce scrie pridoslovie, la cincep:atm-fie<br />
cartilor. 49. Stapanirea<br />
Romanilor in Dachia, - se arata in<br />
Pridoslovie -<br />
cã e mai vechid de<br />
cat a altor némuri. 51. Uréche<br />
Vornicul in pridoslovia hronicului<br />
s8U,<br />
vorbind despre numele Vla-<br />
hilor, spune ca vine de la Flac.<br />
113. Despre Sarnitie in predoslavie.<br />
134. Pridoslovia de la Ureche, despre<br />
basna cu Laslat. 136, 138. Pridoslovie<br />
la Hronicul vechimel Romano-Moldo-vlahiii.<br />
169. Urechia,<br />
in pridoslovie, despre Dragos. 290,<br />
325. Pridoslovia letopisetului slovenesc.<br />
324. Stepenaia in pridoslovie.<br />
357. Simeon si Missail in Pridoslovia<br />
Letopisetului lor. 366. Pridoslovie<br />
la cartea VIII. 395. Hogé<br />
Sadi, In predoslovia istoriei sale,<br />
ce-i vice Tagittevaric. 436. Povestea<br />
cu Lasláü adaosa in predoslovia<br />
hronicului lui Urechia. 453, 470.<br />
Predoslovia letopisetului lui Misail<br />
Simeon si apoi Istratie i Dragos-<br />
Voda. 472. Predoslovia hronicului<br />
de la Dragos-Voda. 483.<br />
popor in Dachia, inainte<br />
de Dachi. 68.<br />
Priscus, hatman al lui Mavrichie, este<br />
trimis in Thrachia contra Slovenllor<br />
pe cari ii bate si II scóte afall<br />
din Thrachia 327. El a ernat<br />
in Volohia. 328. El este chemat la<br />
Tarigrad si in locul lui este trimis<br />
Pear, in urma Ii trimite iarasi<br />
pe el peste Dunare. El scóte<br />
pe Hagan din Dalmatia. 328. El in<br />
unire cu Comentiul bate pe Hagan,<br />
care se retrage la apa Tisei, unde<br />
el il urmareste i il bate din not'.<br />
339.<br />
Pristav. Severinul póte sa aibtt nunide<br />
de la vre-un pristav. 205.<br />
Pristhlava, e incongiurath de Petar<br />
402.<br />
Prolms. Vecli Avrelie Probus.<br />
Proclu mathematicul. Luat de Marin<br />
Voivodul 1111 Anastasie, cu mestesug<br />
aprinde cordbiile lui Vitalian.<br />
313. Anastasie i Procul Mathematicul.<br />
314.<br />
Proconsul. Onufrie scrie ca Fulvie<br />
Proconsulul a avut fazboiii si biruinta,<br />
in Illiria, asupra Vartailor.<br />
121. Cand a fost Traian trimis proconsul,<br />
cu ostile. 193. Pe timpul<br />
invasiel Hunilor stdpania Dachia<br />
proconsulul Romanilor Macrin. 282.<br />
Procopie Chesarinénul. 56. Spune ca<br />
Velisarie se trégea din tarn Germaniel,<br />
care e intre Thrachila si<br />
Illiria. :64. Vorbeste de rèsboiul
Gotthilor. 76. Scrie ea pe vremea lui<br />
Arcadie i Honorie Dachia au dobandit'o<br />
Gothil care facusera armata<br />
in Italia. 132. El scrie ca Iustinian<br />
tinea Dachia. 133. A fost secretar<br />
la vestitul Velisarie Ipe timpul lui<br />
Iustinian. Serie ea mai multi imparati<br />
aü facut cetatl in Dachia<br />
si pe marginea Durfarei. El scrie<br />
cá Dunarea este apr6pe de Dachia<br />
si partea din drépta o stapanese<br />
Romanii numind'o Dachia malurósä.<br />
Spune ea la gura Dunarel<br />
ere' mai multe cetati. 154. Spune cä<br />
in partea Moldovil sunt mai multe<br />
cetati intre care si Capul Boului, zidied<br />
de Traian. El spune ea Traian<br />
a zidit podul de peste Dunare cu<br />
ajutorul mesterului Apollodor Damaschinianul<br />
si a zidit 2 cetati la<br />
capetele podului. El mai pomenesce<br />
si alte cetati pada in fundul Schythiii<br />
si peste Dachia. 155. Zice ea cetatea<br />
de la capul podului din Dachia<br />
este facuta de Traian. 205. Zice ch.<br />
Gotthii s'ad asezat pe tarmurile<br />
baltei Meotis, mai departe de el<br />
sunt Visegotii, Vandalii i alte<br />
pop:ire, cari mai inainte se chemad<br />
Schythii, 260, 261. Despre anul<br />
374. 262. Vorbeste despre hotarele<br />
Gotthilor. 267. Zice ca Vandalii cari<br />
locuiad pe laugh' balta Meotis, din<br />
causa f6metei ail plecat si s'ad<br />
oprit la apa Renului la Ghermanii<br />
pe care asta- zl if numesc Franchii,<br />
tragand cu sine pe Alanii. 269.<br />
Despre résboiul Persilor. 276. Despre<br />
Anthimie. 291. Despre Odoater<br />
si<br />
Theodoric. 295. Velisarie n'a cuuoscut<br />
and muere de cat pe a sa,<br />
zice Procopie. 315. In resboiul Gotthilor,<br />
spune ca Iustinian a adus<br />
INDICE GENERAL 771<br />
200 mil Hunf, pe cari i-a pus in<br />
Thrachia. 316. El spune cà nu tOta<br />
Dachia a fost stapanita de Varvari.<br />
317. Spune ca Getthil tinead locurile<br />
de pe langa Sirmitt. 318. El<br />
spune ca Iustinian a dat Herurilor,<br />
locuri pe lângá Singhidin. 819.<br />
Spune ea' Longobardil mutandu-se<br />
langa Ghepicli, se apuca de galceava.<br />
319. Spune ca de la Herson<br />
la gura Dunarel, e cale de 10 zile<br />
320. El spune ca impèratil Romani,<br />
ad facut multe ziduri pe<br />
marginile Dunarei. 321. Vorbeste<br />
de podul lui Traian si de cele 2<br />
cetati zidite la capetele podului.<br />
320. Procopie nu num6rd tote cetatile<br />
Id! Traian i pe ale lui Iustinian.<br />
321, 322. El pomeneste despre<br />
cetati, facute in Misia Panonia<br />
Illiria. 323. Spune ea cetatea Ulmiton<br />
zidita de Iustinian ail luat'o<br />
Sclavonil. 324.<br />
Proinotos, voivod trimis de Theodoric<br />
contra Grutinghiilor. 271.<br />
Prooroe. Saul Prooroc. 160. Pe cap<br />
va prooroci in izvodul Apocrifilor<br />
II writ, ea cum ar vrea sa glica<br />
cà numai de citit sa fie iar nu si<br />
de creglut 171. Despre Moysal marele<br />
Prooroc, care scrie istoria facerei<br />
lumei cu suflarea duhului<br />
dant. 300. Norodul i Proorocii.<br />
402. Anul 616 de la minciunos Proorocul<br />
Mohamed, iar de la Mantuitorul<br />
Lumel 1220 este gresit<br />
pus pentru esirea lui Genghiz Han.<br />
436.<br />
Propontkla tine de la Tarigrad pana<br />
la Bogaz. 246.<br />
Propontis, mare. 406. Latinil parasesc<br />
Tarigradul si se urea pe corabil<br />
mergand spre Propontis. 477.
772 INDIC& GENERAL<br />
Proroeii. SAnt pu§1 intre Apocrifi de<br />
cdtre inteleptii lumei. 171.<br />
Prosaeul e dobandit de Hris. 415. E<br />
incongurat de Alexie Anghel, dar<br />
nu pótc sd-1 ia, 415, el e lasat lui<br />
Hris. 416.<br />
Prosper, vorbesce de fuga lui Athanaric<br />
la Theodosie. 265. Despre 6stea<br />
lui Radagaizus. 266. Dupd el,<br />
Petavie spune ca la anul 405 s'a<br />
intamplat lupta dintre Radagaizus<br />
pi<br />
Stilihon. 274. Despre a treia na-<br />
vAlire a Goti lor. 275. El spune ca<br />
Gotthil cu domnul lor Athaulth<br />
sá fi intrat in Galia. 276. Formund<br />
feciorul lui Marcomir s'a numit<br />
Grath,<br />
cel Intâid. 277. Vorbe0e de<br />
L Aetie hatmanul Apusului. 278. Despre<br />
návalirea Hunilor in Trachia.<br />
283. In Hronic spune &A Attila a<br />
omorat pe Irate-sell Vleda. 284.<br />
Attila se gAndia cum sà nAvAleascd<br />
in apus. 286.<br />
Provineli. Vecli Provinfa<br />
Provintil. Barbaril, dupd Theodosie,<br />
apneã provincil romane. 17. Nu se<br />
§cie in ate provincii se impArtea<br />
Dacia, inainte de Traian. 66. Traian<br />
face Dacia, provincie. 83, 129,<br />
151, 160 Leunclavie despre limba<br />
romanéscA, i numele Vlahilor, a<br />
cáror tard a fost provincie roma.néscA.<br />
159. 0 inscriptie relativA la un<br />
43refect al provintiii Darco-roma_<br />
nilor . 161. Tara Armenilor, voind<br />
a fi consideratá ca provincie romand.<br />
191. Provintiile in care a<br />
impartit Constantin imperiul. 242,<br />
243, 244. Dachia a.fost in numerul<br />
acelor pracincii. 243. Constantin<br />
imparte pe Gotthi prin provincii.<br />
245. Sub Constans, Dachia nu era<br />
numal in numerul provinciilor, ci<br />
avea inch' 0 pastor! bisericesci.<br />
251. Valens trirnite pe Theodosie<br />
care ia de la Gotthi provinciile §i<br />
tgrile<br />
Romanilor, pe cari ei le pu-<br />
seserà la bir. 265. Solii Ghepidilor<br />
venind la Iustinian spun intre altele:<br />
Dar Inca atate cetati, i atate<br />
provintii mai sint supt stApAniré<br />
vóstra, cAte trebue sà cercatl<br />
alte ndroade sá puneli intr'insele<br />
sà locuiascd. 320. In 602, Mavrichie<br />
scrie lui PetAr, voivodul,<br />
sá tréch oOile in pantile Sclavonilor,<br />
cad mai bine sd se hrAn6scA.<br />
slujitoril din pAmAntul neprietinilor,<br />
de cat din provinciile imp&<br />
ratesci. 331. Provincia tfilippopo-<br />
Mann.' e data' in paza i stApanirea<br />
lui Constantin, ce era vAr premare<br />
impératului.D 408. Provinciile, cetAtile<br />
i targurile Romanilor din<br />
Andel. 461, 473. Nichita Honiatis<br />
spune CA Joan, craiul bulgAresc,<br />
legAnd prietepg cu Latinii intrA<br />
in cate-va provincil grecesci. 466.<br />
Prus fratele lui Augnst care a stApanit<br />
la Madboroc 0 a dat numele<br />
Prusiei. 371. Runic se tragia din<br />
semintia lui. 372.<br />
Prnsia, parte din TAtArimea EuropeanA,<br />
61, 41 a luat numele de la<br />
Prus. 371.<br />
Prnsil all avut resb6ie cu Le01. 175<br />
Prat. A inghitit multi Turd. 22. Hotar<br />
al Dachiel. 65. Hotar al Orel'<br />
Bastarnilor. 67, 68, 71, 78. Dachia<br />
muntósd trecea de el. 69. Hotar al<br />
Dachiii vechii §i dad. ar fi fost<br />
trecut de Gotthi, Iornand ar fi<br />
Uncut vr'o mentiune. 264, 269, de<br />
la el unde la Galati dA in DunAre<br />
pi<br />
pAnd in M. NeagrA sunt 500 de<br />
mile Italiene0i 269. Bulgarii sall<br />
pi
oprit peste Prut, spre Nistru. 302.<br />
Intre Valahia mica. si Prut si intre<br />
Prut si Nistru, era Valahia mare.<br />
305. Bonfin spune cal o parte a<br />
Dachiii coprinsä intre Prut, Nistru<br />
si Dunare se cheamd Moldova. 346.'<br />
De la el se trageaii la munti Romanii,<br />
cind navaliail barbaril. 463.<br />
De la el in colo locuiat Mari. 466.<br />
Psevdoprolitul Muhammed. 326. Pupa<br />
Iraclie strdbate in imperiul roman<br />
dascalia lui Muhammed psevdoprofitul.<br />
334.<br />
PtolomeA Geograf. TJnil il iaii in ris.<br />
173. Pupa el scrie Sarnitie despre<br />
locurile pe earl le ocupaii Ostrogotthil<br />
si Visegotthii. 261.<br />
Pablica. Venetiand a suferit mult de<br />
la Turd. 20. Cum a asedat Traian<br />
Publica. 81. Impératul Ramului,<br />
and ail stätut la impardtie, sail de<br />
build voe, sail de la Publica silit,<br />
a jurat sa nu condamne pe nimeni<br />
la mórte. 137. Julius Caesar a<br />
supus mai intdi statul Publicai,<br />
QuadiI. Vedi Cvadii<br />
Rab, apd peste care treceafi Varvarii,<br />
mergand spre Dunäre, zice Sarnitie.<br />
240.<br />
Rabie luna, in care s'a nascut Muhammed.<br />
396.<br />
Radagaizns domn al Gotthilor, ruda<br />
cu Fritighenis, el cu armata. de<br />
INDICE GENERAL 773<br />
Q.<br />
R.<br />
imparatiei Romanilor, supt Monarchie.<br />
163. Publica Romanilor<br />
din Dachia. 337. Zenon se ingrijesce<br />
putin de grija Publicai. 293.<br />
Romanil din Dachia pe locurile lor<br />
traind, Publica deosebith si-aa legat.<br />
338. In timpul lui Constantin Romanil<br />
din Dachia si-aa fkut Publica.<br />
348, 351.<br />
Pulhiria sora lui Theodosie, and era<br />
de 51 ani, ia pe Marchian Thracul.<br />
288.<br />
Pastille Lyviii. 88.<br />
Pusurii, parte din Dai. 74.<br />
Pyreneii, muntl. Pand aci merg cu<br />
prdzile, Ghermanil Frantet, pe vremea<br />
lui Gallienus. 211. Aci petrecea<br />
Constans si aci fu omorat<br />
de Gaison. 248.<br />
Proclu Mathematical, impreund cu Marin<br />
Voevodul lui Anastasie, aprind<br />
cu niste oglinzi, flota lui Vitalian.<br />
313. Lui il cere Anastasie sa.-1 facä<br />
o casd contra fulgerului. 314.<br />
Quidquid Graecia mendax audet in historia.<br />
171.<br />
400,000 de omen!, spune Zosim,<br />
safi 200,000 de omen!, spune Orosie<br />
si Martelus a navalit in Italia, 266,<br />
274. Este omorat de Stilihon voevodul,<br />
in muntii Fesulanti, Despre<br />
acésta lupta, scrie Petavie dupd<br />
Prosper, a a fost la anul 405. 274.
774 INDICE GENERAL<br />
Radu. Tode Negritl. La ce an s'a intemplat<br />
inturnarea lul in tara Muntenésca.<br />
50. Domn in Muntenia.<br />
305, 474. Dupà numele lui, Turcii<br />
numese pe Munteni Cara-Itlac<br />
Vlah Negru. 307. Pentru cd el a<br />
venit din Ungaria, Grecii numesc<br />
pe Vlahi Ugro-Vlah. 307. Inturnarea<br />
lui Radu Negru in Muntenia.<br />
461, 463, 466, 475. Hronicul care<br />
incepe de la el. 469. Se va vorbi<br />
pe larg de el. 465. Banatele din<br />
tara romaneascd erail mai inainte<br />
de el. 468. Banil de la Olt, Basarabestii,<br />
i se inchina dupe. descdlecare.<br />
469, 470. A pornit din Halaos<br />
in Muntenia. 474, 479. El ar<br />
fi domnul a cdrui fate.' spune Grigoras<br />
ea ar fi luat pe craiul Sdrbesc.<br />
482. Esirea lui e pusa de<br />
Hronicul Muntenesc la 6798 de la<br />
Adam sae 1290 de la Hs. Cu 23<br />
ani mai in urma lui, Uréche pune<br />
esirea lui Dragos Voda, 483, cu 9<br />
ant in urma esfrel lui, pune Niculal<br />
Costin pe Dragos Vod. 484.<br />
Rainniiia, cral al iei se intituleazd<br />
Andreas in diploma sa. 446. Asemenea<br />
Bela IV-a. 452. Rama -<br />
Bosna a fost supusa craiel unguresti.<br />
469.<br />
Rangave, acésta era porecla lui Mihai<br />
Curopolatis. 362.<br />
Raosmond, domnul Sarmatilor piere<br />
in fuga ce le-o da. Constantin la<br />
321. 238.<br />
RataehéniI, in Ardel, nainte de Dachil.<br />
68.<br />
Rastaschénii, norod in Dachia. 67.<br />
Ravarichil, rudä cu Dail si Dachil. 73.<br />
Ravenna. Aci se incoroneazd Maioran.<br />
291. In ea se incoroneaza Glichirie,<br />
la 473. 292. Aci fuge Odoater<br />
de la Roma. 294, 295 Theodoric<br />
o incongierd i o bate 3 ani. Din<br />
ea fugise neptea Odoater. 995.<br />
Razatis. La 696 Iraclie are resboit cu<br />
Razatis Hatmanul Persilor. 334.<br />
Razatis hatman al persilor. 334.<br />
Razivil ducul Litvaniii ia o fatd a lui<br />
Vasile Vodel. 26.<br />
Razivilil. Familie venita de la Litvani.<br />
25.<br />
Maud. Descalecatul Terel Rom anesci<br />
de la Traian, impératul Ramului.<br />
67. Dupd Nerva, ail stat la impe.<br />
ratia Ramului, Ulpie Traian. 81.<br />
Despre Flac, hatmanul Ramului,<br />
113, 123, sail Roma, imparatul el<br />
trimite lui Lasláh talhari in ajutor<br />
contra Mari lor. 136, 137, 138, 148.<br />
Laslail cere ajutor la impératul<br />
Ramului. 142. Sirnion cdlugarul<br />
spune acelasi lucru. 144. Bonfin<br />
nu spune de talharii trimisi din<br />
temnitile lui in ajutorul ungurilor.<br />
145. Vladislav in locul imperatului<br />
de Ram, 149, a avut de imperat<br />
pe Saver. 162. Traian impératul<br />
lui, intemeigtorul Rom anilor. 199.<br />
Cu impératul lui, se unesc contra<br />
Hunilor, crail Gotthilor, Burgundilor,<br />
Franchilor i Alanilor. 288.<br />
Din temnitele el ar fi adus pe Romani,<br />
Laslaul. 393, 366, 472 Impératul<br />
Henric al triilé din Ram da ajutor<br />
lui Peter contra lui Aban. 380.<br />
Rom Anil nu's venitl de la Ram pe<br />
timpul lui Vladislav. 444. Povestea<br />
cu talharii de la Ram. 448, 454.<br />
Cruciatil de la Rodos, i Romanil<br />
din temnitele Ramulul. 452. Causa<br />
*rel. Romanilor de la Rain. 459<br />
Rea, fica lui Numitor, e facuta yestare'.<br />
de Amilius. Face 2 copil, cu<br />
Mars: pe Remus si Romulus. 366,
96. E supusä la pedepse grele de<br />
Amilius. 97, 98.<br />
Reantine, satele unde a murit Vespasian.<br />
165. Tit Vespasian a murit<br />
tot acilea. 165<br />
Referindar «Cantilariuluix., in soborul<br />
de la 13azilia, a fost Eneas Silvius.<br />
115.<br />
Reghion. Alaric dupg ce prat:laza Roma<br />
se indreptéza aci unde si more<br />
voind sà treacd in Africa. 276.<br />
itenéniL Davii-Renéni Dupa mórtea<br />
lui Gothofred se linistesc lucrurile<br />
intre el i Friji. 350.<br />
Remit cetate a fost jefuita de Vandali.<br />
276.<br />
Remus. De la eI vin Romanii. 85.<br />
Stäpanirea lui Enias panä la nascerea<br />
lui si a lui Romulus. 96. Fiul<br />
Reel,<br />
fdcut cu Mars, fratele lui<br />
Romulus. Sant lepadati intr'o padure.<br />
97, 99. Sant gasiti i orescuti<br />
de pastorul Favstus. 98. E prins<br />
de Amilius i trimis ca hot la Numitor.<br />
98. Acesta 11 recunóste nepot.<br />
98. Iustin spune ca iel ail ridicat<br />
o cetate pe locul unde ail fost<br />
gäsitl. 99. A fost ziditorii impUrdtiel<br />
Romanilor. 366.<br />
Renul, apa, unde yin Vandalii cu Alanil,<br />
de la Meotis.76. Pe apa Renului,<br />
in Galia, a avut résbóe AvrelieSeverus<br />
Alecsandru 206. Aci s'aU oprit<br />
Vandalii, spune Procopie Chesarénul.<br />
269. Vandalii aft trecut Renul.<br />
275. Clodie trece Renul in Gana.<br />
277. Pe el este Colonia Agripina.<br />
285. Pe el e asezata Licambria. 287.<br />
Pada unde se inghiamand el, se<br />
intinde Sicambria. 287. Trecandu-I<br />
Attila, arde multe cethti. 288. Gothofred<br />
domnul Davilor, sail a Dachilor<br />
celor vechi goniti de Tra-<br />
INDICE GENERAL 775<br />
ian, se aseclase la apa Renului. 350.<br />
Respublie. Petronie in Respublic despre<br />
botezul lui Constantin cel Mare.<br />
247.<br />
Retimir Gotthul, mai marele ostilor,<br />
omóra, pe Maiorart. 291. Pe fata lui<br />
o tinea Anthimie, i Ritimir se<br />
scóla asupra lui. 292.<br />
Retor, vei Ritor.<br />
Riettolus. 51, 55. Spune ca Galerie<br />
hatmanul, la 295, a biruit pe Sarmati.<br />
232. In hronicul mare, spune<br />
ca la 361, Iulian Paravat a deschis<br />
capistele Idolesti i singur s'a fácut<br />
slujitor. 251. Teodosie i Alaric<br />
276. Spune cd Unguril din Pano-<br />
Ma, merg spre Austria. 282. Spune<br />
eh Attila a murit la 455, la nunta<br />
unei copile ce vrea sa ia. 289. El<br />
insemnaza navalirea Sclavinilor la<br />
548. 317. Imparatia lui Iraclie.334.<br />
Spune Ca suirea i detronarea 1111<br />
Leontie s'a intamplat la anul 696.<br />
340. Spune in Hronicul mare cd<br />
Romanil all femas in Dachia. 361.<br />
Despre imparatul Manoil. 391. In<br />
hronologie vorbeste despre crail<br />
unguri 444. Spune ca Vladislav al<br />
2-a a domnit numal 6 luni. 443,<br />
445.<br />
Rimlene sunt numiti Romanii de catre<br />
Sloveni, dupd numele Romei.<br />
303.<br />
Rinotinitos, porecla data lui Justinian<br />
339.<br />
Pince in lâtinesce se intelege malul<br />
sail térmul apel. 321.<br />
PEnItictuv. Dachia din drépta o tin Romanii<br />
care mdlurOsa se chéma.<br />
321.<br />
Ritor. «Titeron» ascultase in « Gre-<br />
Oa* pe retori i filosofi. 87. Cicero<br />
retoricul a vorbit pentru Flacons.
776 INDICE GENERAL<br />
121. Pentru Sarnitie se pike Vice<br />
cuvintul purtat intre retori : Ex<br />
partibus aliquid, ex tota nihil.134.<br />
Voroava retorilor ce face. 176.<br />
Rodana san Rodna, loc unde Thtarii<br />
sunt opriti de Palatinul Belii. Este<br />
la hotarele Ardélulul i Threi Unguresti.<br />
449. Aci thtarii inving<br />
intrd in Ungaria. 460. Se mai numesce<br />
Rudivani tinut al Moldovenilor<br />
in Ardél. 473.<br />
Rodopil, munti. 64. Se chémd acum<br />
Capulit Derbent. Pada' ad se intindea<br />
Thrachia. 242. Pe langh iei<br />
era Constantie. 419.<br />
Rodost6111 sunt prAphditi de Mari.<br />
432.<br />
Rodostul. Para aci gonesc Vlahii pe<br />
Rome!. 415. Turcii 11 numese Tecchirdagh.<br />
415. Aci bate Joan Alexie<br />
pe Theodor Vrama. 432. Pe locuitori<br />
II präpAdeste Alexie. 432.<br />
Rodosul, posesie insularà a Ellinilor.<br />
90. Cavaleril de aci, vin in ajutorul<br />
lui Bela IV. 451, 458, 473. Cruciatil<br />
de aci, sunt luati de Simion drept<br />
Romanii de la Ram. 462. Cavaleril<br />
de ad yin in ajutor lui Bela IV in<br />
contra ducelui de Austria. 473.<br />
Roilas donmul Schithilor in timpul<br />
lui Theodosie cel tiddr, scrie Socrat<br />
i Theodorit, vine contra imphrhtiii<br />
si se apropie pada* in Thrachia,<br />
insh el este trdsnit i ostenii<br />
sél sunt secerati de ciumA. 278.<br />
Roma nmul, s'a mai numit Tarigradul.<br />
241.<br />
Roma, Vice Cantemir n'a fdclut lid<br />
inainte de a TiteronD, nici in urma<br />
lui un orator mai bun 6, 10. In<br />
ea acli greil se pete deosebi Romanul<br />
de barbar. 11. Ea e de 763<br />
an! inainte de Hrs. 13. Ea a nds-<br />
cut si crescut pe Romano-Moldo-<br />
Vlachil. 15. Locuitorii Dachiei de<br />
acum sunt adelierati Romani, de<br />
Roma cetaténiz. 51. Cicero, intorandu-se<br />
la Roma, tine oracle Ellinésch<br />
inaintea lui Appolonie Mi-<br />
Ion. 87. Cetate fondath duph Alba<br />
Longa. 96. Fondath. cu 750 ani a<br />
Hs., cu 42 dupg distrugerea Troadei<br />
i pe timpul lui Ioatham din<br />
Iudea. 199. In ea s'a mutat scaunul<br />
din Alba Longa. 99. Numele sa vine<br />
de la Romulus. 99. S'a numit imphrhtésa<br />
ceta.tilor. 104. Primeste<br />
in triumf pe Traian i II ridicà o<br />
columnd. 105, 166. Din ea Traian<br />
ia colonii pe cari Traian Ii trimite<br />
in Dachia. 111, 153, 190. Aid<br />
trimite Ovidiii de la Tomos, scrierile<br />
sale, cdtre Flaccus Gretin. 122.<br />
177. Triumful lui Fulvie in Roma.<br />
121. Mid a stat Traian la imphratia<br />
Rome!. 123. La 48 a. Chr se<br />
face Cesar dictator. 163. Neron, a<br />
dat foc Romei. 164. Ce spun scriitoril<br />
Greci despre mutarea scannului<br />
impgrAtiei de la Roma la<br />
Constantinopol. 174. Ce fac Dacii<br />
dupd ce Taian se intórce la: Roma<br />
in urma celui d'al doilea-résboiii.<br />
187. Intórcerea in triumf a lui Traian,<br />
la Roma. 189. Traian intorandu-se<br />
la Roina, lash in Dachia o<br />
sémh. de Oste. 190, 192. Armenii<br />
erati. supusi Romei. 190. Traian<br />
more in Syria pe cand voia sh se<br />
intórch. la Roma. 191, 196. Duph<br />
Nerva vine Traian, impArat al Rome!.<br />
193. In Roma Traian a facut<br />
minunate clddiri, i monumente,<br />
in carele gstalpul, carile iaste si acum<br />
in Roman. 194. Aci ati fost aduse<br />
Osele lui Gordian. 207. Zidu
ile iel sunt lArgite de Avrelian.<br />
219. In ea intrà in triutnf Avrelian,<br />
ducênd prinsd pe Zenovia, imphrdtésa.<br />
220, 221. Avrelian plécA de<br />
aci la 275 impotriva Per0 1or. 225.<br />
Aci face triumf Diocletian §i Maxi,<br />
milan, pentru victoriile kr. 232.<br />
Asupra iei vine Galerie cu Oste, ca<br />
sii räsbune pe Sever. 233. De aci,<br />
Constantin cel mare, mutà scaunul<br />
la Tarigrad sail Roma noud. 241.<br />
Constantin marele, s'ar fi botezat<br />
pe când era scaunul aci, de cdtre<br />
Selevestru, papa', dice Zonaras. 247.<br />
$i din ea vin representantl la sinodul<br />
de la Sardica. 250. Alexie,<br />
dupA Stilihon, voevodul lui Honorie,<br />
merge pana la Roma. 266. Alaric,<br />
Domnul Gotthilor, ia Roma.<br />
272, 276. Honoria, sora lui Valentinian,<br />
fiind gonita, indemna pe<br />
Attila sh ia publica impArAtiii Romei)).<br />
282. Valentinian chémA pe<br />
Aetie, din Gallia la Roma, spre a<br />
se consfAtui in vederea rAsboiului<br />
cn Hunil. 284. Vandalii pun mthia<br />
la jumAtatea secolului al V-lea<br />
pe Cartaghiné, vestita cetate protivnicA<br />
Romei. 287. La 456, Leon,<br />
impératul rAsAritului, trimite pe<br />
Marioran, impArat la Roma. 290.<br />
La 472, de 0 Anthimie se inchisese<br />
in Roma, fu prins §i omork. 292.<br />
Odoater fuge de la Roma la Ravena.<br />
294. De la numele el clic Slovenil<br />
Românilor (Rimlene . 303.<br />
La anul 550, Gotila, domnul Gotthilor,<br />
o ia. 316. Papa Leon incoronSzA<br />
pe Caro lus, ce s'a numit Marele,<br />
Avgust i imptirat Romil .<br />
349. Roman, Domnul Haliciului indemnat<br />
de Papa Romei, vine in potriva<br />
vlahilor. 418.<br />
1NDICE GENERAL 777<br />
Roman, 530. Vine impArat in locul<br />
tatAlui sAil Constantin Porfiroghenit.<br />
368. In vremea lui more Simion<br />
Craiul. 368. Sub el a fost<br />
hatman Nichifor Foca care a luat<br />
Critul 369. Feciorul lui era Vasile.<br />
370, 374. CA sub impArAtia lui ail<br />
venit Ru0i contra Bulgarilor, zice<br />
Chedrinos. 372. Constantin, imparat<br />
la 1026, era fiul lul. 378.<br />
Roman domnul Haliciului, se scólA<br />
asupra Vlahilor, indemnat de Papa<br />
de la Roma. 419. Avea rdsbóie cu<br />
Runic domnul Chiovului 0 Roman<br />
prApAde0e pe TAtaril veniti in ajutorul<br />
lui Ruric. 419.<br />
Roman hatman al Ru0lor merge cu<br />
hatmanul Boris contra Bulgarilor.<br />
369.<br />
Roman ora. c fondat de Romanil lui<br />
Traian i se nurnia Forum,. Roman<br />
orum. 471.<br />
Roman Argliir vine ca impArat dupA<br />
mórtea lui Constantin fratele lui<br />
Vasile la anul 1032. 378. More otrdvit<br />
la anul 1034. 379.<br />
Boman Moghenis. Traiul Românilor<br />
de la Constantin Ducas pand la<br />
Roman Dioghenes. 383. A fost luat<br />
de bArbat §i impArat de Evdochia.<br />
384. In rAsboiul contra sultanului<br />
Hasan cade rob. 386. I-a dat drumul<br />
cu mare cinste 0 mai tfirziil<br />
more. 386.<br />
Roman Lecapin, 311, socrul lui Constantin,<br />
scóte pe impArAtésa Zoi<br />
din palat i ia el grija lui Constantin<br />
fiul lui Leon. La anul 919 se<br />
face Avgust 0 pre fiul sAh Ilristofor<br />
11 tidied la aceeaci cinste, el se<br />
incuscrSzA cu PetAr Domnul Bulgarilor.<br />
El iasA contra Ru0lor cari<br />
VeniserA cu Jugor ca sa. inconjAre
778 INDICE GENERAL<br />
Tarigradul si ii imprastie. *lard Letopisetele<br />
Rusesti spun, cd el a<br />
trimes soli ca sd card pace si cd<br />
a pla.tit mai mult de cat Leon si<br />
fratele sell Alexandru. Pe el Constantin<br />
il seóte din cinste imp&<br />
ratésca ei'l &Mug-di-este. Fiul lui,<br />
Theofilact este Patriarh al Tarigradului,<br />
el a impardtit 26 de ani.<br />
356, 357, 358.<br />
Roman Todd. Dintr'un Uric al lui,<br />
soils la 6900 de la Adam sail 1392<br />
de la Hs., spune Neculai Costin<br />
ca a auzit de la Dositei Mitropolitul,<br />
anul venirel lui Dragos. 483.<br />
El este al 6 domn dupd Dragos.<br />
Dupd el e domn Stefan Vodd. 483.<br />
Romanesc. Despre Julia si vestitul<br />
poetic Romanesc, ce-1 zic Ovidius.»<br />
117. Purtarea rea a multor Dómne<br />
el<br />
jiupandse Romane», cari urmall<br />
pe Julia, nepóta lui Avgust Chesar.»<br />
117.<br />
Romanil. Traian dd inapoi Romanilor<br />
averile luate, de la el, prin djacuri»<br />
de Dechebah. 9. AO cu<br />
gred va nemeri cine-va ca «pre<br />
cel mai hiris Roman , din Varvari<br />
sag pita alege. 11. Se vorbesce<br />
despre (frurnsSfia bivsugul<br />
i ta-<br />
ralor Rom anilor . 11. Scriitorii Grecilor<br />
i Latinilor marturisesc ca<br />
sint acesti Romani, strdnepoti Ellinilor<br />
si eh din Troada s'ar trage.<br />
13. Pentru eel hirisl Romani ail<br />
clis Seneca d Uncle ail biruit Romanul,<br />
acolo all i trait . 14. Ayeclarea<br />
lor in Dachia. 15. Ail avut<br />
lupte cu Polovtii, 17, cu Pecinighii.<br />
18 Ei ail avut a face cu Carolus<br />
Marele, cu Conrat al triilé», cu<br />
dLatinii ce luaserd Tarigradul, 18,<br />
ei<br />
impreund cu Secuil s'au opus<br />
navalirilor. 19. Din ei se trag Romano-Moldo-Vlachii<br />
25. Sdngele de<br />
Roman persistd la Romano-Moldo-<br />
Vlachl. 27. Hronicul va incepe de<br />
la descalecatul Dachiii cu Romani,<br />
50, i va ardta ca aid sint adeverati<br />
Romani. 51. Despre Romanil<br />
care locuesc in Tara Romanesca,<br />
« din descdlecatul el de la Traian».<br />
57. Nu se scie cum a fost impdrlitd<br />
Dachia inainte de a o lua Romanii.<br />
66. Ce spune istoria Romanilor<br />
despre loouitoril Mesiilor. 67.<br />
Romanil < stramptézd» hotarele Dachili.<br />
68. Numirile date de el. 69.<br />
Dion spune : Dachi, zice, eli numese<br />
pre acila, carii si el pre sine<br />
singuri sa numesc, i Romanil<br />
asia '1 chama . 70. Plinie spune Cd<br />
Romanil au numit Dachl, pe Ghetii<br />
de la camp. 71. Pre Ghetil din<br />
afara Dachiii, tot Gheti 'I-ad numit.<br />
72. Ce e Consul la Romani. 72. Istoria<br />
Romanilor inainte de Avgust<br />
Chesar, vorbesce de fazboiul Romanilor<br />
cu Ghetii, dar nu cu Dachit<br />
72. Gum a fost craiia Dachilor<br />
innainte de a o supune Romanii.<br />
75. Cand ad venit Ghetii supt sciinta<br />
Romanilor. 77. Cum au Ina.nit,<br />
Flac, hotarele impardtiel Romanilor.<br />
78. Ce spune Dion despre<br />
razbolul lui Domitian cu Dachii.<br />
79, 166, 167. Gum s'ad purtat Iulian<br />
R omanil de sub comanda lui<br />
in luptd. 80. Romanil dad bani<br />
Dachilor. 81. Traian ii bate pe<br />
Dachi, 81, si Romanii ii numesc<br />
Datanul. 82. Al treilea razboit cu<br />
Dachil. 83. Origina némului Romanilor.<br />
85. Romanil i cele-l-alte<br />
némuri. 86. Titeron spune ca tot<br />
ce all Romanii, e de la Greci. 87.
Romanii sint din Ellini. 89, 99, 100,<br />
101. Romanil pun in randul Dumnezéelor<br />
pe Rea. 97. Despre incepätura<br />
Romanilor. 99. Romanii<br />
si Troadenii. 102. Românii sint<br />
din Romani. 104, 109, 125. Coloni-*<br />
ile Romanilor. 105, 134. aRomanii<br />
sint buciumii viii Dachiii nóstreo.<br />
106. Despre rAzbóele cu Dachil.<br />
107, 113, 159, 187, 189. Unii spun<br />
acésta, cà Românii sint din RomanL<br />
153, 110, 111, 126, 127 Cei<br />
earl nu admit cA RomAnii sint din<br />
Romani. 113. Obicelul schimbdrei<br />
numelui la hatmanii biruitori, ai<br />
Romanilor. 118, 119. Povestea cucerirei<br />
de cAtre Flac, a locurilor<br />
Dachiel. 124. Ce spune Sarnitie<br />
despre ei. 128, 129, 130, 131, 134.<br />
Anastasie ad fost imp5rat in urina<br />
aseclArel Romanilor in Dachia. 132.<br />
Aetie a fost hatman la ostile Romanilor.<br />
133. Tot despre venirea<br />
Rornanilor in Dachia. 135. Povestea<br />
despre LaslAu. 138. Comani-<br />
Romani. 145. Despre retragerea coloniilor.<br />
134. 150, 151, 152, 216, 217,<br />
218. Ce spune Evtropie, 154, 160,<br />
si<br />
Procopie. 154, 155. Lichinie, era<br />
din Romanii din Dachia, spune<br />
Zonaras. 156. Romanii, Dachii si<br />
Misii. 156, 157. MArturisirile lui<br />
Bonfin, 158, si lur Dlugos, 159, si<br />
ale lui Orihovici. 159. Spusele lui<br />
Pavel Piasinschie despre Romanii<br />
din Dachia. 160. Nonie Mutian, a<br />
fost consul, sub Septimid Sever,<br />
impératul Romanilor. 161. Descdlecatul<br />
Dachiei de la Traian. 162,<br />
181, 191, 198. Monarsii Romanilor<br />
mai n'ainte de Traian. 162,<br />
163. Sarmatil ad omorAt pe Fonteus<br />
Agrippa, hatmanul Romani-<br />
INDICE GENERAL<br />
779<br />
nilor. 166. Despre imperatiile cele<br />
marl, ca cea a Romaoilor. 170. Tit<br />
Livie a scris istoria Romanilor.<br />
173. RAzbóele Romanilor. 174. Despre<br />
scrierea istoriel. 177. Traiul<br />
Romanilor in Dachia. 185, 196, 197.<br />
Aseclarea Romanilor in Dachia 190.<br />
Dion si Evtropie despre Traian.<br />
193. Traian bate pre Jidovii, ce se<br />
resculaserA asupra Rornanilor. 194.<br />
RAzboiul Romanilor cu Ghermanii<br />
Catii. 199 Traiul Romanilor in<br />
Dachia de la Marco Avrelie pAnd<br />
la Commod. 200. Romanil i Crestinii.<br />
202. Traiul Romanilor in Dachin<br />
de la Commod pAnd la Alexie<br />
Sever. 203. Romanii in Dachia de<br />
la Alexandru Sever, pa-n.5.. la Dechie><br />
. 206. Gordian e numit Potolitoriul<br />
zarvelor Romanilor. 207.<br />
Romanii in Dachia de la Dechie<br />
pAnA la Valerian si Galien. p08.<br />
Spre rusinea «poporului Romani-<br />
lor*,<br />
Gallie dA bani Varvarilor. 209.<br />
Romanii in Dachia, de la Valerian<br />
pand la Avrelie . 210. ReutAtile<br />
intâmplate impSrAtiii Romanilor.<br />
211. Zonaras dA dovadA de locuirea<br />
in Dachia, a Romanilor pe la<br />
265. 212. Starea puterilor Romanilor<br />
prin timpul lui Aurelian. 216.<br />
Trecerea Romanilor din Dachia in<br />
Misia i intórcerea lor. 219. Avre-<br />
Han ii ridicA din Dachia, ca sh<br />
mérgA in contra Persilor. Er ad<br />
trAit neclintiti in Dachia, 177 ani.<br />
221, 222. Ei s'ar fi inapoiat in<br />
Dachia. 222. Indata ce a incetat<br />
pricina pentru care Avrelian II ridicase<br />
din Dachia. 223. Ridicarea<br />
lor de cAtre Avrelian, n'a fost vecithcA,<br />
ci scurth. 224. Ei ad Omit<br />
iarAsi Dachia. 225. Din limba lor,
780 1NDICE GENERAL<br />
Dachii ar fi luat o parte. 221. In<br />
zadar i-a trecut Avrelian Dundrea<br />
cad Tätarii n'ail prddat spre Evropa.<br />
226, 227. Impdratii aü avut<br />
multá grijd de Romanil din Dachia.<br />
Ei ail tinut iard0 Dachia.<br />
Cel locuitori in Misia sunt de un<br />
nein cu cei de dincóce de Dundre.<br />
228, 229. Ei sunt i astdcli locuitori<br />
de la gura Dundril i pand la Pórta<br />
de fer. 230. Probus intórce imp&<br />
rätiel Mr, cetdtile Ctesifontul 0 Selevkia.<br />
231. Pe vremea lui Diocletian,<br />
se intampld multe r6scóle in<br />
impdrdtia lor. 232. Romanii in Dachia<br />
de la Constantin Hlorus. 233.<br />
Romanil ere' tot in Dachia. 235.<br />
Pe vremea lui Constantin. locuiail<br />
Dachia. 237, 238, 240. Dachia era<br />
crdie a Romanilor. 241. Imperiul<br />
lor era puternic pe timpul lui Constantin<br />
Marele. El ail putut locui<br />
in acest timp in Dachia, care infra<br />
in num6rul provintiilor lui. Cativa<br />
s'ail mutat in Misia, dar s'au<br />
intors. 243 Romanil din Dachia nu<br />
s'aii amestecat cu Varvaril. 245.<br />
Romanii in Dachia pand la Iulian<br />
Paravatis. 247. Episcopul Romanilor<br />
de peste Dundre. 250. Romanil<br />
in Dachia de la Iulian pand la Valentinian<br />
0 Valens. 251. Romanii<br />
in Dachia de la Valentinian 0 Valens<br />
pada' la ndpada Hunilor. 253.<br />
Romanil din Dachia i Varvaril.<br />
254. Partea Schythiei de lângd Marea<br />
Négrd. 255. Romanil i Gothil.<br />
257. Romanii numiti Volohi, in Dachia.<br />
259. Romanii, Aurelian 0 Gotthil.<br />
260. Theodosie bate pe Gotthi<br />
ia provinciile Romanilor, ce c.<br />
cluserd in mainile lor. 265. Puterile<br />
Romanilor i Gotthii. 266. Cat<br />
loc coprind Gotthil de la Romani.<br />
267. Romanii in Dachia de la Gotthi<br />
pand la Arcadie i Honorie. 270.<br />
Romanil in Dachia pand la Theo-<br />
dosie cel tank.. 272. Varvarii<br />
Romanii. 273, 277. Romanil in Dachia<br />
de la Theodosie cel tindr. 275.<br />
Roilas, Domnnl Schythilor se apropie<br />
de hotarul impdrdtiel Romanilor.<br />
278. Romanil in Dachia<br />
de la prima e0re a lui Attila §i<br />
pada la intórcerea lui in Schythia.<br />
279. Traian fi<br />
podul Mout pentru<br />
Romani. 280. Proconsulul Romanilor,<br />
Macrin, ndscut din Sevastia.<br />
282. Starea Romanilor in Dachia.<br />
284, 285, 286. Theodoric, Ghenseric<br />
al<br />
Romanii. 287. Asupra Mr, voe0e<br />
sä mérgd Attila. 288. Es biruitori<br />
in rèsboiul cu Attila. 289. Romanii<br />
in Dachia de la Leon Thracul, pada'<br />
la Zenon 0 Anastasie. 291,296. Romanil<br />
nu prirnesc pe Odoater, pentru<br />
cd Zenon le spusese sd priméscd<br />
oral pe Theodoric. 294. Oas tea Mr<br />
era in Dachia. 295. Romanil din<br />
Dachia se trag de langd Theodoric,<br />
&and acesta se viclene§te contra<br />
lui Zenon. 295. Ei aü rdmas in<br />
Dachia, de la Traian, pânä acum.<br />
296. Titus Livius, Despre istoria Romanilor.<br />
300. El nu mai auliserd<br />
de Bulgari, earl II biruesc langd<br />
apa Zursa. 301. Tn hotarele ei ail intrat<br />
Bulgaril. 301. Pe el, intai in<br />
Dachia II ve'd 0 le schimbd. numele,<br />
Bulgarii. 302, 305. Tot a§a se<br />
numesc i ali. 03. Hronicul Slovenesc<br />
spune Ca ei a gäsit pe<br />
Slovenil de la Dui-0.'1.e. 303. Hronicul<br />
Slovenesc, le Vice Volohd.<br />
303. Celor din Italia, le Vice Rimlene.<br />
305. Pilmantul Mr, il numesc<br />
ai
Slovenil Volostéle cala Zemle. 303,<br />
304. Unele némuil de Sloveni, le<br />
clic Volohi. 304. El ail numit Dachi<br />
pe Gheti, dice Plinie. 305. Volohl<br />
sail Romani. 306. Dupa numele lor,<br />
sail numit Muntenii, Romani. 307.<br />
Numele Mr a fost schimbat in Dachia.<br />
307. Romanii din partile Dachief<br />
se vor numi Volohl. 308. Romann<br />
in Valahia de la Anastasie.<br />
311. Cu calarimea 6stei Mr, Vita-<br />
Han supune Thrachia i Misia. 312.<br />
Sub stapanirea lor, nu era Schythia.<br />
Cu 60.000 Romani ajunge Vitalian<br />
pand sub Tarigrad. 312. Romanil<br />
in Volohia de la Justinian.<br />
314. Cu iel II impreund armele<br />
Variza, craiasa Hunilor. 315. Lor Ii<br />
se da Gorda, crdisorul Hunilor. 315.<br />
Gorda face juramant sä fie cu credinth<br />
Romanilor. 315. Romanil ail<br />
stapanit far% nici o grije la Bosfor.<br />
316. Le era necunoscuta pedépsa<br />
Bulgarilor de a trage in<br />
tépd. 316. 'Se luptd cu Sclavonil la<br />
Andrianopolis. 317. Hunil prddaii<br />
adesea irnparatia Mr. 318. In stdpanirea<br />
Mr erail locurile de pe<br />
langd Turnu. 318. Procopie spuue<br />
cà Ghepidii MAI in robie pe Romanil<br />
din Dachia. 318. Sub stdpanirea<br />
lor a fost Dachia malurósá<br />
gi<br />
muntOsa, pe timpul lui Justi-<br />
nian. 319. Erulii intra in 6stea bor.<br />
319. Solii Longobardilor spun lui<br />
Justinian ca.' Ghepidii se lauda cã<br />
tin in robie pe Romani. 320. El<br />
stäpaneail Vosforul, 320, asemenea<br />
marginea marii. 320. Sub stapanirea<br />
Mr, era Italia, Dachia, Illiria<br />
Thrachia. 320. Sub stapanirea<br />
lor, era Dachia malurósa i mun-<br />
Oa 321. Cu Romani populéza<br />
INDICE GENERAL 781<br />
Justinian cetatile facute de el. 321,<br />
322. Imparatil lor au facut multe<br />
map pe marginile Dunaril, i Romanil<br />
stapaneail Dachia, scrie Procopie.<br />
321. Imparatia Mr, nu vrea<br />
Traian s'o marginésca la Dunare.<br />
322. Traian a umplut cu Romani<br />
cetatile facute de el. 322. Cetatile<br />
clidite de Romanil de demult, le<br />
separd Justinian. 323. El sunt gonip<br />
din cetatea Ulmiton de cat-re<br />
Sclavoni, iar in urmà el gonesc<br />
pe Sclavoni. 324. Romanil gonesc<br />
pe Sloveni din Volohia. 365. Romanil<br />
cel cari traiail in Volohia,<br />
acel ail gonit pe Sclavonii de pe<br />
marginile Dunarel. 325. Romanil<br />
din Volohia &and gonese pe Sclavonil<br />
nu ail avut ajutor de la frup6ratie.<br />
325. Multime de Romani<br />
ail fost robiti de catre Artaban.<br />
326. Romanil in Volohia sub Mavrichie.<br />
327. El sunt biruiti de mai<br />
multe oil de catre Hagan. 329.<br />
Sub a lor imp6ratie era Schythia.<br />
330. Romanil in Volohia de la Iraclie.<br />
332. Ostile lor erail in Asia. 333.<br />
Muharned cuprinde cetati a le Romanilor.<br />
335. El sub Constantin<br />
Pogonat au fost batuti de Bulgari.<br />
336, 337. Romanil de langa Dunare<br />
schimb nurnele in Volohil. 338.<br />
Romanil din Volohia sunt turburati<br />
de catre Bulgarii. 341. Dupa<br />
navalirea Bulgarilor eraii Rom anil<br />
in Volohia, Cram i pe tarmurile<br />
M. Negre. 342. Romanil in Volohia<br />
intre Bulgari i Tatari. 346. De la<br />
Constantin Pogonat i 'Ana la Constantin<br />
si maica sa Irini, scriitoril<br />
nu pomenesc de Romanil din Dachia.<br />
347. Romanil in Volohia, pe<br />
vremea lui Constantin, Nichifor
782 INDICE GENERAL<br />
pada. la Mihail. 348, 350, 351. Sub<br />
protectia Mr cer sa. fie Sirbil. 355.<br />
Despre eel din Dachia scriitoril popórelor<br />
vecine seriü, pe cand istolien<br />
nu pomenesc. 359. Asupra imp6ratiei<br />
br navalesc barbarii. 360.<br />
in imp6rfitia lor navalesc barbaril.<br />
360. N'ail contenit de a locui Dachia.<br />
361. Tot un neam cu eel din Italia.<br />
361. Traiul Mr in Dachia a fost<br />
necurmat. 362, 363. Ca s'aiiames- tecat el in neamurile Pecinighilor<br />
ei istoricii greceeti i ruseeti spun.<br />
364. Ca fundator al Imp6ratiei lor<br />
eel de intai a fost Remus. 366.<br />
Romanii in Volohia de la Roman<br />
cel ten6r, pand la Vasilie. 368. Calochir<br />
cere ajutorul Rueilor ca sa<br />
se Lea impératul Romani lor. 369.<br />
Ascold i Dir a venit contra Mr.<br />
372. Oeti le Mr ail bdtut pe Bulgari.<br />
374. De pe timpul lui Vasile Bulgarocton<br />
jail numele de Vlahi. 376.<br />
Pazinazii le-at fost scoff dui:A ce<br />
Wad<br />
creetinat. 381. Dlugo§ spune<br />
c'ail trait prin Moldova. 384. Romanii<br />
in Dachia in secolul al XI-a.<br />
386. Ail trait unde sunt i azi. 392.<br />
Ca romani ar fi urrnaeii lor aduel<br />
de Lasläul din ternnitile Ramului,<br />
spun cronicile ungureeci. 393. Din<br />
iel spune Bonfin cà sant ndscutl<br />
VIaliii. 399. Din el sant nascuti Romanii,<br />
spun& Bonfin. 423. inainte<br />
de luarea Tarigradului de Latini<br />
de la Romani. 441. El n'ail descalecat<br />
Maramoraeul. 446. Romanil<br />
de la Ram. 452, 458 Romanii dupà<br />
prada lui Batie. 469, 461. Drept<br />
Romani ia Sirmon pe Cavaleril de<br />
la Rodos. De la descdlecarea lor<br />
n'ail eeit din hotarele Dachiel. 463.<br />
Din el se trag Romanii. 464. Ro-<br />
manii lui Traian aü fondat Romanul<br />
= Forum Romanorum. 471.<br />
Romano-Daellii. Varvaril fiind biruill<br />
de Gordian, Romano-Dachii duceaii<br />
un traig lin. 207.<br />
Romfilio-Moldo-Vlahia. Sfar§itul Hronicului<br />
pentru vechimea Romano-<br />
Moldo-Vlahiel. 484.<br />
Romano-Moldo-Vlahil. Hronicul lor,<br />
1; cum va fi facut acest hronic. 9.<br />
Comparare a acestui ném cu cele<br />
lalte din uEuropa . 10. Inceputul<br />
lor de la Traian. 13. Roma le este<br />
mumd. 15. S'au luptat cu imperatii<br />
Tarigradului. 18. S6rta Mr. 19. El<br />
ail fost ca curl zid pré vartos<br />
fao de barbari. 21. Bogdan face<br />
pace cu Turcii. 22. intaila descalecatura<br />
a Romano-Moldo-Vlachilor,<br />
a fost de la Traian. 24. El sint de<br />
bun nam Roman. 25. Ail primit in<br />
sinul Mr 0 marl familii straine.<br />
25. Vredniciile Romano-Moldo-V1ahilor.<br />
27. Cum se adreséza. D. Cantemir,<br />
Romano-Moldo-Vlachilor pentru<br />
Hronicul Mr. 49, 60. Predoslovie<br />
in Hronicul vechimel Romano-Moldo-Vlahiii.<br />
169.<br />
Romano-1/AL Cartea a opta din Cantemir<br />
arata traiul Romano-Vlahilor<br />
din Misia, Thrachia, Machedonia<br />
ei pand la Gre0a. 395.<br />
Romanil. Cum Wail purtat fao de<br />
eel ce '1 ail intäratat. 18. Traian<br />
imp6ratul Romanilor. 77. Romanii<br />
din Romani sint. 85, 104, 105, 106.<br />
Romanii acestia sint tot Romanil<br />
aduel de Traian. 109, 195, 162, 218.<br />
Pdreri diferite despre origina Mr.<br />
110, 111, 113. Povestea cu Flac. 124.<br />
Ce spune Bonfin. 125. Cel earl 0gaduesc<br />
origina Romanilor din Romani.<br />
127, 128. Spusele lui Sar
nitie. 129, 181, 133. Despre cel cari<br />
spun ea Romanii nu's nici de la<br />
Traian, nici de la Flac. 135. 13ovestea<br />
despre eel trimil lui Laslau<br />
de imparatul Ramului. 144. De<br />
la Ram, Bonfin nu spune nimicde<br />
iei. 145. Vopiscus, Jornandis,<br />
Suida, spun eh' nu s'ar fi trdgand<br />
din Romani. 150. Avrelian i-a scos<br />
din Daehia i i-a pus in mijlocul<br />
Misiii, spune Vopiscus. Sarnitie spune<br />
ca el nu se trag din Romani, ci<br />
din Dachi i eh Romanil vorbesc<br />
Slavoneste. 151, 152. Ail avut de<br />
stramosi pe Romani. 153. Zonaras<br />
spune ea sub stäpanirea kr a ramas<br />
Dachia de la mórtea lui Decheval.<br />
156. Celor earl locuese in<br />
Gretia li se zice Cotovlachi. 157.<br />
Leunclavie spune Ca Nemtil Ii<br />
ebiama Valachl. Orihovici spune<br />
ca el s'ar trage din Hatmanul Flac.<br />
Sarnitie nu primesce ca sa fid Romani.<br />
159. Stapanirea Romanilor<br />
asupra Misiei si Dachiei. 160. Ostea<br />
Romanilor de sub Marco Avrelie.<br />
201, 202. Pe am6ndou6 malurile<br />
Dunarel sint Romani. 217.<br />
Sarnitie a fost inpotrivnic Romanilor.<br />
220, 240. Sarnitie despre Romani.<br />
240. Dachia, intre provinciile<br />
kr. 252. Sunt unil scriitorl cari<br />
voesc a at-Ma Ca ei nu se trag din<br />
Romani si aduc 2 argumente: 1-ia,<br />
üà Avrelian a scos din Dachia pe<br />
Romani si i-a mutat in Misia; 2-lea<br />
ea venind Gottliii trebue sa fi gonit<br />
pe Romanil din Dachia. 260.<br />
Numele kr. 304. Ast-fel se numesc<br />
Muntenii, dupd numele Romanilor.<br />
307. In locul numelui de Roman,<br />
sciitoril Domnior, pun numele dat<br />
de Greci. 307. El aii fost stapani-<br />
INDIC& GENERAL 783<br />
toHi Slovenilor ramasi aci. 325. Raz-<br />
136ele lor cu imp6ratii grecesel.<br />
351, 376. Limba lor ail amestecat'o<br />
Pecinighil in a Mr, all fost traitori<br />
totdeauna in kcurile acestea. 363,<br />
364. El impreund cu bastarnii si<br />
inovezil fondeazd mai multe cetati.<br />
365. Ail stätut in Dachia. 366,<br />
368. El n'ail cumparat condeele<br />
scriitorilor sà scrie despre locuintia<br />
kr in Dachia. 367. Stefan craiul<br />
ar fi fost d'intre Romani. 375.<br />
Ca facut cdeosabita Dispotie,<br />
iMelegem din tabla lui Vasile Bulgarocton.<br />
377. S'ail deslipit de trupulimparatiei,<br />
spune Nichita Honiatis.<br />
377. 0 parte din el tree in Misia<br />
cand yin Hunil asupra kr. 383 Unil<br />
istorici interesatl clic ea ei sa fie<br />
de ieri, alaltderi in partile acelea.<br />
385. Dlugos zice de lociirile acestea<br />
all fost locuite de romani. 389. Nichita<br />
Honiatis va vorbi de resb6ele<br />
kr cu r6sAritul. 390, 393. Numele<br />
lor s'a sehimbat dupa timpul<br />
lui Anastasie. 396. El all avut resb6ie<br />
cu Isachie Anghel. 396. Vlahil<br />
din Thessalia sint tot Romani. 397.<br />
Cu iel sant tot un neam Vlahil<br />
din Gretia. 398. Numele kr incepe<br />
a se pomeni de pe vremea lui<br />
Isachie Anghel, la istoricil greci,<br />
zice Sarnitie. 399. Istoricil despre<br />
némul Romanilor. 401. Razbóele<br />
Romanilor cu Isachie Anghel. 402.<br />
Obiceiii al Romanilor, in razb6e.<br />
405. Despre loan, domn al Romanilor.<br />
412, 417. Numele kr e amestecat<br />
de unil istorici, cu al Bulgarilor.<br />
419. Sthpanitor al kr, 1.6mane<br />
loan Alexie. 420. La domnul<br />
kr, Joan, fug Grecil goniti de Balduin<br />
i iel sant nascuti din Ro-
784 INDICE GENERAL<br />
mani, zice Bonfin. 423. Ioan domnul<br />
Mr, trece in Thrachia, cu el se<br />
unese Machedonil i Thrachil di<br />
bat pe latini. 424. Cu &tea Mr<br />
G-recil stall Fara fried in cetati.<br />
425. Stau imprejurul Udrilului, se<br />
ascund in niste locuri deluróse, 6i<br />
bat pe Latini. 425, 426, 427. loan ,<br />
Domnul Romanilor ia Serras. 428.<br />
inconjeira Thessalonicul pe care il<br />
iati i ii pradeaza. 429. Inconjórd<br />
tabara Romanilor la Udrilti, i nu<br />
lasa sã vind hrana. 430. Impreuna<br />
cu Tataril devasteaza Thrachia.<br />
431, 432. Romanii pada la navala<br />
lui Batie. 435. El au esit de la Ram<br />
mai nainte de Vladislav cel mincinos,<br />
merg in ajutorul Polovtilor,<br />
cari impreunä cu Pecinighil, amestecd<br />
limba cu a Romanilor. 444.<br />
lalt protectia lui Andreas. 445. Romann<br />
i Batie. 447. Lupta Mr cu<br />
Tataril, e minciuna. 452 Laslail ai<br />
Romanii. 449, 454, 459. Romanil<br />
in Ardél. 461. Printre ei s'aiiayezat Saxonil in Ardel 463. Romanii<br />
al venirea Varvarilor. 464. Bonfin<br />
despre Romani. 464. Marin despre<br />
ei. 465. Cu Sacuil ail oprit pe Mari<br />
de a intra in Ardél. 465. Românii de<br />
dincóce i ei mergênd la munti ail<br />
oprit pe Tatari. 465. Nu se scie ce<br />
domn aye* póte Ionità Asan. 465.<br />
Ati venit dincóce de Dundre, goniti<br />
ffind de Latini. 466. Si dupa 16 an.'<br />
de la trecerea kr vine Batie. 466.<br />
0 parte din el chiar pe vremea<br />
invasiei lui Batie, tot a r6mas prin<br />
cetatile de pe MAIO Dunare. 467.<br />
Erat. Romani in tara::Muntenia_<br />
sea si mai inainte de descalecare.<br />
467. Scaunullor era la Cetatea alba.<br />
469. 0 parte si mai inainte 9i<br />
dupa Batie ail r6mas tot in Ora.<br />
470. La istorici 471. Orasele Mr.<br />
477. Romfinil sunt opriti de Bela<br />
IV, insa unii din iei se intorc<br />
cu domnil kr in Moldova si tara<br />
MuntenSsca. 473. Romanii in sfatul<br />
de obste erail cu Sasil §i<br />
Ungurii. 473. Unele tinuturi din<br />
Ardél erail ale Romanilor. 473., In<br />
tinuturile Romanilor din Moldova<br />
in Transilvania este Rudivani<br />
Rodna cu capitala Vestendorf. Al<br />
doilea tinut Tordia, al III-lea Cochelvar<br />
si al IV-lea Totrus. 473,<br />
474. Si cei din Muntenia aii avut<br />
cetati in Transilvania. 474.<br />
Multe tinuturi din Ardél au fost<br />
tinute de iei impreu na cu Unguru<br />
i cu Sasil mosnéni in timpul<br />
invasiel lui Batie. 474. Dupa<br />
retragerea Tatarior se intorc in<br />
Muntenia i Moldova. 475. Craiul<br />
Sarbesc ea pe fata domnului Romanior.<br />
479. In tara lor, la 28<br />
ani dupd Batie, a fost un domn<br />
cu domnie aseclatä. Nu se stie cinD<br />
a fost socrul lui Milutin. 482. Domnil<br />
de ai lor, r6man in cetatile<br />
dupa. marginea Dunaril, dupà plecarea<br />
lui Batie. 482. Domnul lor<br />
care a dat pe fata sa craiului sat.besc,<br />
a fost pe la 1274, spune Grigoras.<br />
483.<br />
Romano-Dachil stalt linistitl in Dachia<br />
in timpul lui Gordian. 207.<br />
RoinamiscA. Hronicul scos pe limba<br />
romanésca. 1. Se vor arata cele<br />
romanesci. 9. Hotarele .imparatiei<br />
romanesti). 14. Poporul «romanese.,<br />
14. Chemarea slujitorilor romanesti<br />
din Dachia. 15. Ce spune<br />
Striikovskie. 18. Apdrarea roman&<br />
sea. 19. Imparatia romanésca na
iruit pe Turci. 21. Despre némul<br />
romanesc. 25, 107, 109, 110, 133, 134,<br />
192, 195. Despre viéta impdratilor.<br />
romanesti. 51 Hronicul térel Ro-<br />
mânesti. 57. Rasbóele lui Avgust<br />
a altor imparati românesti.p 77.<br />
Limba nóstrã pdrintéscé din Romanésca<br />
sail latinésca iaste. 104.<br />
Numele romanesc. 105. Vitejie romanésca.<br />
106. 0 stile romanesti. 124,<br />
128, 166. Mosia romanésch. 127. NArod<br />
romanesc. 130. Coloniile roma.nesci<br />
aseclate de Traian in Dachia.<br />
150. Provintil romanesci. 151, 251,<br />
258. Limba romanéscd. 152, 180,<br />
221, 304, 363, 364, 367, 444. Tara romanéscd.<br />
159, 181, 217, 257, 305, 321,<br />
337, 338, 461. Diregdtorie roman&<br />
sea. 191. Lucrurile romanesci. 193.<br />
Lacuitori romanesti. 215. Sarnitie<br />
este impotrivnic némului romanesc.<br />
240. Aetie cn ostile romanesci.<br />
288. Ostea romanésch la 314. 312.<br />
Stapanirea romanéscd. 318. Cetarile,<br />
de pe laugh Dachia, sunt intärite<br />
cu óste romanésca de Jus-<br />
tinian. 323. Sclavonii i óstea ro-<br />
manSscd. 325. ostile romanesci din<br />
Misia i Thrachia. 330. Ce spun<br />
istoricii romanesci. 361. Cuvintul<br />
asteptat de scriitorul roman. 365.<br />
N é mul romanese. 366, 396, 470. Ivanco<br />
roman. 411. Domni rom'anesci.<br />
417, 424, 426, 479, 480, 481, 482. Rudivania<br />
se chema, mai denainte,<br />
Rodna. 473.<br />
Romanii de peste Rut-tare aü avut de<br />
strdrnosi. pe Romani. 153.<br />
Romitui vinetici se numesc ramasitele<br />
din Romania a Pecinighilor Venell.<br />
365.<br />
Romel. Némurile Schyticesci ve'clênd<br />
ostile Rorneilor s'au supus Roma-<br />
8<br />
INDICE GENERAL 785<br />
oi<br />
nilor. 355. S'aii dat dupa obiceiurile<br />
lor, Pazinazil. 384. De la iei ati<br />
cerut si le-an dat-o Pazinachil dupa<br />
ce all fost batuti in Thrachia. 391.<br />
Asanestil fata de Romel. 400. Cu<br />
iel nu mai voeste sa stea Sf. Dimitrie,<br />
spun Petar i Asan. 401. In<br />
iei indémnd Petal. si Asan sll nL<br />
valésed Bulgaril i Vlahil. 401. Cetatile<br />
lor le devastéza. Vlahil. 402.<br />
El bat pe Vlahi. 402. Lor voeste<br />
sd le fad . marl r'eutdti, Petar<br />
Asan. 403. Inaintea cdlarimiI lor,<br />
ies Vlahil. 405. Sunt prädati de<br />
Vlahi la 1191. 408. Cu iel aveatt<br />
lupte dese Vlahil. 409. Sunt batuti<br />
reit de Vlahi. 411. Petru desbraca<br />
prada Romeil ea si fratele seit<br />
Asan. 413. Hris le face marl rait-<br />
-MO. 414. De iei rad Vlahil dand<br />
drumulla buti Ole din virful muntelui.<br />
416. Ioan Alexie a poruncit<br />
sä se scobóre la camp omen! de<br />
a! sS1 cu call-va robI Rome!. 418.<br />
Pentru iel se pun Rusii si Roman<br />
domnul Haliciului. 419 Din manile<br />
lor, Joan Alexie luase cu Viclesug<br />
Misia, spun Latinii. 424. Pe iel II<br />
biruisera. Turcii. 433. Cu iel vrand<br />
sa se facd prietin Craiul Sarbese,<br />
cere pe Evdochia, sora lui Andronic.<br />
479.<br />
Romfea, ar fi cuvint Gotic. 178.<br />
Romulus. De la el vin Romanil. 13<br />
85. Stkpanirea lul Eneas pana la<br />
el. 96. Fiul Reel, facut cu Mars. E<br />
frate al lui Remus. Améndol sunt<br />
lepadati intr'o padure. 97, 98. Crescut<br />
de Favtus, care II duce la Numitor,<br />
i e recunoscut nepot. Pe<br />
locul unde a fost gasit ridicà impreund<br />
cu Remus, o cetate, Roma,<br />
dupa cum spune Justin. 99.<br />
50<br />
oi
786 MINCE GENEitAt<br />
Rossiesti. Dimitrie Cantemir era si a<br />
svintei Rossiestii imparátil Knlaz.»<br />
1, 49.<br />
Rosia Hare. Acoperà pe Faraon. 170.<br />
E trecufa de Traian. 199, 194, 195.<br />
0 comparatie. 349.<br />
Rosii, cetate tinutd de RomAnii din<br />
Muntenésca Ord in Transilvania<br />
a caror locuitort s'ati numit céta<br />
Rosii. 174.<br />
Roxolau o parte din Siculi au ajuns<br />
pAnd aci. 289.<br />
Itra numesc Gheografii Eflineti, fatarimea<br />
de peste Volga. 447.<br />
Rubrie Haman a bdtut pe Sarmati.<br />
165.<br />
Rudivani sati Rodna tinut al Moldovenilor<br />
in Ardél. 473.<br />
Rutin, scriitor, spune ca Gotthil prädeazh<br />
Thrachia, Misia, Dachia si<br />
Pannonia 257.<br />
Rutin. Patriarliul, tatal lui Joan Consulul.<br />
315.<br />
Rufus prind pe Filipic i II scóte ochil.<br />
343.<br />
Rughii yin la Sicambria, chemati de<br />
Attila. 287.<br />
Ruric din semintia lui Prus a fost<br />
chemat de Novogrodeni sh le fie<br />
domn, dar el era stdpan peste tóta<br />
Rusia. 372. Dupä mórtea lui ramane<br />
Igor. 372. Dupà ce a venit<br />
el la imparätie toti Slavénii s'aii<br />
numit Rusi. 373. El avea lupte cu<br />
Roman Domnul Haliciului, care il<br />
invinge si prapadeste pe Tataril<br />
veniti in ajutorul lui Runic. 419.<br />
Rusae. Basmele spuse de un Sirbar,<br />
luate de un Rusac, si de aci de<br />
Simion Mdzacul. 458.<br />
Rusasefi. Istoricil Rusesci apArd pe<br />
Romano-Moldo-Vlahii 24. Padurea<br />
Hertinil incepe de la obârsiile Do-<br />
nului i curmând tara rugs&<br />
intrà in tara lesascà, si in Ghermanila<br />
i tréce pand la muntii Italiii.<br />
76. Sarnitie despre raportul<br />
d'intre limba sarmatica (prin care<br />
intelege pe cea slovenéscd san rusésd.).<br />
130. Povestea despre Las-<br />
Iáü gäsita<br />
intr'un hronic rusesc.<br />
143. rataril Crâmului presarà multe<br />
téri cu robi lesesci si rusesci. 175.<br />
«Petär Alexievici Marele Impdrat<br />
rusesc bate pe Lesi. 176. Despre<br />
némul rusesc i alte némuri slovenesci.<br />
178. Numele vechift al Romanilor<br />
in limba slovenéscé, dupd<br />
spusa letopTsetulul rusesc. 303, 308.<br />
Letopisetele rusesci, i despre Thor.<br />
357. Despre inceputul impSfatiel<br />
rusesci. ii despre Vladimir, domnul<br />
rusesc. 359. Letopisetele rusesci<br />
despre Pecenegi. 362, 364.<br />
Limba Pecenegilor era din cea rusésca,<br />
din cea leséscá si din cea<br />
moldovenéscä. 363. Letopisetele rusesci<br />
despre rdzbóele Rusilor cu<br />
imp6ratil Grecesci. 370. Inceputul<br />
impérAtiel rusesci. 371. Trecerea<br />
la Crestinism a norodului rusesc,<br />
373, la istoricil ruses& 374. Istorich<br />
rusesci despre Pecenegi. 378.<br />
Hronicul rusesc i Stepena, despre<br />
Vladimir. 380. Impératul Conrad<br />
trece prin tara rusésca. 390. Comanii<br />
locuiall prin Pocutia ruséscé.<br />
407. Derbend e cetate care marginesce<br />
impSrdtia ruséscA cu cea<br />
persésa 438. Ladislav adaoga sub<br />
stàpânirea sa i Bulgaria i o parte<br />
din tara ruséscd, care era sub<br />
cr5ila leséscá. 444. 6rdele fathresci<br />
de langa Volga, se numesc pe rusesce<br />
zolotaia Orda. 447. Tátarii<br />
tree prin tara ruséscá in spre Un
garia. 450. Nemul rusesc, dupft ce<br />
s'ail luminat cu credinta Ortodoxiei<br />
a voit a sci cele intamplate mal<br />
'nainte in impSratia Grecilor si in<br />
crdiia Bulgarilor, de aci hronicul<br />
rusesc povestesce istoria imperatilor<br />
grecescl si a crailor bulgaresci.<br />
454. Hronicele rusesci despre<br />
Las laii. 455.<br />
Russetilor, familie straina primità in<br />
sinul Romano-Moldo-Vlahilor. 25.<br />
Rusia. Cu argumentele lui Sarnitie<br />
scóte si pe Romani si pe Unguri<br />
si pe Turd la Rusie. 131. Runic<br />
era stapin peste tóta. 372. In curind<br />
tot poporul din ea s'a crestinat.<br />
373, 374. Vladimir biruit pe<br />
mare fuge cu greu in Rusia. 380,<br />
381.<br />
Rusia Alba sit Neagra, parte din Tatdrimea<br />
europeand, 61, 67, mai inainte<br />
se numeati Cumania alba si<br />
négra. 281.<br />
Rusocastron, cetate zidith de Pazinazi<br />
in Thrachia. 381. Cetate a Rusilor,<br />
luata de Joan Alexie. 431.<br />
Rusil. Contra Mr yin Turcii. 20. El<br />
cu Candi tot o limba aii 71. Nun-wail<br />
Italieni pe locuitorii din Dachia,<br />
adusl de Romanii. 131. Bonfin<br />
zice ca impreuna cu Amaxovil<br />
si Comanil navalesc in Ungaria si<br />
sunt batuti de Ladislav. 149. Rush'<br />
afi navalit in Evropa de peste pustifle<br />
Volga 174. Afi avut resbeiie<br />
cu Lesii. 175. Turcii si Rusil. 224.<br />
El se numeail inainte Amaxovii.<br />
282. El sant Slovéni. 304. Ei numese<br />
pe Moldoveni, tot Volohl.<br />
305. Ei si numele Moldovenilor.<br />
306. Hronicul Moldovenesc pomeneste<br />
de niste Rusi ce ar fi locuit<br />
la Suceava si Bae inainte de ye-<br />
INDICE GENERAL 787<br />
nirea lui Dragos Vod de la Ardél,<br />
cari Rusil nu pot fi altii de cat o<br />
remásith din Slovenil cari au trait<br />
in Volohia si in urma ail fost gonip.<br />
325. El erau Schytil, spune Zonara<br />
ca nävalesc asupra Tarigradului,<br />
mail o multime de robl, si<br />
de la ei incepe sa se deprinda in<br />
lege crestinescá si apol sub Vladimir<br />
se crestinéza cu totii. 353.<br />
Olga imperateasa lor. 357. Navalesc<br />
asupra imparatiel de resarit. 360.<br />
Vecinii de peste Nipru al roma.nibor.<br />
362. Numese pe Pecinighil, Polovti<br />
. 362. Limba Mr amestecata<br />
cu a Lesilor si a Romanilor forméza.<br />
limba Polovtilor. 363. Pe la<br />
968 Let, navalesc mai de.s peste Dunare.<br />
369. Domnul Mr merge asupra<br />
Bulgarilor. 369. Le plac locurile<br />
din Thrachia si voesc sä remand'<br />
acolo. 370. Imparatul vine cu<br />
armata asupra Mr invinsi si scosi<br />
din Thrachia, 370, de el voesce<br />
imparatul sa scape pe bulgari. 370.<br />
I-a scos din Bulgaria. 370. In istoricii<br />
rusi in tote resbóele lor el ad<br />
Invins, zic. 370. Nu numai Mr era<br />
cunoscuta. marimia Novogradii dar<br />
si streinilor. 371. Se cobera asupra<br />
Grecilor la 860. 372. Rusil Kiiveni.<br />
374.Domnului lor, Svetoslav, i-a tdiat<br />
capul, Cura domnul Pecinighilor.<br />
378. Child au avut de sef pe Vladimir,<br />
nepotul lui Vladimir marele,<br />
au fost batuti pe mare de tarigradeni.<br />
380. Visat cu Rush eel orbiti<br />
s'ail intors inapoi. 381. De la ei a<br />
luat ostl Boleslav inteajutor contra<br />
lui Viteslaus. 385. Se scóla. asupra<br />
Vlahilor. 418. Rusocastron era<br />
cetatea lor. 431. Imparatia Mr se<br />
despärtia de a Persilor prin M.
788 INDICE GENERAL<br />
Derbend, 431, crdia lor era sub<br />
craia Leseasca i e supusa de Ladislav.<br />
444. In imparatia lor, inträ<br />
Batie. 447. Prin tam lor cautã sa<br />
tréca Batie. 450. S'aii luminat cu<br />
credinta Ortodocsiei i Hronicul<br />
lor vorbeste si de Greci si de Bulgari.<br />
455. Rusil erail prin Moldova<br />
mai inainte de venirea lui Dragos<br />
Voda. 471, 472.<br />
Sabelieus, spune ca Slovenil tree in<br />
Gherraania. 327<br />
Sabinian, hatmanul, de la Illiria, opresce<br />
pe Theodoric Domnul Gotthilor,<br />
care intrase in Gretia. 293.<br />
Sabinie. Despre un Sahinie, ostén al<br />
polcului al trei-spre-clecelea, intr'o<br />
inscriptie din Dacia. 161.<br />
Sabinenee. 99.<br />
Sabinienii. Fete le lor rdpite de tovarasil<br />
lui Remus si Romulus, si<br />
luate sotii. 99.<br />
Sacitzul posesie insulard a Ellinilor.<br />
90.<br />
Sadi. Hogea Sadi in Predoslovia cartel<br />
lui .Tagittevaric , despre Suleiman<br />
Sah. 436. Despre Oguzi. 439.<br />
Saldenii, norod in Dachia, 67, 68, si<br />
inainte de Dachl. 68.<br />
Salonila. Glichirie e facut episcop de<br />
Salonia de catre Julie Nepos 293.<br />
Saltopirgul, cetate in tarmul Dundrel,<br />
intarità de Justinian. 323.<br />
Salvias Otho vine la imparatie dupä<br />
ce omórd pe Galba, 164 ; se duce<br />
cu óste inaintea ml Vitelie Hatmanul<br />
pe care sluibitori'l numisera<br />
imparat i luptandu-se in Bebriac<br />
fu biruit i gonit de ostile<br />
S.<br />
Basil Chioveni, ah intrat in Ardél la<br />
1002. 374.<br />
Basil Novogradeni chiamd pe Runic<br />
sä le fie domn. 372.<br />
Rutulil, aveaii domn pe Turnus. 95.<br />
Au perdut lupta contra lui Eneas<br />
si Latin si ah fost luati in stapanire<br />
de invingatorl. 95.<br />
Ruvhn, feciorul lui Iacov. 178.<br />
lui Vitelie, din care causa s'a omorat<br />
singur. 165.<br />
Sambutie (geograf), spune ca. Buda a<br />
fost slobozia a celor vechi Dachii.<br />
66. Marturiseste despre gonirea<br />
Dachilor in fundul Ungariel. 83.<br />
Vorbeste despre numirea de Galitia,<br />
data Vlahiel marl. 446.<br />
Samoghetia, parte, din Sarmatia evropasca.<br />
61.<br />
Samoil, craiul bulgarilor a fost gonit<br />
din Thessalia de Vasile. 375.<br />
Sampson. Unil lungesc pe Gothi pada<br />
la el. 77. Cand era Sampson, giudeti<br />
la India , Ellinil numiail Mysia,<br />
cu acest nume. 135.<br />
Sanet Peterburg. Aci a scris Cantemir,<br />
Hronicul seU. 1<br />
Sanghte Beg de la Turci, corespunde<br />
lui 41Xatiookaptc, la Greci. 469.<br />
Sanseverinatil era stapanit de Theodat<br />
nava lui Stefan craiul. 375.<br />
Sansovin vorbesce despre Craii ungurestl.<br />
443.<br />
Sapor, imparat al Persilor, prinde si<br />
omóra pe Valerian, la 259 d. Hs.<br />
211, 216. Incepe a calca imperiul<br />
hit Constantin Marele. Asupra lui<br />
Constantin Marele trece in Asia.
246. Se tidied asupra lui Constantiie.<br />
250.<br />
Sapsoni. 0! cdti Sapsoni in pólele de<br />
Dalidale culcându-se s'aft sculat<br />
spre m6rte ! relativ la Zoi irnpärd-<br />
tiasa. 379, 380.<br />
Sapsonnl, cetate pe Strela (Strig)<br />
avut Romdnii din Muntenia. 474.<br />
Sardi, ei ati fundat Sardia. 63.<br />
Sardia posesie insillard a Ellinilor. 90.<br />
Sardia a fost fundatd de Sardi. 63.<br />
Can, geograf, intinde Ghetia si Dachia<br />
phnd la Sardia (Sofia Triadita)<br />
nu se stie, 66, cuprins5. de Flac.<br />
78. Constans adund aci synodul,<br />
din : Roma, Ispania, Gallia, Italia,<br />
Campania, Calavriia, Africa, Sardinia,<br />
Panonia, Misia, Dachia, Dardania<br />
si de la altd Dachita si Machedonia.<br />
250. Aci Hatmanil lui<br />
Theodosie bat pe Attila. 284. Ea<br />
este Sofia de azi. 284. Sardica se<br />
mai nurneste. 408. Era prildatil de<br />
Vlahi. 409.<br />
Sardica. Vecli Sardia. 78.<br />
Sardinia fAcea parte din a 3-a divisiune<br />
a imperiului lui Constantin<br />
Marele. 2-12. El de aci ati fost representanti<br />
in sinodul de la Sardica<br />
250.<br />
Sarglictia, rid din fundul cdruia aU<br />
scos Traian la lumina comorile<br />
ascuse de Dechebah. 9 Aci s'a<br />
dat lupta decisivd intre Traian<br />
oDechebah, iar in urind Traian<br />
cabätthid din niatca sa apa Sarghetil<br />
ail luat tótd avutia de acolo.<br />
83, 180. Ncum se numesce tStrelta<br />
si curd despre Maramords spre<br />
apa Tisii. 189.<br />
Sarghiban,- craiul Alanilor, se cumiste<br />
cu imptiratul Rdrnului, contra lui<br />
Attila. 288.<br />
INDICE GENERAL<br />
lab<br />
'<br />
789<br />
Sarmatenil. Despre un prefect al Sarmatdnilor<br />
si al altora, intr'o inscriptie<br />
din Dacia. 161.<br />
Sarmatia asiaticd, fdcea parte din<br />
Schythiia Asiaticd, 61, iar Sarmatia<br />
Eurupeand, din Schythiia Europeand.<br />
91. In dosul iel era Dachin.<br />
65. Din ea spune Bonfin Ca<br />
aU esit Bulgaril. 158. De ea se amintesce<br />
intr'o inscriptie giisitd in Dacia.<br />
161. Tot neamul sdrbesc, rusesc,<br />
lesesc, amândouS Sarmatiile<br />
si mai V.:4d Schitia se socotesc ca<br />
némul"Elinesc 178. Din fundurile<br />
ei yin Hunii 262. In ea ad intemeiat<br />
crSii, Slovenii. 304. Sasil mutag<br />
de Carolus:trdesc i astdzi aci,<br />
insd cu numele schimbat i louteste<br />
la satele Hflneti si se numese<br />
Destabanii. 350.<br />
Sarmatica. 'Muntii Carpatici saU Sarmatichil.<br />
60, 240. Limba Sarmaticd,<br />
zice Sarnitie cd a dat nascere limbei<br />
Rom ânesci, probd nu rnirea principelui<br />
cu cuvintul Voevod. 130.<br />
Constantile e nutmt de dare Senat,<br />
Sarmatic. 249.<br />
Sarmatil, dupd Dion Perlighitul, la<br />
r6sdritul Mdrei Negre, 61, idem. 63.<br />
Numele lor e din cele mai vestite<br />
de la Dundre, M. Neagrd i Caspica<br />
in sus. 73. ScriitorurPretorie<br />
ii face Gotthl. 76. Ail loc amea<br />
tecati. cu Dachil. 76. Se invecinesc<br />
cu Bogdania sail Moldova. 126, 127.<br />
Ad numit Italienil pe locuitorit din<br />
Dachia adusl de Romani. 131. Ei<br />
impreund cu Romanil locuiail in<br />
Dachia inainte de a ndvdli Gotthil<br />
si Unit, zice Bonfin. 158. Traian<br />
pune colonii in Dachia, pentru a<br />
avea un zid contra bon zice Sarnitie.<br />
160. Ei, zice Tatius, pe la a-
790 INDIC& GENERAL<br />
nul 70 an trecut Dunarea ati pr.&<br />
dat Misia i ati omorat pe Hatmanul<br />
Fonteus Agripa, insa el ail fost<br />
batuti de cdtre Hatmanul Rubrie.<br />
165. Sarnitie la istorici. 177. Traian<br />
i-a domolit, 194, impreuna cu<br />
Cvadil, Vandalii, Svedii i aliati cu<br />
Marcomanif sunt batutl de Marco<br />
Avrelie. 200. Gordian ii bate. 207.<br />
arnitie despre ei. 221. Pe iel if<br />
supune Probus, la anul 280. El locuiail<br />
intre Nistru i Nipru, apreipe<br />
de M. Neagra. 228. Galerie hatmanul,<br />
il bate. El peste Nistru, spre Nipru<br />
si 'And la Don locuiail. Domnul Mr,<br />
e prins vin de Constantin Marele ei<br />
dus inaintea hatmanulul Galerie,<br />
zice Evtropie. Diocletian face triumf<br />
la Roma, pentru invingerea<br />
Mr. 232. Avrelie Carus, onaóra. 10<br />
mu i 20 mil ia robi. 230. Clätirile<br />
lor din Panonia, le potoleste Diocletian.<br />
232. La anul 321, Zosim<br />
spune ca ail navaiit din noil spre<br />
Thrachia dar Constantin i-a biruit<br />
si<br />
i-a gonit peste Dundre. Domnul<br />
lor, Raosmod, piere in lupta.<br />
Constantin il bate in Panonia. 238;<br />
apol pe el si pe alti Varvari. 239.<br />
Domnul Mr. 245. La anul 332, Go tthil<br />
se scóld asupra lor i iel cer<br />
ajutor la Constantin Marele, care<br />
trimite pe fiul set], Constantin Chesarul<br />
i invinge pe Gotthif. 245.<br />
Se ridica impreund cu Cfadil asupra<br />
lui Constantie, dar sant batuti.<br />
Impreund cu Cfadil, pradézd Panoniile.<br />
254. Din fundul Tare! Mr,<br />
vin Hunii, 255, trdesc impreund cu<br />
Gotthil, zice Stravon. 261 Radagazius,<br />
domnul Gotthilor impreuna<br />
cu Sarmatil, navalesc in Italia.<br />
274. Adrian strica podul spre<br />
a nu se putea folosi de el Sarmati.<br />
280. Se unesc cu Attila. 287.<br />
Bulgarii ar fi din Sarmati. 464.<br />
Sarmatiei, munti, aci a fost starea<br />
I-a a Varvarilor, zice Sarnitie. 240.<br />
Semitic, 23, istoric, 76, 124, 157. El<br />
si impreuna cu altil impartasesce<br />
pdrerea lui Eneas Sylvius, cum eh<br />
Romanil all venit in Dachia cu mai<br />
multe veacuri inainte Avgust<br />
Julie Chesar sub Valerie, Fulvie<br />
sail Lutius Flac i gonind din<br />
aceste locuri pe Gheti i Dachil<br />
le-an ocupat el si s'ail numit Flachl,<br />
insä cu timpul schimbändu-se graiul<br />
din Flac a devenit Valah, Vlah,<br />
Voloh ; el nu thgaduesce ca. Romanii<br />
se trag din Romani, ci numai<br />
asupra timpului gresesce. 124.<br />
Se sileste a dovedi : ca. Romanil<br />
se falesc derivand cuvantul Vlahi<br />
din Flac; 2-a cd Rornanii nu se trag<br />
din Romani, ci din Gheti i Dachl.<br />
Spune ca. Ovidie Poeticul pomeneste<br />
de un Flac cdpetenie a ostilor<br />
Romane care a luat cetatea<br />
Triaditia de la Gheti.<br />
Sarnitie Stanislay. Spune cà dacd Ylahii<br />
ar fi din coloniile Romane nu i-ar<br />
fi uitat si nu i-ar fi numit Vlahi.<br />
Ca coloniile Romane au fost intórse<br />
in Italia si cll nu se trag<br />
din Ghenovezi. 127, 128, 129, 130,<br />
131, 132, 133, 134, 135. Spune ea<br />
Romanil nu se trag din Romani,<br />
ci din Dachl i eh Avrelian, a adus<br />
coloniile inapol in Italia. El pune<br />
in locul lui Avrelian pe Adrian si<br />
in locul Misiii pune Italia. 150, 161.<br />
El spune ca multi coloni af]. rSmas<br />
in Dachia si eh vorbesc Slavoneste.<br />
152. and stà singur in<br />
socotéla sa, nu primeste Rornanif
sd fie Romani, 159, CA Rornanil<br />
s'ail apdrat impotriva Sarmatilor.<br />
Spune cà Traian a ridicat podul<br />
de peste Dundre nu departe de<br />
Nicopolis. 160. Spune ca Pertinax<br />
nu a facut nimic vrednic de a fi<br />
pomenit ; ca mai inainte a ocArmuit<br />
bine Misia i Dachia. 204,<br />
Spune cä Clavdie a batut pe Schythil,<br />
la apa Nistrului, impotriva<br />
Capistii Dianii, impotriva Cramului.<br />
212. El spune ca Avrelian a<br />
trecut in Misia pe toti locuitoril<br />
Dachiii. 217. El este protivnic Romanilor<br />
din Dachia. 220. El spune<br />
ca Ghetii i Sarmatii voiail sà scótil<br />
din Dachia, leghiónele Romanilor<br />
0 se tidied sub Cunab, Hatmanul<br />
lor, dar Avrelian ii bate. 220. Serie<br />
cA Probus s'a vArsat cu tcita urgia<br />
asupra Ghetilor. 228. E protivnic<br />
Romanilor. 240. Spune ca de<br />
la Constantin Marele pand la Valentinian,<br />
drumul Sarmatilor a fost<br />
pe deasupra Panoniei i trecând<br />
spre Dundre, peste apa Sola, Vag<br />
Rab. El insemneazd 5 stall ale<br />
Varvarilor : 1°, la balta Meotis si la<br />
Muntii Sarmatici ; 2°, in Trachia;<br />
30, in Panonia ; 4°, in Italia; 5°, in<br />
Spania, dupA ce-i goneste din Italia,<br />
Velisar si Narsitis Hadânbul,<br />
Hatmanil lui Iustinian. 240. Zice<br />
ca. scaunul Ostrogotthilor sa fi lost<br />
Zermituza, Tomos cetate la Du-<br />
&Are i ostrovul Pevchil. 261. Dupil<br />
Ptolomeil zice Ca Ostrogotthii erau<br />
la gurile DunArel si Visegotthil la<br />
marea Bahia 261. De blind voe<br />
trece cu pomenirea pe Sarnitie.<br />
307. El spune Ca istoricil grad<br />
incep a pomeni numele RomAnilor<br />
pe vremealui Isachie Anghel. 399.<br />
INDICE GENERAL 791<br />
I<br />
Sarolta mama lui Stefan Craiul Ungariel.<br />
375.<br />
Sarrulis, intâiul cral al Dachilor, numit<br />
Corrilus, de cAtre Iornand.<br />
Pe timpul hu Iulie Chesar. 78.<br />
Sarvar, hatmanul lui Hosroe este<br />
hatut de Iraclie. 333.<br />
Sali (Saxonii), sunt bátuti de Carolus<br />
care pe multi din el I-a mutat<br />
in Dachia cé din afard sail Ardeal<br />
si in Panonia, el trAesc si<br />
astAzi In Sarmatia i Dachia. Deci<br />
Sash earl ah descAlecat in Sarmatia<br />
sunt astd-zi niste narócle<br />
care locuesc in satele Häne01<br />
II numesc Destabant. 330. Coloniile<br />
lor. 463. In sfatul de ob0e erail<br />
cu RomAnii i Ungurit. 473, 474.<br />
Mosiile din Ardél pe cari k-au<br />
tinut RomAnii, cu Unguril i Sasii<br />
impreund Némisi Hind. 475.<br />
Satele Reantine. In ele Vespasian a murit<br />
de vintre la a. 79, Iunie 24, dura<br />
ce a domnit 10 ani fdra 6clile. 165.<br />
Satul. Hunii in timpul lui Iustinian<br />
prada Trachia i ajung 'And la<br />
Dripea, Nimfea si la satul lui Hs.<br />
317. Halchedon era uncle acum<br />
este satul caruia II cue Turcil Cadichion.<br />
331. Sapte deci I trel de<br />
mil de prunci cari aü fost luati<br />
de prin satele i tArgurile de la<br />
hotar s'au inecat 343. Sasii locuesc<br />
astacli in satele HAnesti. 350.<br />
Romanii despartiudu-se in vremea<br />
lui Isachie Anghel, aft remas prin<br />
satele Ioanninii in Epir. 398. Bela<br />
ddrueste multe sate si orase in<br />
tara Ungurésca Crutiatilor si Franghipanilor.<br />
452. Bela sa fi dat RomAnilor<br />
patru tinuturi din care al<br />
IV-lea a lost Totrus cu cetatea Pogava<br />
cu alte multe sate. 474.
792 INDICE GENERAL<br />
Saturnia. Vedi Pevrie.<br />
Saul proroc. 160.<br />
Sava. Lavra Sf. Sava e o rnândstire<br />
la Ierusalim unde s'a dus Sf. Cozma.<br />
345.<br />
Sava Mitropolit, frate cu Stefan, cral<br />
Bulgdresc. 140, 141, 454. Este trimes<br />
sol la Las ldu. 140, 455. Se<br />
1.60 lui D-zed sd induplece pe<br />
Las ldu i rugdciunea ii e ascultatd.<br />
411, 455. El a scos minciuna<br />
cu Lasldd. 454. Crestineazd pe Laslaii.<br />
455, 456.<br />
Sava, HU, intre ea si Dundre este<br />
coprinsd cetatea Sirmium, 267, intre<br />
ea si Dundre este coprinsd Panonia,<br />
273, 278, pe apa el fdcead<br />
cordbil Avaril impreund cu Solavonil.<br />
328.<br />
Savrontatil fdceail parte din Varvaril<br />
Grecilor. 75. Cu Melanhlanii aü<br />
fdeut primele desalecdri peste Dudare.<br />
76. Impreund cu Dachit si<br />
alte popóre se luptd in contra Romanilor.<br />
79. Adrian trimite ostl<br />
cotra lor i II supune. 198.<br />
Saxonestl. Pe craiul Saxonesc din<br />
cr5ie l'a isgonit gr6za sfedului.<br />
176. A lor era Turinghia. 285. Pe<br />
limba:Saxoniascd se spune Siebenburger<br />
(7 cetaci) locului unde locuesc<br />
el in Ardél. 463. De lucrurile<br />
saxonesti, scrie Marin. 465.<br />
Saxonia e prAdatd de Pictl pe timpul<br />
lui Valentinian, 254, cdtre ea<br />
se intreptail popórele supuse flunilor,<br />
273, locuitorii el iali numirea<br />
de Franconl. 977. Spre pdrtile iei<br />
se zdbAvea Attila. 285.<br />
Saxon ii trecênd la ostroavele Britaniii,<br />
Crdila Anglicand i Scoticd ad<br />
asezat, 12, impreund cu Papa, eraii<br />
in luptd. cu Henric, impèratul apu-<br />
sului, pe timpul lul Solomon din<br />
Ungaria. 148 Locuitori al vechil<br />
Germanii. Pe Craiul lor, Petar Alecsievici<br />
11 pune pe tronul Lesilor.<br />
176. Vitichild se sileste sd ii<br />
arate ca urmasi al Machedonilor.<br />
177. Impreund cu Cattii, patrund<br />
in Italia pe vremea lui Gallienus.<br />
211 Saxonil biruind pe Francezi<br />
tree apa Renul. 275. Chematl de<br />
Attila, vin la Sicambria. 287. Ei<br />
sunt bdtuci de Carolus (nol le zicem<br />
astd-zi Sast). 350. AA fost trimesi<br />
de Carol cel mare sd se aseze<br />
in Ard61. 463.<br />
Sitcuil, impreund cu Românii ad pus<br />
pept ndvdlirilor varvare. 19. Locuitorii<br />
Pannoniel, se unesc cu Ro-<br />
Infinii contra MI Batie. 447, 448.<br />
Vin dupd Sasi si se asiazd in Ardél<br />
463.Impreund cu Romdnii ad oprit<br />
pe Tdtari de a intra in Ungaria.<br />
465. Résboiul lor uniti cu Romd.nii<br />
cotra lui Batie a fost la 1237. 467.<br />
Mengel. Marin despre lucrurile sdcuescl.<br />
465.<br />
Sahastru Prooratec ii prevesteste lui<br />
Isachie Anghel cd sd ii sc6td ochil,<br />
409, care prorocire s'a i intemplat.<br />
409.<br />
S5rdaritd. ()stile cari sunt sub Sdrdariul,<br />
iar mai inainte ad fost sub<br />
Vornicul de Tara de jos. 244.<br />
Sds&ca. Ardaul in limba sdsésed se<br />
numesce Siebenburg. 463. Tinuturl,<br />
din Ard61, deosebit de cele sdsescI,<br />
cari tineail de Moldova 473.<br />
Scala Arhanghelului. 60.<br />
Scaliger, filolog, aratd cd. L Latind<br />
se trage din L. Elineased i dd<br />
cdteva exemple. 102, 104.<br />
Scandia de aci s'au seobordt Longo-
arzit si tot de aci a esit Vandalii,<br />
Herulii i Gotthit. 12.<br />
Scandinavia. De acolo, spune Bonfin<br />
ca aft pornit Gotthil. 75. Stravon,<br />
spune ca nu de acolo ci din Ta-<br />
tarime au venit Dachil<br />
74 De aci ai venit Gott hii. 260, 261.<br />
Schyth. Vitalian era Schyth. 313.<br />
Schythia. Popóre din Schythia. 11.<br />
Schythia, adecd tan. Tatárasca. 57.<br />
Grecii sciaii putine despre Schy-<br />
thia. 59. Hotarele el. 60. Terile<br />
némurile din ea. 60, 61. Gloverie<br />
spune ca. locul Schythiet cu multe<br />
féliuri de némurr sà desparte. 65.<br />
Dail, spune Stravon, sint naroade<br />
a Schythiii asiatici. 74. Schythia<br />
e taxa insemnata. 75. qDrumul lui<br />
Ahilevs poina la pustiile Schythiii.<br />
88. Cetati facute de imperatil Romani<br />
panà in fundul Schythiii. 155.<br />
Despre Schythia la Orbin Raguzau.<br />
178. Dechie more in Schythia.<br />
209. In ea asaza Constantin Marele<br />
pe Gotthil supusi. 245. Sub<br />
Valens a fost prädata de Gotthi<br />
spune Chedrinos. 255. Partea iei<br />
de pe lânga M. Neagra, era in<br />
stapanirea Romanilor. 255. Gotthil<br />
ag venit 1i<br />
s'aft asezat aci pe lAngd<br />
M. Neagra, 260, 269, aci locuiag<br />
Grutinghii. 271. Situatia Schythiel.<br />
272. Hunii navalesc in apus despre<br />
Schythia. 277. In ea se intOrce<br />
Attila, dupa pacea cu Theodosie.<br />
279, 283. Parra in ea ajung Hunii.<br />
283. N'ar fi adevarat ca. Attila s'ar<br />
fi intors in ca. 283. Hotardrea<br />
Schythiel fatã de tan. Leseascd.<br />
285. De la Italia, Attila vine spre<br />
Schythia. 289. Mare parte a ier, cu<br />
domnul Vitalian, se intórce la oredinca<br />
lui Hristos. Nurnele iei se<br />
si<br />
INDICE GENERAL 793<br />
ai<br />
pune in locul Dachier. Ea era sub<br />
stilpanirea Hunilor si nu a Romanilor.<br />
312. Numele iei raft se pune<br />
intre Misia i Thrachia 313. Scriitoril<br />
ail amestecat numele Dachiel cu<br />
ea. 313. Sub numele iei, cuprind<br />
locurile Dundrer spre Crivat. 313.<br />
In ea a zidit Iustinian cetati. 314,<br />
323. Spre ea se intorc Ghepidii.<br />
320. In inarginile iei este cetatea<br />
Almirin. 323. In timpul lui Mavrichie<br />
nu nurnal Dachia ci i Schithia<br />
era sub stäpanirea impAratiel.<br />
328. Era sub stapanirea Romanilor.<br />
330. Cozaril sunt Bulgaril<br />
din Schithia pe lânga Don. 372.<br />
Schythia MicA. In marginile iei, care<br />
sant in afara Cramului, se asaza<br />
Dinzig cu o parte din osti. 289.<br />
Schythicésch. Anton Bonfin despre<br />
limba SchithicAscd. 281. Drovatit,<br />
Sirbir i alte némuri Schithesti,<br />
pe la 874, trimit soli de supunere<br />
la Romani. 355 Némul l'eceneghilor<br />
ar fi schithicesc. 364.<br />
Schythii. Schythicl, Sarmaticil se rudesc<br />
cu Slavonii sag Lesii. 12. Sunt<br />
din aceeasi radacinh cu Dachil. 57.<br />
Multe némuri rgslätindu-se din el<br />
aA acoperit mai tóta fata pamintului.<br />
68. Hotarele lor. 60, 61, 74.<br />
S'a luptat cu Ellinii. 88. Navalesc<br />
in Europa. 174. Cine este adevgrat<br />
Schyth? 177. Aft navalit pAna in<br />
Italia, spune Zonara. 209. Sunt batuti<br />
de Romani. 210. Gotthit si cu<br />
Schythil aii pustiit Asia mica. 211.<br />
Patruns in Misia i sunt batuti de<br />
Clavdie, la apa Nistrului. 212. Zonara<br />
despre Schythi. 227. Se numean<br />
inainte locuitort de pe lAngd<br />
balta Meotis. 261. Cu domnul lor<br />
Roilas vine contra lui Theodosie
794 INDICE GENERAL<br />
eel tank., scrie Socrat i Theodonit,<br />
se apropie de Thrachia insii<br />
aunt secerap de ciuma i domnul<br />
lor este träsnit. 278. Chemati de<br />
Attila, yin la Sicambria. 287. Hunil<br />
asupriserd multe némuri de Schyti.<br />
287. Osti de ale lor, ia Ion Consulul.<br />
316. El se chemail Rusii, spune Zonara.<br />
353. Pecinighil aunt din némul<br />
Schythilor regali. 364. Cu iei pradd<br />
Svetoslav Thrachia irnpreura cu<br />
alte pop6re. 370. Andronic dupd ce<br />
ii bate pe multi il aséz5. in Aroglina.<br />
391. La iei tree Vlahil, batuti<br />
de Romei. 402.<br />
Sehithil Sarmatiel se rudese en Slovenii<br />
sail Lesii. 12.<br />
Selavenit. Vedi Sclavoni.<br />
Selayonia, in vechime Trivalia. 12. Se<br />
descalecã crdia el, dincolo de Dunáre.<br />
13. Se chema si Pannonia.<br />
273, 311. Tara dintre Dundre si<br />
Tisa care se ehema Panonia. 288.<br />
Partea Panoniel despre Sirmion,<br />
se numesce Sclavonia. 311.<br />
Selavonii, impreund cu Gotthil, Vandalii<br />
si ITnii, sunt p5rinp a mari<br />
puternice impárätii. 11. Ei an<br />
pradat tarile de peste Dunire la<br />
anul 499 si fundOz5. cfaiia Sclavonilor.<br />
12, 13. Pupa Theodosie, pradd<br />
Pannonia si alte provincii. Ce povestesc<br />
Letopisetele lor. 17. I-a domolit<br />
Agarénul. 20. Ica'válirea lor,<br />
o pune Rictiolus la 548. 317. In<br />
contra lor era trimis voevodul<br />
Ghermanos care mOre si el pràdéza<br />
Machedonia i Ghetia. 317. In<br />
contra lor era trimis Ion Hatmanul,<br />
care ii goneste de sub Tanigrad,<br />
pan5. la Andrianopolis, unde<br />
sunt batuti. 317. Lor le da Justinian<br />
locurile de pe Ian& Turnu.<br />
317, 318 Cuprind cetatea Ulmiton.<br />
323. In contra lor, Justinian ridia<br />
cetAti. 323. Coprind locurile Poloniei.<br />
324. Thal din ier s'aii aseqat<br />
pe apa Vislii i s'ail numit Po loth*.<br />
Ei aü venit spre hotarele impArd-<br />
Pei dupd esirea Bulgarilor i o parte<br />
sà fi trecut Dundrea in Misiia si<br />
Thrachia iar altd parte sä fi rknas<br />
in Valahia. Procopie spune Ca iel<br />
aü coprins cetatea Ifimiton gonind<br />
pe Romanii, care era ziditä de Justinian,<br />
iar Romanil (cdrora el Valahi<br />
le lie) in urmé sä Ii fi gonit<br />
gi<br />
ei s'aii asezat la apa Vislei 324.<br />
T6te rasbOele lui Justinian cu Sclavonil<br />
sunt cu Sclavonil de peste<br />
Dunare. 321. El ail fost gonip de<br />
pe marginile Dundril de cdtre Romann<br />
cari trAiall in Valahia. 325.<br />
Theofil Samocatis spune cà ei erail<br />
sub stapanirea Avarilor cu earl<br />
faceail corhbii pe apa Savel. 327.<br />
Theofilactos Sam ocatis spune cà<br />
iel locuiaii mai sus de Volohia. 329.<br />
In Ortile lor ordonti Mavrichie lui<br />
Pethr sä ierneze cu ostile. 331. Pe<br />
lei li indémna. Hosroe ca sd inconjóre<br />
Tarigradul. 333. Ei sunt<br />
luati cu Avaril, intr5. in Thrachia<br />
si<br />
inconjeird Tarigradul. 333. Constans<br />
merge contra lor. 335. Pe el<br />
II pradezà Justinian, dupä aceea<br />
facend pace cu ei, el forméz6 o ar_<br />
math din ei cu barn insä, iel il insaid.<br />
0 parte din el sunt omorolp.<br />
de Jstinian. 338, 339. Se aséztt in<br />
Mysia. 341. La a. 783 ndvälesc in<br />
Thesalia i Peloponis. 348. Carolus<br />
trimite pe fiul ski in contra lor.<br />
352. Ail resb6e cu Vasile Machedon.<br />
364. Navalesc asupra impératiei<br />
de Résérit. 360. Sunt veeinii
de peste Dunhre ai Romanilor. 362.<br />
In timpul impdrgtiei lui Vasile feciorul<br />
lui Roman, Slavonil fac câteva<br />
nAvglirl in Apus. 374.<br />
Sclipulul. In vêrful acestui deal Vladimir<br />
a zidit o bisericd crestinh<br />
care e jumétate in piimênt si are<br />
multi mesteacdni imprejur. 374.<br />
Scopia. Spre ea se intórce Marhion,<br />
care apol fuge la Thessalonic. 428.<br />
Scotica, crAie asezatä de cdtre Saxoni.<br />
12.<br />
Scotil in timpul lui Valentinian, pea.dézh<br />
Britania. E54.<br />
Scriptura. Ce spune istoria Svintel<br />
Scripturi. 58. Si Sf. Scriptura inthresce<br />
ca.' in gura a doi sail a trei<br />
martori va sta tot cuvintul. 101.<br />
Scrisóre. Pentru vechiii. némul Maràsc,<br />
carile in svânta Scrisóre se<br />
chiaind Gog si. Magog. 67.<br />
Seclieno. singur a schpat dintre Huni<br />
din résboiul cu Ungurii. 148.<br />
Secretarid. Eneas Sylvius a fost secretariii<br />
la cardinalul Dominic Capranic,<br />
apol la cardinalul Albergoti,<br />
la papa Felix al 5-a. 115. Procopie<br />
Ches5rénul a fost Secretar la<br />
Velisarie. 154. Minesthus, secretarul<br />
lui Avrelian, viclenesce pe sthpAnul<br />
séil. 225, 226. Cureus istoricul<br />
a fost secretarul lui Maximilian<br />
Chesariul. 468, 470.<br />
Secui. Ail luptat impreund cu Romanii.<br />
19. Inainte se numeail Siculii.<br />
282.<br />
Segliedinul. Singhidon ar fi, dupà unii<br />
Seghedinul, 321.<br />
Selefebia cucerith de Traian. 194. E<br />
intórsd de Carus, imperiului Roman<br />
de la Pei-0 231.<br />
Seleucia. Vecli Selelchia.<br />
Selevestru, papa. Zonaras spune c5.<br />
INMCE GENERAL 795<br />
el ar fi botezat pe Constantin Marele,<br />
la Roma. 247.<br />
Seltis un sef al Pazinazilor n'a vrut sà<br />
se supue lui Isachie Comneno. 382.<br />
Semel mendax, semper mendax. 470,<br />
471.<br />
Semendrd, numesc unii Singhidonul.<br />
321.<br />
Senator. Dupà victoria lui Claudie in<br />
contra Scitilor, Senatul i-a scris :<br />
Claudie Auguste, tu ne esti frate,<br />
tu pärinte, prilatin, bun senator,<br />
st5pAn. 213. Intriga fãcut5. de Minesthus<br />
intre Avrelian si niste senatori.<br />
225. Dui:A m6rtea imp6ratului,<br />
descoperindu-se adevérul, senatorilor<br />
le pare rSil de acéstä<br />
perdere. 226. In 304, Diocletian si<br />
Maximian desbracd porfira, podóba<br />
impérdtdsch in fata senatorilor, làsand<br />
ast-fel puterea. 233. In anul<br />
797 Irina, muma lui Constantin,<br />
indénind pe senatori a scóte ochil<br />
acestuia, ceea-ce si fac el. 349. In<br />
1507, senatoril ridicd la impärätia<br />
rèsáritului pe Isachie Comneno.<br />
382.<br />
Senatorestl. Unil din Pazinachi aii incgput<br />
la cinste de boerl Senatorestl.<br />
384.<br />
Senatoria. Cantemir aratà de ce a fost<br />
impiedicat in scrierea Hroniculul<br />
ecdtrà carile acmii si slujba senatoriii<br />
numai iusurd addogandu-s5.,<br />
50.<br />
Senatul. Senatul Romanilor a numit<br />
pe Traian, cDatanul,. 82. Romul<br />
si Remul si Senatul ail aselat. 99.<br />
Traian intorcêndu-se la Roma cu<br />
mare cinste l'a prilnit Senatul. 105.<br />
Sever biruind pe Parthi, Senatull'a<br />
numit ,Parthic., Sub August a fost<br />
un Flac cu porecla, Gretin, om de
796 IN DICE GENERAL<br />
Senat.D 130. Senatul a ales pe Iuliü<br />
Cesar sA. fie Dictator ve0ric. 163.<br />
Domitian, ascundendu-I paguba,<br />
scrise Senatului ca este invingetor.<br />
166. Traian i Senatul. 186.<br />
Senatul sä nu mai OA grijd<br />
a trimite 6ste in pärtile Daciei.<br />
190. Traian e numit Parthic de<br />
Senat. 191. Senatul i impdratii,<br />
dui-A mórtea lui Traian, a sc6te<br />
o0ile din Dacia n'ail putut, nicl<br />
aft cutezat. 195. Marco, impdratul,<br />
scrie caltre Senat láudind pe ore-<br />
0ini. 202. Senatul a numit pe Septimin<br />
Sever .Parthic, Aravic, 0 Adiavenic.,<br />
201. Senatul scrie lui<br />
Clavdiii. 212. Dându-se §cire Senatului<br />
despre m6rtea hit Avrelian,<br />
s'a trägAnat mult lucrul pánd la<br />
alegerea liii Clavdius Tatitus. 226.<br />
Senatul numesce pe Constantie, la<br />
361, Sarmatic. 249. Ardtarea motivelor<br />
cdtre Senat, din partea lul<br />
Adrian, pentru-ce stricà podul fäcut<br />
peste Dundre de Traian. 280.<br />
La 491 Senatul ridicã la imparatie<br />
pe Anastasie. 296. Senatul cere,<br />
dupd anul 515, sà se strangd Ull sinod<br />
ecumenic, care sä judece eresia<br />
Evthyianilor. 313. La 610 Senatul<br />
irnpdrAtiei de resArit ne mai putend<br />
suferi pe Foca, aü chemat pe<br />
Iraclie. 331. Senatul trimite in izgnanie<br />
pe Martina. 335. Senatul<br />
chémd la impardtie pe Mihail Curopalatis.<br />
352.<br />
Seneca zice cà 'Linde a biruit Romanul<br />
acolo a 0 trait. 14. E omork<br />
de Neron, ce'r-a fost discipul. 161.<br />
Septimitt Sever. Bate pe Parthi, Arapi<br />
pi<br />
Adiavenitl. 118, 204. Bonfin spune<br />
ca el a fäcut cetatea Severinului.<br />
158, 204, 205, 469. Nicolae Costin<br />
ar fi citit pe o piaträ, aflatá la cetatuia<br />
náruità la Galati, ce-i ic<br />
Gherghina : uSe.ver impäratul Rârnului.<br />
162. Pupa el urmezà fiii sei<br />
Caracalla §i Getta. 205.<br />
Serachenil aü avut impárätia röshritului.<br />
174. Ei pradézA Asia. la 475,<br />
aerie Chedrinos. 293. AU luat pilda<br />
pedepsei cu Tepa, de la Slavl. 316.<br />
El aü coprins Ierusalimul. 335. El<br />
tinuserd inconjurat Tarigradul 7<br />
ani. Contra kr vine Constantin Pogonat<br />
care ii bate 0 il face tributari.<br />
337. El cu ajutorul Sclavonilor<br />
bate pe Justinian. 339. Ei cuprind<br />
cetatea Carthaghina, Leontie<br />
trimite 6ste contra kr, insä este<br />
batutd. 340. Et all avut resbOie cu<br />
Leon Isaivrul. 343. Masalmas Domnul<br />
kr. Amira Domnul kr. 344. Harun<br />
Domnul lor. 352. El ail avut<br />
resb6ie cu Nichifor, 332, el ail avut<br />
resb6ie cu Mihail Balbul. 352. Vasile<br />
Machedon i-a lAtut i i-a impins<br />
pe apa Eyfratulul. 354. Din<br />
Asia nhvälesc asupra impäratiei<br />
de resérit. 360. Li s'a luat ostrovul<br />
Critul de Nichifor Foca. Multä biruinta"<br />
a purtat asupra kr, Roman.<br />
369 Asupra lor vine I6n Cimischie<br />
la Damasc. 370. Ail coprins Mesopotamia.<br />
378. Contra kr au venit<br />
cruciatii la 1099. 388. Contra kr<br />
in Ispania vine Henric al Daniel.<br />
389. Contra kr in Siria vine impdratul<br />
Conrad. 389. De la iel voeste<br />
sal rescumpere Ierusalirnul<br />
Frederic 0 Conrad. 411.<br />
Strascher. Alaiddin face pe Erdogril,<br />
Serascher. 440 Serascherul Peta<br />
prada Silesia 0 Bohemia. 449.<br />
Seraihnl. In vréme de odihnä (pre<br />
care dé-o eel ce pre Heruvimi, §i
Serafirni sà odihnéste), scris'aft<br />
Cantemir, primul torn al Hronicului<br />
ski. 52.<br />
Serbia teara sub stapanirea Tarigradului.<br />
106. Tara lor o cuprinde<br />
Némtii pada la Drava. 176. Era supusä<br />
craiel unguresti. 469. Oral al<br />
iel se intituléza. Andreas. 446. Se<br />
intituléza oral al el' Bela al IV. 452.<br />
Serem cetate. Se numia in vechime<br />
Sirmium. 267. Nume turcesc al Sirmiului.<br />
273.<br />
Seremovasi numire data de Turcr cetatil<br />
Sirmium. 267, 273.<br />
Sereti nume fernas din Siretem, siretem,<br />
talmacit de Simion Calugaru<br />
placern, placemz, de unde vine<br />
numele Siretului. 137.<br />
Serghidava ex-denumire de oras la<br />
Dail. 73.<br />
Serghie. Serghidava este cum am<br />
;pee : Dava lui Serghie. 73.<br />
Serica facea parte din Schythia asiaflea..<br />
61.<br />
Sermis, in Pannonia, unde s'a ndscut<br />
si a fost omofat Avrelie Probus,<br />
de cdtre osteni. 230.<br />
Serino stapanitorul Sirmului, nu voesce<br />
sa se supuie lui Leon Sofos. 355.<br />
Sermituza, zice Sarnitie säfi fost scaunul<br />
Ostrogotthilor, Bonfin o numeste<br />
Ulpia Traiana. 261.<br />
Serras. Aci facea jafurl Hris. 414. Cetate<br />
numitä de Turd Siros, e luata<br />
de Joan Alexie. 428. Auzind ca<br />
e luata de Joan Alexie, Marhion<br />
fuge la Thessalonic. 428.<br />
Servia. Vecil Serbia.<br />
Sevastir, familie straina primitai in sinul<br />
Rornano-Moldo-Vlahilor. 25.<br />
Sevastiia, mama lui Macrin. 282.<br />
Sever. Asupra lui, se scOld Maxentiie.<br />
Dupd ce face pace,. Maxentie 11 o-<br />
INDICE GENERAL 797<br />
mórd cu viclesug. Galerie vrea sa-1<br />
fesbune. 233.<br />
Sever, imparat, se urea in locul lui<br />
Maioran. La 465, more Sever, si<br />
scaunul stà v'eduv un an, 8 luni.<br />
291.<br />
Severinal, banul lor era supus craiei<br />
unguresci. 489.<br />
Severimil, cetate ziditä de Sever, la<br />
capatul din Dachia al podului lui<br />
Traian, spune Bonfin. 158, 188, 204.<br />
Muntii Carpatici se intind pana la<br />
el. 286. Ar fi Turnul, zidit de Traian.<br />
318. L'a luat Carolus de la Banul<br />
el. 468. AMi fost romani de la<br />
el Vara la mare pe Dundre. 468,<br />
469. Spre el s'au retras Romfinil<br />
dinaintea lui Batie. 468. Era carmuit<br />
de bani. 468. Fundat de Sever<br />
Septimid. 469. Romanil au remas,<br />
in timpul praclei lui Batie,<br />
de la Cetatea Alba pand la Severin.<br />
470.<br />
Sfetonie, vorbeste de luptele lui Derleneu<br />
cu Domitian. 79. Zicea ca toti<br />
inainte de a ajunge imparati sunt<br />
buni, iar in urinal sunt rel. De<br />
Tit Vespasian, zice contrariul. 165.<br />
Spune cd Tit Vespasian dud se intarnpla<br />
vre-o zi in care sà nu facd<br />
nici un bine zicea cd a perdut o zi si<br />
el 11 numea bucuria omenOsca. 165.<br />
Slezesc. Carlus, craiul sfezesc au lost<br />
biruit la Poltava. 176.<br />
Sfezil aü avut rësbóie cu Lesii. 175.<br />
Mi avut crai pe Carlus. 176.<br />
Sfinta Scripting, e istoria cea mai yeche,<br />
58, vorbeste despre origina<br />
Romanilor. 101.<br />
Sf. Gheorghe. Tataril tree pe langá<br />
biserica Sf. Gheorghe i merg intins<br />
la aorlu. 415.<br />
Sf. lacob. Vecli Iaeob.
798 INDICE GENERAL<br />
SP. Sava. "V ell Sava.<br />
Sibirul e inconjurat de hotarele Schythiii,<br />
60, parte din Tataria asiatiea.<br />
61.<br />
SibM intre el si Alba Iulia all avut<br />
Romanil tirgul Rosiii. 474.<br />
Sicambria. Aci ordona Attila órdiilor,<br />
sa se adune. 287. Ea este pe apa Renului,<br />
de la Colonia Agripina, pana<br />
unde se inghiamana Renul. 287.<br />
Sichidava, cetate pe tèrmul Dunärei.<br />
323.<br />
Sichilia, posesie insulara a Ellinilor.<br />
90. In ea sa intêmpla rascóla rohilor<br />
cu Domnul Evnos si care s'a<br />
luptat cu Fulvius Flaccus al XII-lea,<br />
dupa cum spune Orosie. 121. Facea<br />
parte din a 3-a divisiune a<br />
imperiului MI Constantin Marele<br />
242. Alaric voia sa treaca in ea,<br />
insà a murit. 276. De aci chiama<br />
()stile Theodosie. 283. Constantin<br />
fiul lui Constans a mers in Sichilie<br />
si a omordt pe Mizizie. 336.<br />
Vasile imOrat a venit aci s'o rescumpere.<br />
378. In ea era Henric al<br />
IV-a, cand Isachie e detronat de<br />
Alexie Anghel. 410.<br />
Kenn<br />
Vecll Fasficulile Sicul<br />
Siculi (astazi se cheama Secui), au<br />
venit cu Attila si all coprins o<br />
parte a Dachiii, care se chiama<br />
astaa Transilvania i auzind cll<br />
altii i ai lor ati ajuns pânà la<br />
Roxolan i Amaxovii, care astazi<br />
se chiama Rusii, in rio esit inainte,<br />
zice Bonfin. 282.<br />
Sidalit i-ail coprins Hunil zice Mihai<br />
Rifle Neapolitanul. 281.<br />
Sidonie. Despre Craii de Varvari. 277.<br />
Siebenburgen (7 cetati), nume ce all<br />
dat Saxonil tinutului ocupat de ei<br />
in Ardél. 463.<br />
Sigidava. Vecli Sichidava.<br />
Sigon. Despre Constantin cel Mare,<br />
Sarmathil i Gotthii la a. 332. 245.<br />
Despre starea de desfatare a impSratilor<br />
din naintea lui Theodosid<br />
cel mare. 270. Alaric e batut<br />
de Stilihon la 401. 274. Spune ca<br />
Attila e chemat de Honorie, sà<br />
intre in impèratia Romana. 282.<br />
El spune ca Attila dupa ce a facut<br />
pace cu Theodosie, s'a intors<br />
in Schythia. 283. Spune Ca Theodomir<br />
domnul Gotthior, da zalog<br />
pe fiul sed Theodoric, imp6ratului<br />
Leon. 291. Despre impOratul apusului<br />
Olivrie. 292. Despre locuirea<br />
Dachiel lui Traian de Romani. 356.<br />
Silentiarul, se numea impératul Anastasie.<br />
296.<br />
Silezia. Vecli Silezia.<br />
Silezia, aci a fost trimes Eneas Sylvius<br />
ca vestitor apostolic, 115, catre<br />
ea se indreptaii popórele supuse<br />
Hunilor. 273. Varvarii prin partile<br />
ei. 277. E pradata de TatariI<br />
lui Batie. 448. Aci fug domnil lesesti.<br />
448. Peta prada Silezia si<br />
Boemia. 449.<br />
Silinghil coprind Betica in acelasi an<br />
in care navaleste Alaric in Italia,<br />
spun Idatie si Isidor. 276.<br />
Silinunt, cetatea Chilichii. Aci more<br />
Traian. 195.<br />
Silivria, cetate. De la ea, pana la M.<br />
Négra, Anastasie spune sa se traga<br />
zid. 312. Scapa nepradata de TAtari.<br />
432.<br />
Simeon Domnul Bulgaria voeste pace<br />
ai<br />
o cere de la Leon Sofos, 355,<br />
contra lui Leon trimete pe Ungun<br />
si Tura. 356. Pere in vremea<br />
impératului Roman. 368 Dupa<br />
el vine Petar. 369.
Simion CAlugitrul, 109, spune cd a<br />
scris despre venirea de curand a<br />
RomâniIor in Dachia, dupd Hronicul<br />
Unguresc cea ce nu e adeverat.<br />
135. El n'a gAsit nimic despre<br />
venirea de curand a Romanilor<br />
in Dachia cu hronicul lui<br />
Ureche. 136. Despre el ne insciintAm<br />
de la Miron Costin i fiul s66.<br />
logofdtul Niculai Costin. 136. El<br />
zice, dupd Ureche c5. Vladislav<br />
avend resbol cu 'Mara cere ajutor<br />
de la imperatul Ramului, bate<br />
pe Tátari i Ii goneste pAnd la<br />
riul Siret, asezd dupd dorinta imperatului<br />
RAmulul pe tälhari in<br />
Maramores, Moldova, Muntenia si<br />
Ard61. 138. El dupd hronicul Bulgriresc<br />
zice Lasláü s'a resboit cu<br />
Stefan craiul BulgAresc care ajutat<br />
de fratele sèii mitropolitul Sava,<br />
face pace cu Laslàü, cà LaslAil are<br />
lupte cu Batie Han TAtdresc pe<br />
care '1 invinge cu ajutorul dat de<br />
thlharI pe care il stabilesce in<br />
Dachia. 139, 140, 141, 143. Explicarea<br />
basnel lui. 144, 145, 146. El<br />
a scornit istoria cu intAmplArile<br />
lui Laslàü cu alharii, din 2 istoril,<br />
a crailor Solomon si Gheiza si a<br />
lui Bela, 144, iscusit in basne e<br />
nurnit de Canternir. 366. Este facut<br />
mdzac de ciitre Cantemir. 367. Ce-i<br />
zic dasc5.1, dar adevArat nedascal.D<br />
367. Simeon, Misail si Cantemir. 393.<br />
Spune ca Tátarii schpati din rezboiul<br />
cu Laslàd, ar fi intemeiat<br />
Cramul. 437. Bäsmeste vorbind de<br />
Lasldii. 442, 443, 453. II zice MAzacul<br />
si dascdlul lui, n'a fost Ladislav<br />
al 2-a. 445. S'ail veclut basnele<br />
lui Simeon. 446, 471, 472. El<br />
p6te pune pe Crutiatii de Rodos<br />
INDICE GENERAL 799<br />
in locul Romanilor. 452. MinciunA<br />
c5. LaslAil a luat'o din istoricul<br />
Unguresc. 453. Despre Vladislav,<br />
cdruia Simeon 11 lice LaslAu. 455.<br />
Tot despre basnele lui Simeon.<br />
458. Simeon si Misail despre hronicul<br />
moldovenesc. 470.<br />
Simeon. Lui ii e strAnepot Milutin.<br />
El este intdiul dintre stApAnitorii<br />
Serbilor, care ia nurnele de Despot.<br />
480.<br />
Simbolul. Veyll Simvolul.<br />
SinirgorzI. In Tina aceasta a trecut<br />
TAtarli DunArea lovind orasele de<br />
prinprejurul Miseniii i Corbil. 415.<br />
Simonidis, fata lui Andronic ar fi luat<br />
pe Milutin. I se naste Constantin.<br />
Ea pArdste pe Stefan, cel dintAl<br />
copil al ml Milutin. 480. Fiul iei,<br />
Constantin, e omordt de Stefan.<br />
481. Era de 5 ani, child tatAl ski<br />
Andronic o d5. lui Milutin, scrie<br />
Nichifor Grigoras. 481. Nunta iei<br />
cu Milutin, s'ar fi fAcut la 1299,<br />
scrie Pahimeris. Cu 25 ani inainte<br />
de nunta iei, Milutin ia pe fata<br />
Domnului Muntenesc. 481.<br />
Shuvolul credintel de la sinodul din<br />
Nikea. 239.<br />
Sinator. Ovidie scrie la Roma, lui<br />
Gratin, ce era sinator. 72.<br />
Sinenilor oras (al). Orasul in care<br />
s'a nAscut Pius al II-a, si care mai<br />
apoi a fost numit Pienta. 115.<br />
Sinenilor oras unde s'a näscut Eneas<br />
Sylvius i dupã ce a fost ales papa<br />
l'a numit Pienta. 115.<br />
Sineus sail Sinevus fratele lui Runic<br />
a ocupat cetatea Belo ozer. 372.<br />
Singhedin, cetate. Locurile de pe langá<br />
el le tineaun Ghepidii. 318. De la<br />
el pand la Sirmium, era Ghepidia.<br />
319. Pe langA el, Iustinian dA lo-
800 INDICE CENER&L<br />
curl Erulilor. 319. E pe Dundre<br />
si unil Ii zic Semendré. 321. Cu 8<br />
mile mai jos de el, e Octavum. 321.<br />
Sinkie in cuvAntul pentru imp6rAtie<br />
scrie despre mórtea lui Athanaric.<br />
265.<br />
Sinod. Eneas Sylvius dn sdborul de<br />
la Bazilia fiind Referindar Cantilariului,<br />
despre parté sinodului,<br />
mult all scris micsurlind cinsté<br />
putéré Papil. 115. Sinodul de la<br />
Nikea. 239. La 347 a fost sinodul<br />
de la Sardica. 250. Cererea de intrunire<br />
de Sinod pentru judecarea<br />
Evtyhianul. 313. Constantin Pogonat<br />
voesce sll stringd Sinocl. 336<br />
Despre sinodul de la Florenta. 354.<br />
Sinopsis. Ce scrie Xifilin in Sinopsis.<br />
79.<br />
Sinvesa, aici a murit Clavdie otrávit.<br />
164.<br />
Siracusa, cetate, aci este omork Constans.<br />
335.<br />
Sirbac. Minciunile luate de Simeon<br />
dupd un Sirbac. 458.<br />
Sirbasa. 0 parte din tara sirbascd<br />
se cuprindea in Misii. 68. Nemtii<br />
all luat tara ungureascd i ar fi<br />
adus camdtd partea Orel romanesci<br />
despre tara ungureascd pane<br />
la Olt si parte din tara SSrbéscd.<br />
176. Nemul Elinesc póte fi socotit<br />
tot némul bulgdresc, sirbesc si<br />
Sarmatiile. 178. Craiul sirbesc ai<br />
fata Domnului de Vlachia. 309, 478,<br />
479, 480, 481, 483. La a. 1001 imp6ratul<br />
Vasilie bate pe Samoil Domnul<br />
Bulgarilor i ia in stdpanire<br />
si Ora sirbasch. 375. Ioan Domnul<br />
Zagorel era Domn sirbdsc. 418<br />
Istoricul sirbdsc numesce pe TAtari,<br />
pdgfinii Busurmani. 457. Basna<br />
din istoria sirbasch despre Vla-<br />
ai<br />
dislav. 458. Craii sirbesci i bulgaresci<br />
cduta sd se amestece cu<br />
alte familii mai cunoscute. 482.<br />
Sirbia. Vedi Serbia.<br />
Sirbil all venit la 499 de la Volga, ail<br />
trecut Dundrea i all prddat provinciile<br />
de acolo. 12, 13. Dupd Theodosie,<br />
impreund cu Unii, Bolgaril,<br />
Sclavonil i Herulii prddézd. Pannonia,<br />
Thrachia, Misia, Illyria, Machedonia<br />
i chiar sldvita Gretie.<br />
17. Sunt domoliti de Turd. 20. Ce1<br />
care il ingrozesce este Suleiman.,<br />
22. Cilia Sirbilor. 106. Némul Sirbilor.<br />
170. Ail ndvalit in Evropa de<br />
peste pustiile Volgdi. 174. Limba lor<br />
se derivd din cea Slovenéscd. 304.<br />
Craiul lor iea pe fata Domnului<br />
Muntenesc, scrie Nichifor Grigoras.<br />
309. Muntenil erail mai aprópe de<br />
el. 309. Sirbil sail Sorabil sunt bdtuti<br />
de cdtre Ludo vic. 354. El cer sa fie<br />
primiti sub protectia Romanilor.<br />
355. Vecinii de peste Dundre al Romanilor.<br />
362. Ail prddat locurile de<br />
prin prejur de el ale impdratiei<br />
de resdrit. 380. Din neamul lor sunt<br />
ai<br />
Crovatil. 386. Un sirb Nestor.<br />
387. Honiatis stie sd-1 deosibéscd.<br />
de Misi, i iel aveati crdil interneiate<br />
in Thrachia. 397. Cu iel se bate<br />
Isachie Anghel i ii invinge. 409.<br />
Ioan cu Vlahil sel se deosibesc de<br />
sirbi. 412. Ail avut domn pe Joan<br />
Domnul Zagorel. 418, 419. El all a<br />
vut o irnpardtie deosebitd de a Bulgarilor<br />
i Romanilor. 419 Chnd all<br />
venit ca barbai i all trecut Dundrea.<br />
464. 0 cétA de a lor ce se chema Yenedi<br />
i acum se numesc Venetini in<br />
Muntenia. 474. Simeon este inthiul<br />
lor stapanitor, care iea titlul de<br />
despot. Milutin este craiul Sirbesc
care cere pe Evdochia sora lui An<br />
dronic. 480. De puterea lor ii era<br />
fried lui Andronic. 481.<br />
Sirbimea. Andrias se intitulézà, intre<br />
altele, craid al Se'rbimei. 452. Isachie<br />
Anghel trece cu 6stea prin<br />
Sirbime la socru-sed. Bela. 409.<br />
Siretem. Las ldd child ajunse la Siret,<br />
strigd siretern, siretem, pe care cdlugdrul<br />
11 tältnäceete: «placem, placer:1a,,<br />
de unde vine numele Siretului.<br />
137. Povestea cu «Seretem,<br />
nu e adeferatd. 459.<br />
Siretiul riil, a inghicit mult sAnge<br />
turcesc. 22. Despre Las Mil la Siret-<br />
137, 459. Bonfin pune apa Timeeului<br />
pentru Siret, 148, asemenea<br />
din o poveste a lui Bonfin numele<br />
apel Visla e schimbat cu Siretiul.<br />
149. Unde di el in Dundre e cetatea<br />
Gherghina. 0 despdrtiturd a lui<br />
se numesce ei gura BArladuluI.<br />
248. La venirea lui Attila Românil<br />
tree peste apa Siretiu. 286.<br />
Sirmium cetate, astdcli se numesce Serem,<br />
Turcil o nurnesc Seremovasi,<br />
este aeezatdpeste Dundre infata Beligradului;<br />
pAnd la ea se intindead<br />
Gotthii. Este coprinsd intre Sava ei<br />
Dundre. 267, 273, 302. Kin Panonia ei<br />
eluatd de Bulgari. 302, 311. Par tea Panoniei<br />
despre ea, e intórsä impdratieI<br />
r'esdritului, de cdtre hatmanul Petza.<br />
Acéstd parte este Sclavonia 311. E<br />
luatà de hatmanul Petza. 312. 0 stdphniserd<br />
Ghepidii. 318. Locurile de<br />
pe lângd ea, le tinead Ghepidil. 318.<br />
De la ea in sus pând la Singhedin<br />
a lost Ghepidia. 319. Soffi Longobardilor<br />
spun lui Justinian cd a<br />
fost luatd. de Ghepidi. 320. Numai<br />
pe ea spun solil Ghepidilor cà o<br />
tin. 320. Pentru iea e pricind de<br />
INDICE GENERAL 801<br />
r6sboirl intre Longobardi ei Ghepidi.<br />
320. ii fost cuprinsd de Hagan,<br />
voevodul Avarilor 327. Stdpanitorul<br />
iei este Sermo. 355.<br />
Sirvis impdratul Pereilor, vine la impdralie<br />
dupil mórtea lui Hosroe.<br />
El face pace cu Iraclie. 334.<br />
Siros,numesc Turcil cetatea Serras.42 3.<br />
Sirte. De aci pând la Chirine, Africa<br />
fdcea parte din a 3-a divisiune a<br />
imperiului Roman. 242.<br />
Slavenil. Vedi Slovenii.<br />
Slavil pornindu-se spre Volohia tree<br />
Dundrea ei pradd fed, aduc8nd pedeapsa<br />
tragerel in tapd. 316.<br />
Slavonia era supusä crdiei ungureetI.<br />
469.<br />
Slavonil sail SlovéniI. Verii Slovénii.<br />
$11ah e numit de Leal drumul cel bd.tut<br />
al Sarrnatilor. 240.<br />
Slibris. Despre un 6re-care «Slibris<br />
Logoldt de luatul sdmil., 161.<br />
S1oveneet1.Românii ail gonit némulSlovenesc<br />
pd.na la apa Vistlei. 17. Scriitprii<br />
lor apard pe Romano-Moldo-<br />
Vlahii. 24. Raportul intre limba<br />
sarmaticd (prin care se intelege<br />
cea slovenéscd) ei. limba romând<br />
dupd. Semitic). 130. Numele ei némul<br />
slovenesc s'a ivit inthid pe<br />
timpul lul Anastasie impSrat. 132.<br />
Pe limba slovenéscá evalhovnic,<br />
va sh click' vräjitor. 136, 464. Basna<br />
lul Simion e luath dintr'un hronic<br />
bulgäresc, cu limba slovenéscd. 139.<br />
Sarnitie despre limba romând in<br />
raport cu cea slovenéscd. 152, 240.<br />
Ce nume ad avut Românii in limba<br />
bulgdréscá care e una cu cea slovenéscd.<br />
302, 303. Numele Romanilor<br />
in hronicul slovenesc. 303.<br />
Numele Rornânilor el limbele ce<br />
cunose de mumd pe cea slovenéscd.<br />
51
802 INDICE GENERAL<br />
304. Ce povestesce hronicul slovenese<br />
despre cuprinderea locurilor<br />
Poloniei. 324. Limba Polovtilor era<br />
amestecath din cea rusescd, 1eOsc5.<br />
ai moldovenése5, sail precum Lé01<br />
cu alalte nérnuri slovene§ti, astáll<br />
hire a Moldovénilor zie,Voloscaia.<br />
363. Num ele Romftnilor s'a schimbat<br />
in Volohl de cAnd aü venit némul<br />
slovenese in spre Evropa. 396.<br />
Sloyeni aceea0 ea Qi Le0i, se rudesc<br />
cu Schithil Sarmaticl ; la 465 fac<br />
craiia Le§ésc5. 12. Erail impreun6<br />
cu Dachil, Ghethii, Italii i Grecil<br />
in Dachia, clice Sarnitie. 132. Numele<br />
lor s'a ivit pe timpul lui Anastasie<br />
impAratul Romanilor cu 386 am in<br />
urma a§eclArif RomAnilor in Dachia.<br />
132. Ail sfdramat cetatea Ulmiton.<br />
155. Dlugo spune Ca ar fi coprins<br />
nemul Moldovenilor care s'ar trage<br />
din Corenila Italilor. 159. Slovenil<br />
stats amlat pe apa Vislii i s'ail<br />
numit Polianii. 160. Cala.' impAratia<br />
Romanilor. 170. Despre Sloveni.<br />
177. Orbin Raguzail socote§te pe<br />
Machedoni, Sloveni. 178. Hronicul<br />
lor, nume§te pe Romani, Volohé,<br />
ei<br />
cd Romanil au gonit pe Slovenii<br />
de la DunAre. 303. Pe Romanil din<br />
Italia ii num esc Rimlene. 303. Tel<br />
numesc pamântul Romanilor Volostéle<br />
cala Zemlé. 303. Limba br<br />
e mama limbel: Ru01or, CAzacilor,<br />
LéOlor, Bolgarilor, Boemilor, Sanbilor<br />
i Bosnénilor. 301. El aü intemeiat<br />
marl crAil in Sarmatia §i<br />
Misia, in DalmatM, Panonia, Illiria<br />
O Bohemia. 304. Justinian i Slovenii.<br />
323. DescAlecAtura Slovenibor.<br />
374. El sunt goniti de Romani<br />
din Valahia, §i sunt confundatl cu<br />
n4te Ru§1 de cAtre hronicul Mol-<br />
dovenesc. El ail fost sub stAphnirea<br />
RomAnilor. 325. El erail in<br />
Trachia, sunt sco0 de aci de cgtre<br />
Priscus i iel tree in Ghermania,<br />
spune Sabelicus. 327. Slovenil indemnati<br />
de Hagan intrá in Thrachia.<br />
328. Hosrois trimite soli la<br />
iel. 333. El cu voevodul lor Lehon<br />
gonesc pe Hunl din locurile Mr,<br />
insa Hunil primesc ajutor de la<br />
Carolus çi if bat. 351. El sunt 1)5tuff<br />
de cAtre Liudovic. 351 Ail fost<br />
sub Varaghl. 372. Din némul Mr,<br />
multe pop6re a supus Svetoslav.<br />
372. Tote némurile acestea all fost<br />
supuse de Runic. 378. Ail f5cut navAlirl<br />
in Apus. 374. Ail dat numele<br />
de Vlahi Romanilor. 376. CAnd all<br />
venit ea barbarl ail trecut Dunilrea.<br />
464.<br />
Smolenil. Tara Mr e supusa de loan<br />
Alexie. 418.<br />
Smoleneasca tail, este cuprinsa de<br />
Ion Alexie. 418.<br />
Smornis, cetatue mai induntru Dachiel,<br />
zidita contra nAvalirilorTarvarilor,<br />
spune Procopie. 155, 322.<br />
Soborni. Theodoric scrie despre Soborul<br />
de sub Constans la 347. 250.<br />
La anul 685 Constantin a fAcut al<br />
aselea sobor. 338. In Odle lui<br />
Constantin §i al Irinil s'a facut<br />
soborul al aptelea la 787. 351. In<br />
soborul de la Florenta Episcopil rasdritului<br />
semnéza cu sila actele. 354.<br />
Socotiala smentitii si de la Bagdat se<br />
poate intoarce", clice o vorba turcésca.<br />
197.<br />
Socrates, scriitor. In istoria bisericésca,<br />
spune cA pe Constantin Marele,<br />
l'ar fi botezat Evsevie, episcopul<br />
Nicomidiii. 247. Despre Constens<br />
i Gaison. 248. Spune ca
Constantiie s'ar fi botezat de la<br />
Evzoiie, episcop Ariian, cu tote c5.<br />
Lutifer Calaritilanul Ii indemna sà<br />
se boteze de la Athanasie safi de<br />
la episcopii lui, earl erail ortodocsi.<br />
250 Despre Paravat i crestinii.<br />
251. Vorbeste despre ocara primità<br />
de Valens de la popor, pentru ca<br />
a primit pe Varvari in tail. 257.<br />
Spune Ca Gotthii aft prddat Thrachia,<br />
Misia, Dachia si Pannonia.<br />
257. Despre Gotthi. 260. Despre Valens,<br />
Frithighern i Athanaric. 262.<br />
El scrie despre resbelul intre Theodosie<br />
i Evghenie tiranul. 272. Alaric<br />
in timpul lui Teodosie cel tinér.<br />
275. Despre rnórtea lui Honorie.<br />
276. Vorbesce despre apropierea<br />
Schitilor de Trachia domnul lor<br />
Roi las si de distrugerea lor de ca.tre<br />
puterea Dumnezhiased. 278.<br />
Soerat filosof. «Prilatinu-1 Platon,<br />
priiatinu-i Socrat, insä mai prilatinu-I<br />
adevSrul. 10, 116. Socrat filosof.<br />
86.<br />
Soli, reintemeiaza irnpárAtia Persibor.<br />
437.<br />
Sofia se numeste Sardia. 63, 66, 284.<br />
Aci s'a fácut sobor. 250. Se mai<br />
numeste i Triadita. 406<br />
Sofia, sfinta, biserica ziditä de Justinian.<br />
311.<br />
Sofia, nevasta lui Vladislav, sora sa<br />
Maria o ia de nevastd. Alexandru<br />
Vodà. 26.<br />
Sofistnl. Despre Periclis sofistul. Lui<br />
Livanie Sofistul II scrie Iulian Paravat.<br />
252.<br />
Sogdiana face parte din Schythia asiatica.<br />
61.<br />
Soliernitra mama lui Antonie Eliogabalus<br />
este omorkti impreund cu<br />
el de catre osteni. 206.<br />
1NDICE GENERAL M3<br />
So la, apà. Drumul varvarilor treand<br />
spre Dundre, era peste ea, zice<br />
Sarnitie. 210.<br />
So lin, geograf in urma lui Plinie. 69.<br />
So loam. Dreptaté cumpenele sale aflknd,<br />
nu numai ca oca dramul biruiaste,<br />
ce 'Inca ca fântâna Soloamului<br />
. 197.<br />
Solomira, sora lui Ladislav, se casatoresce<br />
cu Domnul de Dalmatia si<br />
Croatia. 444.<br />
Solomon, fratele lui Gheiza si al lui<br />
Ladislav, oral unguresc, la 1062 de<br />
la Hs. 144. Bate impreund cu fratil<br />
séi, pe Uni earl näväliser5. in Ungaria,<br />
cu sefu1 lor Ghiula, la cetatea<br />
Doboc lang5. muntele Herlem.<br />
145. Serbàtoreste cu fratil sèi<br />
victoria. 147. Certându-se cu fratele<br />
séii Ladislav, face alianta cu<br />
Cutesc, domnul Unilor, aruia ii<br />
ragddueste pe fiica sa, i tara Ar.<br />
dialului. 147. Nu ceruse ajutor lui<br />
Henric, impSratul Apusului, céci<br />
acesta avea lupta cu Papa si cu<br />
Saxonii. E gonit de la domnie de<br />
Ladislav, zice Bonfin. 148. Lui i-a<br />
dat crdia de bunà voe, neavênd<br />
copii Bela. 383, 387. Ar fi supus<br />
tara Munteniascd i sä fi batut pe<br />
Lesl, zice Bonfin. 383. Se lupt5. cu<br />
Hunii. 383. Era fiul lui Andrias. 442.<br />
Solomon. Biserica lui. 314. Numal el<br />
ar cunósce limba pasérilor. 366.<br />
Solon. Aci se retrage Maximiian, dupd<br />
pleearea de la domnie. 233. Nu'i departe<br />
de Solon muntele Pindului.<br />
398. Din Mitropolia lui pleca Sf. Dimitrie.<br />
401. E luat de Joan Alexie. 429.<br />
Solonénii ar fi voind sá scornéscé lucruri<br />
nouë; asa e insciintat Marhionul.<br />
428.<br />
Solid. 0 inscriptiune in care se vor-
804 INDICE GENERAL<br />
besce de solul polcului al lecilea<br />
augustesc «al fretenilor*. 161.<br />
Sontium, apa unde se: bate Odoater<br />
cu Theodoric. 294.<br />
SorabiI sail Sirbii sunt batuti de catre<br />
Liudovic. 354.<br />
Soroca, cetate. Pe aci stall Calarasil<br />
pazi tori sä nu intre Varvaril in<br />
Moldova. 224. Inmasese nelocuitd,<br />
dupà resbelul Turcilor cu Lesii.<br />
224. E intarita de Turd contra Rusilor.<br />
224.<br />
Sosthenis mandstire, a fost unde este<br />
astaz1 Stenia, se pastriaza o tabla<br />
cu inve'taturi a lui Vasile Bulgarocton<br />
catre imparap. 376, 403.<br />
Sotnic. Preda Stambol Roman din<br />
tara Munteneasca aii fost sotnic<br />
la targul Harcovului. 217.<br />
Sozomen. Despre fesbóele lui Constans<br />
cu Constantin. 248. Spune ca<br />
dupd m6rtea lui Iulian Apostatul<br />
oastea ail ridicat lalimparatie pe<br />
Iovian. 253. Spune ca Gotthii aii<br />
pradat Thrachia, Misia, Dachia si<br />
Pannonia. 257.<br />
Sozopolis cetate din Thrachia ocupata<br />
de turd si apol despresurata. 388.<br />
Sparta, ar fi cuvint Got. 178.<br />
Spartanii. Eleni era fata lui Tindar,<br />
stdpanitorul Spartanilor. 92. Iudeil<br />
spun ca sant ruda cu iei. 177.<br />
Spartian. Vorbesce despre Traian, si<br />
despre Dachi, 164, despre Adrian,<br />
196, 197, 198, despre Marco Avrelie,<br />
200. 201 si despre Caracala. 205.<br />
A trait pe vremea lui Constantin<br />
marele. 238.<br />
Spatha. Orbin Raguzeul spune ea<br />
Romfea si Spatha sunt cuvinte<br />
gotthesti. 178.<br />
Stavrachie fiul lui Nichifor vine la<br />
imparatie, insa senatul nu'l gaseste<br />
bun si pune in locul lui pe Mihai<br />
Curopalatis. 352.<br />
Stefan, fiul lui Roman Lecapin e scos<br />
din cinstea AvgustSsca, si trimis<br />
in ostróve. 367.<br />
Stefan, fi6orul lui Neeman, Domnul<br />
Tribalilor, ia pe Evdochia, fata lui<br />
Alexia Anghel. 419.<br />
Stefan, crai bulgaresc, fratele Mitropolitului<br />
Sava. 141, 454. Dobandeste<br />
de la imp. Tarigradului, titlul si<br />
coróna de crai. Pentru acésta, Laslaii<br />
vine cu 6ste asupra lui. Stefan<br />
trimite pe Mitropolitul Sava, care<br />
indupleca pe Laslaii. 140, 141, 454.<br />
De unde e povestea cu el si Laslaii.<br />
455. Nu e adev6rat cd Lasldii s'a<br />
batut cu $tefan. 458.<br />
Stefan eel mare si bun, 26, fratele lui Petar,<br />
fiul lui $tefan Vodd, are rSsboi<br />
in codrul Cosminului, la 6867. 483.<br />
Stefan pazitorul cetatei Tarigrad ; i-aU<br />
poruncit Justinian ad om6re pe toti<br />
Tarigradenii anume aratandu - 1.<br />
339.<br />
Stefan, scriitor, unii 11 socotesc purtator<br />
de cuvinte desarte. 173.<br />
Stefan, feciorul lui Milutin, cu sotia<br />
cea dintai; e park la tatal WI de<br />
Simonidis. Milutin II sc6te ochii,<br />
si cu eel doi fil Dusum si Dusan,<br />
Paii trirnis la Tarigrad. 480, 481.<br />
La Tarigrad, Sf. Niculai, prin o<br />
minune, ii redd ochii. Dupd mórtea<br />
lui Milutin, se intórce in Serbia,<br />
omórd pe Constantin, fiul Simonidel<br />
si sta.' la craie. 481.<br />
Stefan a venit la tronul Ungariei la<br />
997 si s'a crestinat, 374, 442, el a<br />
scos pe Rusi din Ardél. 375. De<br />
mirat lucru este sa nu fi fost roman,<br />
zice Cantemir. 375. Mama lui<br />
a visat pe Sfintul Stefan, care i-a
spus sd-I pue numele lui copilului<br />
ce se va na§ce; fu botezat la 909.<br />
375. El numia pe na§ul sSii. Tata,<br />
de aid sà fi fost roman, crede Cantemir.<br />
375. La anul 1034 more. 379.<br />
A fost numit Stint. 379. A legat Ungaria<br />
birnich Papil. 387. Nepotul lui<br />
era Petal. Alleman. 442. Avea cumnat<br />
pe Otto, frate al lui Mihail. 442.<br />
Stefan II craid al Ungariel a fost la<br />
1116. 442, 388.<br />
Stefan al 3-a, fiul lui Gheiza 2-a, este<br />
al 15 cral ungur §i e tatd1 lui Bela<br />
3-a. Intre el §i predecesorul sad<br />
Gheiza, unii pun un Ladislav al<br />
2-a. 442, 443.<br />
Stefan Protomartyrul se aratä in somn<br />
Saroltel mama lui Stefan craiul,<br />
lilt<br />
spune ca copilului el sd-I pue<br />
numele de Stefan. 375.<br />
Stefan Todd. Fiul sat, Bogdan, face<br />
pace cu Turcii. 22.<br />
Stefan Todd cu porecla Bogdan ficorul<br />
lul Drago§ Voda. §.1 nepot lui<br />
Bogdan Vodd, supt acesta ar fi venit<br />
Romanii a doua órd in Moldova<br />
dupd retragerea Tdtarilor cu<br />
Batie. 475. Asupra lui vine Atlan<br />
hanul Tdtdresc din a cdror cauzd<br />
el trece in Ardél §i dupd retragerea<br />
kr sa intórce inapoi. 475.<br />
Stefan Todd, ce-I zic Burduja e din<br />
nSmul Batorilor. 26.<br />
Stet-Milt-A Tod. El s'a ndscut din D6mna<br />
lui Vasilie Vodd. 26. Hronicul Moldovenilor,<br />
de la Aron Vodd, liana<br />
la *tefdnita Vod, e scris de Miron<br />
Costin. 180.<br />
Sterna. Desrddacinarea Stemel sldvita.<br />
423. De pe Cetatea Capul Boului sd<br />
fi luat Moldova Stema sa. 322.<br />
Stenia, localitate unde a fost (Pith<br />
Mandstirea Sosthenis. 376.<br />
INDICE GENERAL 805<br />
Stepenna. Despre rdzbOele:ki Thor.<br />
357. Este cea mai de credinta cronica<br />
a impardtiel ruse§ci. 371. StdpanirealuI.RuHc.<br />
372. Aminte§te ca.<br />
Vladimir, ficiorul lul Iaroslav §i nepotul<br />
lui Vladimir care s'a botezat<br />
intai, a fost bdtut pe mare de re.sdriteni.<br />
380. Spune despre pocitania<br />
lui Lasldft. 455.<br />
Sthlaiinil se mai numese Unii. 316.<br />
Stilihon voivodul lui Honoriii, voe§te<br />
sa ia IliHa de sub puterea lui Arcadie<br />
§i. sä o puie sub a lui Honork,<br />
invoe§te pe Alaric sà trend<br />
in Italia. 266. El scapd pe Honorie<br />
§i bate pe Alaric. 274. El omórd<br />
pe Radagaizus in muncii Fezulantii.<br />
274.<br />
Stirila e snpusd de Bela IV-a. 451.<br />
Stisipirgul, zidit dupd Traian. 322.<br />
Stipion Asiaticul.Vecli Stipionii. 101,118.<br />
Stipion Africanul. Vecll Stipionii. 101,<br />
118. A fost consul impreund cu<br />
Flac Hatmanul cu sute de an!<br />
inainte de Avgust. 128.<br />
Stipion, consul la Roma face cuno§tintd<br />
cu Ghetii. 77.<br />
Stipionil, fratil general! Roman!, trime§1<br />
in Syria in contra lui Antioh,<br />
ad trecut pe la Ilion. 101. Pe unul<br />
l'a numit Africanul §i pe altul Asiaticul.<br />
118.<br />
Strabo. Vecll Stravon.<br />
Stravon geograf pe vremea lui Tiverk,<br />
59, spune cd Dachia se intinde<br />
spre Ghermania §i isvórele Dundrel,<br />
iar Ghetil spre Marea Neagra,<br />
62, 63, 64, sutine cd Dachii, Dail §i<br />
Ghetil aunt tot un nSm, 70, 74, nume§ce<br />
pe Ghetii §i Dachii bp.or/sovcoug,<br />
71, sctite cá Dachii Dundrel<br />
se trag din Ghetil asiaticl. 74.<br />
Despre Ghetil. 76 E adus martor
806 INDIC& GENERAL<br />
de Sarnitie Ca Ghetil i Dachii<br />
aveau tot o limbt. 130. Murise cu<br />
130 ani inainte de intrarea lui Traian<br />
in Dachia 130. El a scris geografia<br />
pe timpul lui Avgust. Spune<br />
Ca Traian a starpit locuitorl din<br />
Dachia si a adus norod Romanesc.<br />
130. Zice et Gotthil alt inceput din<br />
codrii Hertinii i intinzandu-se ail<br />
coprins toti muntiT pana in Dachia<br />
si ail ajuns cu incetul pant. la Gu-<br />
rile Duntrei si pant la Nistru<br />
i au<br />
trait amestecall cu Sarmatil. 261.<br />
Strelta. Vecli Surghetia.<br />
Strig, vechit Strela, ail avut Rornânil<br />
Medilasul, Crasé i Sapsonul, 474.<br />
Strigon. Aci a fost ingropat Bela<br />
IV-a. 452.<br />
Strela asta-zi Strig alt avut Romanii<br />
Mediasul Crasé si Sapsonul. 474.<br />
Strelta se numesce astä-zi riul care<br />
pe timpul lui Decheval se numea<br />
Sarghetl. 189.<br />
Striicovschi spune cum alt domolit<br />
Romanil pe barbari. 18. Zice ca.<br />
Rusii numese pe Pecinighl, Polovti.<br />
362. Spune clt limba Polovtilor<br />
era amestecatura de cea romaniasca,<br />
rusiasch i lesiasca. 363<br />
364. El spune et Romanii nu sunt a -<br />
dusl din temnitile Ramului, cad Po-<br />
lovtil i<br />
Pecinighil nu ar fi avut de<br />
unde st invete limba Romana. 444.<br />
Stronghilo cetate, aci more Constantin<br />
Copronim. 347.<br />
Strumita. Fentru paza iei, Alexie Anghel<br />
trimite pe Hris. 414. Locurile<br />
de prin prejurul iel stint ltsate<br />
lui Hris. 416.<br />
Stumpiul a fost pradat de Vlahl 408.<br />
Svetoslav. Svetoslav a fost fiul lui<br />
Jugor. 357. Imptratul Bisantului<br />
Svetoslav. 369. Prada liii Sve-<br />
toslav in Trachia. 370. Din Igor si<br />
Olga s'a ntscut Svetoslav. 372.<br />
Svetoslav i Cura. 378.<br />
Suceava. Hronicul Moldov enesc poineneste<br />
de niste Rusl ce ar fi fost<br />
aci inainte de Dragos Vod de la<br />
Aral. 376. Inainte de venirea lui<br />
Dragos este scris et eraU nisce<br />
cojocari unguri in el. 471.<br />
Suds cé mare, pant aci a venit Nichifor<br />
Foca. 369.<br />
Suevil. Ve4I Svevii.<br />
Suida, scriitor vechiii. 150. Spune et<br />
Jidovil sunt macelariti de ca.tre<br />
Martie Turbon. 194. Vorbesce de<br />
mutarea Romanilor din Dachia in<br />
Mesia sub Aurelian. 215. Zidirea<br />
Constantinopohilui. 241.<br />
Suleiman *lilt, tattl lui Erdogul, mosul<br />
lui Osman, a esit la 611 de la<br />
Muhamed sail 1214 d. Hs. 436. El<br />
a esit mai pe urint de cat Ginghiz.<br />
436. Era fiul lui Chialeb, nepot<br />
lui Cazil Boga, stranepotul lui<br />
Bantemur, sttpanea cetatea Nahra,<br />
auzind de isprava lui Genghiz Han,<br />
intra in Asia si cuprinde Persia<br />
usor. Voind st meargt contra lui<br />
Alaindin, se ineact in Evfrat, e ingropat<br />
aprópe de Halep la cetatea<br />
Baber, i last 3 feciori : pe Erdogrtl,<br />
Giundogdi si Dumdar. 439.<br />
Suleiman fiul ml Orhan, trece Bogazul<br />
i intrt In Evropa, si merge<br />
pant sub Udrilii. 440.<br />
Suleiman, sultan al Turcilor, a lost<br />
grOzt Ghermanilor , Ungurilor,<br />
si a altor némuri. El e Lycurg al<br />
Osmanilor. 22. Pe timpul lui TJngaria<br />
era sub sttpanirea Turcilor-<br />
178, 355. Contra lui alt venit Cruciath<br />
la 1099. 386.<br />
Suleiman fiul hu Baiazid se *O. cu
fratele ski Musa, pe imperatie. 441<br />
Su Ranh stdpaneste pe Hanil Tatarilor.<br />
21. Ce aü luat Chesariul de<br />
la Sultanul turcesc la Pazarovti.<br />
69. Laonic Halcocondilas a cOut<br />
in robie &and a luat sultanul Muhamed<br />
Tarigradul. 126. Sultanul<br />
Sulehnan supune craia ungurésca.<br />
175, 355. Biserica Sf. Apostoli este<br />
transformata de Sultanul Muhamed<br />
in giamie. 246. Sultanul Hasan<br />
prinde pe imparatul «Dioghenis .<br />
336. Despre Sultanil turcesti. 387.<br />
Oaste din apus irnpotriva Sultanului<br />
Sulehnan. 388. Sultanul de<br />
la Arghira trimite ajutor lui Isachie<br />
Anghel. 415. Cand aü luat<br />
Sultanul Mehmet Tarigradul. 427.<br />
Basboiul lui Lascaris cu Sultanul<br />
Alaiddin. 433, 434. Suleiman Sah<br />
era mosul lui Sultan Osman. 436.<br />
Despre Sultan Osman. 438. Alaiddin,<br />
Sultanul Iconiei, 439, 440, si<br />
Fatih Sultan Muhammed. 441.<br />
Su1tan6sett putere a supus i schimosit<br />
pe imparatiele Grecilor, Per0lor<br />
i altora. 19. Carlus craiul sfedesc<br />
a fugit cu putini in umbra<br />
sulanesch 476. Canternir a stat la<br />
Pórta sultanSsca, 22 de ani. 436.<br />
Suniana, cetate zidita dupd Traian.322.<br />
Sutasal. Longhin Sutasul e omárat<br />
de Decheval. 188, 82. Caracala fu<br />
omorât de Martians sutasul fiind<br />
Sulehnan Sah era mosul lui<br />
Salt.<br />
Sultan Osman. 436. Suleiman Salt<br />
stapdnea in Nahrh. 439.<br />
t;erbau-Logofatul a scris, pelhnba prosta<br />
grecOsca, hronic muntenesc. 462.<br />
INDICE GENERAL 807<br />
S.<br />
indemnat de Opilie Macrin. 205.<br />
Proclamarea de imparat a lui Foca<br />
Sutasul. 331.<br />
Svetidl ruda' cu Dail-Dachil. 73.<br />
Svetoslav al 11 usilor a fost intors cu<br />
daruri contra bulgarilor. 369, 372.<br />
Mind necinstit, impäratul gateste<br />
armath contra lui ; el se asociaza<br />
en altii i prada Thrachia. 370. Din<br />
Olga si Igor s'a nascut el. 372,<br />
857 Si-a intins siapanirea peste<br />
multe némuri. 372. I-a taiat capul<br />
Cura, domnul Pecinighilor. 378.<br />
Svetoslav, domnul Bulgarilor. Fata lui<br />
e a 3-a mu ere a"craiului Sarbesc. 480.<br />
Svevii irnpreuna cu Cvadii, Vandalii,<br />
Sarmatii si aliai cu Marcomanil<br />
sunt Muff de Marco Avrelie. 200.<br />
nabusit asupra Panoniii pe vremea<br />
lui Gallienus. 211. Alaric cu<br />
Alani si Svevi intra in Spania la<br />
a, 405 276. La a. 411 Vandalii<br />
Svevii aü coprins Gallia. 276. Vandalii,<br />
Sfevil si Ostrogoth alegan-<br />
dull<br />
oral, in multe craft' i domnii<br />
s'at facut. 277.<br />
Syria, tinut in Asia, sCapanit de Antioh.<br />
101. Aci a murit Traian pe<br />
cand voia sä se intórca in Roma-<br />
191. Ce a scris Tiberian diregato.<br />
rul Syriel. 194. Aci more Constantin<br />
la 959. 353. Aci vine Conrad<br />
contra Serachenilor. 389.<br />
Sfezasca.Maenburg spune ca limba ellinOscd<br />
e abatutil din cea sfezasca. 101.<br />
kitiinta iaste a lucrurilor, inra neFplinta<br />
iaste tifeiduitórea luerurilor, 9 niain<br />
Ware; un alt canon. 184.
808 INDIC E GENERAL<br />
Tab la scrisá de Vasile Bulgarocton,<br />
in care vorbe§te de rásbeele lui cu<br />
Bulgarii §i in care el &à sfaturf<br />
impáratilor cã i Vlahilor sã le<br />
faca. Bulgarior, de se vor réscula.<br />
376.<br />
Tagitteyaric se numesce scrierea lui<br />
Hogea Sadi. 436. In ea se vorbesce<br />
despre timpul lui Suleiman *ah.<br />
436, 439.<br />
Taglut Tevarih. Vecli Tagittevarih.<br />
Taifalli, in Dachia, inainte de Dachi.<br />
63.<br />
Talmudescl. Basnile Talmudesci povestesc<br />
cä pdshrile tote are eine§<br />
limba sa §i numal Solomon inteleptul<br />
le cunóste §i le intelege.366.<br />
Taman se numesce astdcli Bogazul.<br />
268. Cat loc este din Gherci §i Taman<br />
pând in Prut pot §ti top. 269.<br />
CetAtile Turcilor Gherci §i Taman<br />
stint pe Bosforu Chimeric. 365.<br />
Tanal, campil coprinse intre Don §i<br />
Nistru erail locuite de amândoue<br />
familiile Gotthilor. 264.<br />
Tana is adic5. Donul. 281. Pada la el<br />
era erdia le§ascd. 285.<br />
Tanata, cetdtuie. Procopie spune ca<br />
a fost ziditã inaintea Dachiei, pentru<br />
ndbusirea Varvarior. 155, 322.<br />
Taribul lui Hogea Sadi. 339.<br />
Tarsos. Aci Clavdie Tatitul, mire de<br />
friguri. 226. Aci fuge §i more Maximin,<br />
la anul 313 d. Hs. 238. Aci<br />
se bolnáveste Constantie de friguri.<br />
250.<br />
Tartaria. Sibirului ii iceail Ellinii,<br />
Tartaria adeveratd. 60. Ce spune<br />
Gloverie in cartea despre Tartaria.<br />
65.<br />
T.<br />
Tartarul. 89. Feciorul Teslariului all<br />
intors vraja fãcutd de Cacodemon<br />
lui Iulian si Idea§ in fundul Tartarului<br />
ii gátise. 253. La 570 s'a<br />
ndscut puiul viperei, parintele minciunei,<br />
gura Tartarului, Psevdoprofilul<br />
Muhammed. 326. Credinta<br />
crestinescd s'aii pornit si din di<br />
in cli ca bolovanul din varful muntelui<br />
Odd in fundul tartarului<br />
reuthtil nu s'a oprit. 349.<br />
Tatitus, de victoria Dachilor asupra<br />
lui Domitian. 79. Serie in analele<br />
sale ca.' pe la anul 70, Sarmatii tree<br />
Dundrea in Misia §i omOrà pe hatmanul<br />
Fonteus Agripa. 165. Ca in<br />
anul 93 Romanii all avut mai multe<br />
resbee cu Dachii in Misia, Dachia,<br />
Ghermania si Panonia si pretutindenea<br />
all fost bdtuti Romanii. 166.<br />
Tata, cu acest nume chema pe Stefan<br />
Craiil Theodat, a cdrui limbd era<br />
italienéscd. 375.<br />
Tatu, voevodul Pa zinachilor impreun<br />
cu Nestor se tidied contra impdratiei,<br />
Ii asezd tabära aprópe de<br />
Tarigrad, prädez5. Trachia, Machedonia,<br />
clice Zonora. 387.<br />
Tauris sail Tavrica Hersonesus (care<br />
acmu sä zice Crâmul), parte din tàtdrimea<br />
Europend. 61.<br />
Taurul. Vecli Tavrul.<br />
Tavals Donul, rill de hotar al Schythiei.<br />
60.<br />
Tavrica Hersouesus, crâmul, parte din<br />
tdtárimea Européda. 61.<br />
Tavrischii, din Dachia in Ardél, Inainte<br />
de Dachl. 67, 68.<br />
Tanis nume vechit al Cramului ; pe<br />
aci all e§it Rusii când all trecut
spre Tarigrad spune Zonora. 353.<br />
Tavroeom. Aci ajunge Isachie Anghel<br />
ei trimite de aci pe Chesarul Conrad,<br />
contra Vlahilor. 404.<br />
Tayrul, munte, unde more Constantie.<br />
250.<br />
Taxis, craiul unguresc, 358, ia bir<br />
din Italia. 358.<br />
Tazlhul strimtóre in Carpatl, apdrata<br />
de Romani contra lui Batie. 465.<br />
Thehtorul. Anastasie a fost numit Silentiarul<br />
adica Tdcatoriul 296.<br />
Theenea dupit 4isa, adeTere0e clisa odata,.<br />
Acesta e al 2-lea canon. 183.<br />
Tileerea, niei pune, niet rthlicIt luerul,<br />
MI% zisa, II i pune 0-1 0 rMliefi.<br />
182, 348.<br />
Tiimau cetate turcésca in Vosforul<br />
Chimeric pe unde ail venit Polov-<br />
01. 365.<br />
MUM, sint ruda cu Unnii. 12. Cumpleciunea,<br />
lui Batie §i a Tdtarilor.<br />
19. Al doilea torn al Hronicului incepe<br />
de and s'al curätit locurile<br />
acestea de 'Marl. 50. Schyti sati<br />
Tatari. 57. «Precum Romani a§é<br />
Tatari.) 86. Facerea de cetati d'inspre<br />
partea Tatarilor. 105. Turcil<br />
de o fire cu Tataril sint. 106. Razbóele<br />
lui Vladislav cu Tataril. 136.<br />
Povestea despre lupta lui Laslail<br />
cu Tataril. 137, 141, 142, 143. Batie,<br />
conduckorul Tätarilor. 145,148. T5.tarn<br />
Cramului. 175. Traian lash<br />
o01 in Dachia spre a o apara de<br />
Tatari. 190. Traian Ii domolesce.<br />
194. Marcu Aureliil §i Tataril. 201.<br />
Mesius Dechie i Mann. 208. Gallie<br />
0 Tataril. 209. Emilian §i<br />
taril. 210. Tataril in timpul lui Valerian<br />
i lui Galerius. 210, 211. Tatarn<br />
sub Avrelian. 223. Tataril la<br />
1712. 224. Tatarii i Dachia. 225,<br />
INDICE GENERAL 809<br />
226, 227, 232, 246. Tataril despre<br />
Moldoveni. 306. TA taril din Evropa<br />
fäcuse mai multe navaliri in imperil<br />
332. Intre el §i Bulgaril erail<br />
Romanil din Valahia, 346, se numese<br />
Ru0 spune Zonora. 353. Infra<br />
in irnparatia rasaritului. 360. Ar fi<br />
adus contra lor Lasldul unguresc<br />
pe Romani din temnitile Rimului.<br />
366, Isachie Comneno a purtat r6sboil<br />
contra bor. 382. El se mai numese<br />
Uzil, tree in Trachia, o peadéza,<br />
insa el mint MAO de iistea<br />
irnparatului, decimaci de ciuma.<br />
ei<br />
call ail mai ramas se supun, 383,<br />
el erail 600.000. 384. Mann de pe<br />
Volga le zic Turcior Caracalpachi.<br />
387. El intra in Thrachia insa sunt<br />
WO de chtre Cabo Ioannis. 388.<br />
'Mann in Cram. 395. Vlahil se unese<br />
cu iel. 403, 405. Isachie Anghel<br />
vrea sá le astampere nàvàlirile.<br />
406. Cornanii, un ném de TAtari,<br />
impreund cu Vlahil navalesc<br />
in imparatia de résdrit. 407, 408,<br />
418. Tatarii prind pe Sevastocratul.<br />
411. Vlahil i Mann pradail cetatile<br />
din Trachia. 414. La sfar0tul<br />
secolului al XII-a se intone, plini<br />
de pracli. 415. Comanil i `Mann'<br />
Cramului se cértä intre el, pe la<br />
1200. 419. Pe cel cari veniserd in<br />
ajutorul lui Runic, II omóra Roman.<br />
420. loan II i-a in ajutor. 425. Urnblab.<br />
imprejurul Udrilului. 425. El<br />
atacd tabdra Tatarilor. 426. El cu<br />
mazacul Coza, merg asupra Latinilor.<br />
426. Lor le U. voe loan<br />
Alexie sa pradeze cetile Latinilor.<br />
428. Bat &tea Latinilor. 429. InconjOrd<br />
tabfira Latinilor de la Udrilul.<br />
430. Cu iel intra loan in<br />
Thrachia. 431. Pradéza i distrug
810 INDICE GENERAL<br />
multe cetati in Thrachia 432. loan<br />
Alexie, Tdtarii i Latinii. 433. Aft<br />
avut mare han pe Ginghiz. 436.<br />
Fuseserd sub impdratia Indiei. 436.<br />
Simeon si Tätarii. 437. Un ném de<br />
al lor ce se chenta Oguzil locuiad<br />
in carnpia Capéacului. 438. Tataril<br />
Oguzi..439. Ladislav i Tataril. 442,<br />
414. Vrênd sd intre cu Batie in Ungaria,<br />
Romanii unit" cu Sacuii, II<br />
opresc, i iei muta cia1iu1 prin<br />
Tara lesascd. 417, 448. Bonfin, despre<br />
Tatarii lui Batie. 449, 450, 451.<br />
Povestea despre omorarea, de cétre<br />
Laslati, a lui Batie, si invingerea<br />
Tatarilor de cdtre Romani e<br />
poveste minciuntisd. 452. Vladislav<br />
si 'Mari'. 456, 457, 458. Laslii.d.<br />
Tatarii. 459. Starea Romanilor in<br />
timpul navaliret Tdtarilor lui Batie.<br />
463. Li s'aft opus Romani'. cu<br />
Sacuii i nu i-ad lasat ed intre in<br />
Ardél. 465. Ce le- mai zic si ComanI=Cobani,<br />
locuiaft de la Prut<br />
pada. la Niprul. 466. Bate pe Ungun<br />
i cavaleril de la Rodos. 473.<br />
Dupd retragerea lor se intorc Romanit<br />
din Ardél en Domnii lor,<br />
dupd acestia a mai fost i alte pc"'<br />
lacIS de Tdtari. 475. Atlan cu Tatar"<br />
retrdgandu-se, Stefan se intórce<br />
iar, 475, de frica lor Bela al Ungurilor<br />
fuge in Dalmatia. 478.<br />
Taltarehe ném. 14. NteLart putut birui<br />
mari imparatii. 21. Tomul intaift<br />
al Hronicului tine Oita dupd<br />
prada lui Batie, Hanul tatarese . 50.<br />
Despre vechifi némul tatardsc, ce<br />
se chiamd Gog si Magog. 57, 61.<br />
Despre Bugiac, nume fatarase al<br />
Basarabiei. 67. Nénturi tdtaresci<br />
sint vecine Moldovenilor. 126. Batie<br />
cn óste tatarasa vine asupra<br />
si<br />
lut Laslad. 141, 393, 442, 446, 456.<br />
Dachia, fiind Ord de camp, era po<br />
trivia firei thtäresci. 256. La 386,<br />
Grutinghii, nSm tatdrasc, se rescól.d.<br />
270. Leon filosoful chémd pe<br />
Unguri, ném tataresc. 355. Vlahii<br />
gi<br />
ajutorul tdtdresc impotriva im-<br />
pdratiei Tarigradului. 404, 415, 425,<br />
432. Hanii tataresci. 435, 436, 442,<br />
440, 456, 475. Erdogril curata tara<br />
lui Alaiddin de talharirnea tdthre'sch.<br />
440. Numele tatardsc al Basarabiei<br />
este .Buglacul >. 467.<br />
Tribirame.<br />
Gog si Magog alt locuit<br />
unde amid Tdthrame. CS mare s<br />
chiama. 58. «Cavcasuh sint muntil<br />
card despart tdtarame din Persia .<br />
60. In Schythia asiatich se cuprinde<br />
si<br />
Tataramé pustie. si TAtárdmé<br />
véche.. 61. De la Meotis pana in<br />
Nipru acum slt eerie Tataramd<br />
mica . 67. Stravon miirturisesce ck<br />
Dachil i Ghetii din Tathrame aft<br />
esit 74. Dupa 4 ani Batie se inthree<br />
inapoi in tatárame. 145. Cealalta<br />
Td.tararne i multe feluri de<br />
Varvari erad supusi de Huni. 273.<br />
Tara leseascá se cuprinde supt numele<br />
ratararnif. 285. A patra resedinta<br />
a pus'o Attila in Tatarame.<br />
285. Din tatarimea cea mare, mai<br />
sus de Dachia nóstra trecea de la<br />
rdsarit spre apus. 285. Genghiz<br />
Han la a. 1212 a esit din Tataramea<br />
cea mare, care este vecind cu Hina.<br />
436. In Tiltdramea cea mare fost'aft<br />
un loc pe care Turcii .numeso De-<br />
5ticap6ac. 438. Batie se scóla din<br />
Tatarame ce este pe apa Volgdi<br />
si pradSza tara Moschiceased. 447.<br />
Tftrg. Dupa invingerea Dacilor, Traian<br />
intorcendu-se la Roma Senatul<br />
l'a prima in triumf i i-ad ridicat
columnd in locul care se chémd<br />
targul lui Traian. 105. Turell numese<br />
voevoda pe comendantul de<br />
Galata i pe altif a altor targuri.<br />
131. Preda Stambol Roman ail lost<br />
sotnic al targului Harcovului. 217.<br />
Jovian voind sã faca pace cu Persil<br />
s'aii tutors la Targul Danastana,<br />
intre Galatiia i Vithinia, unde acl<br />
murit de naprasna. 253. Targul Padova<br />
se afld pe Pad. 274. Filipic<br />
scotand 73000 prunci de prin targurl<br />
i-a trimis la Tarigrad. 343. In<br />
anul 967 Rusil aü cazut asupra<br />
Bulgarilor i aü facut targurile una<br />
cu pamintul. 369. Cetatile i targurile<br />
Romanilor din Ardeal. 461, 427.<br />
Targul Romanului s'au fost chemat<br />
: Forum Romanorum.D 471.<br />
Intre Alba Iulia i Sibiii, aü avut<br />
targul Rosii. 474.<br />
Targolisté. Inovezil, Romanh i Bastarnil<br />
ar fi zidit Tergovisca adica<br />
Targovisté. 365.<br />
Tarnovul, cetate. Ivanco o cere lui<br />
Alexie Anghel. 412. De aci fuge<br />
Joan si dupd fuga lui, remane Petar<br />
stdpanitor. 413. Aci e trimis<br />
Balduin. 426.<br />
Teeehirdagit numesc Turcil pe Rodostos.<br />
415.<br />
Telefos, conducetor al Grecilor din<br />
Asia, in r'esboiul Troian. 93.<br />
Telesis Domnul Bulgarilor iasa inaintea<br />
lal Constantin Copronim, 346,<br />
piere ucis de al al. 346.<br />
Temisvar, 68, intra in Dachia mälurósa.<br />
69. Cetate pe apa Temisului,<br />
unde Ladislav bate pe Copulh. 148.<br />
Némtil o smulg din mana Turcibor.<br />
176.<br />
Temisul, apà langa cetatea Temisvar<br />
uncle Ladislav bate pe Copulh. In<br />
INDICE GENERAL 811<br />
locul lui, povestitorh pun Sirétul.<br />
148.<br />
Temurleng. Pe mana lui cade rob Baezid.<br />
441.<br />
Tereovisea adecd Targovisté a fost<br />
fondata de romani, bastarni i inovezi.<br />
365<br />
Tero, hatman, era pus spre paza partilor<br />
despre Udniiti. E batut de Romani.<br />
431.<br />
Tertulian vorbesce de resbelele lui<br />
Marco Avrelie cu varvarii. 201.<br />
Te..:pr4-rf6ii se cheama vechiul locas<br />
al Gotilor, in malul baltii Meotis. 261.<br />
Thabas, este loc de intrare in Dachia<br />
veche. 319.<br />
Tharapia, aprópe de ea este cetatea<br />
Zagura. 253.<br />
Theodat, stapanitoriti Sansevermatilor,<br />
nasul lui Stefan. 375.<br />
Theodomir, craiul Gotthilor, dal zalog<br />
pe fiul sëü Theodoric, lui Leon imperatul.<br />
291. Bate pe Huni i prinde<br />
pe Hunicmund craiul lor, chruia<br />
h cid drumul. 292.<br />
Theodor fratele lui Iraclie, a comandat<br />
o parte din armatd. 333.<br />
Theodor, scriitor, vorbesce de mórtea<br />
impilratulul Leon si de suirea pe<br />
tron a nepotulul séu, feciorul lui<br />
Zenon. 292.<br />
Theodor Anghel. Lui ii dä Joan Alelexie,<br />
Solonul. 429.<br />
Theodora, imparateste impreund cu<br />
Mihail, fiul ei. 351. Vine la imparatie<br />
dupil mórtea lui Theofil. In<br />
timpul el, Vogoris Domnul Bulgarilor<br />
inaintéza cu óste contra Tarigradulul.<br />
353. Ea a imparatit impreuna<br />
cu fiul sell Mihail, 14 ani.<br />
354. La 860 intra Rusil in imparatie.<br />
373. Remane singura duph mórtea<br />
Jui 111onomah 382,
812 INDIC& GENERAL<br />
Theodora, fata Domnului Cazarilor, ii<br />
i-a de bfirbat pe Justinian. 340.<br />
Theodora cetate, spune Procopie, ziditä<br />
de Traian, la caphtul podului<br />
din dreapta Dundrii. 155, 322.<br />
Theodora, fiica Sevastocratului, Alexia<br />
vrea sá 'o dea sotie lui Joan,<br />
412, 413, 417.<br />
Theodori=Bogdan=-Ddruiti lui Dumnezeil<br />
377.<br />
Theodoric, craiul Gotthilor din Gallia<br />
se incuscrise cu Ghenseric. Fata<br />
luI,<br />
o luase Hunneric, feciorul lui<br />
Ghenseric. De tearnd ca el sá nu<br />
se uneasch cu Romanii, Ghenseric<br />
chiamd pe Attila. Lui ii scrie Attila,<br />
ca a se uneasca. contra Romanilor,<br />
fdgdduindu-I jumdtate din<br />
Gallia. 287. El se uneste cu impdratul<br />
Rfimului, contra lui Attila.<br />
El cu feciorul sal Thorismund si<br />
cu Aetie ajung la Avrelii, unde bat<br />
pe Hunt 288. More in luptd contra<br />
lui Attila, in ampiile Cataloniel.<br />
289.<br />
Theodoric, istoric bisericesc, spune<br />
cã Romanil aveail in Dachiia, arhiepiscopl.<br />
250. Despre re' sboiul lui<br />
Julian cu Persil. 252. Spune cd Gotthii<br />
ail prddat Thrachia, Misia, Dachia<br />
si Pannonia. 257. Rdsboiul lui<br />
Theodoric cu Gotii, 265, scrie despre<br />
apropierea Schithilor cu domnul<br />
Roilas, de Thrachia si de distrugerea<br />
lor de atre puterea dumnezdiascd.<br />
278.<br />
Theodoric, prinde pe Anastasie si fdandu-1<br />
alugar 11 trimete in Tesalia.<br />
343. El lasd impAratia de blind<br />
voe i lui ii urmézd Leon Isavrul.<br />
343.<br />
Theodoric Amai saü Veronéual, fiul<br />
liii Theodomir, craiul Gotthilor, e<br />
dat zdlog ml Leon imphratul. Mai<br />
pe urmd, s'a chiemat Veronénul.<br />
291. Intrd cu pradd in Gretia, dar<br />
e gonit de Sabinian Hatmanul 293.<br />
Thcodoric Amali, domn al Gotthilor,<br />
se pleacd lui Zenon, si e pus hatman<br />
al ostilor din Dachia mainrósh<br />
i Misia. Sada pând la 487,<br />
and incepe a pada hotarele im-<br />
13,61'40. Indemnat de Zenon, pléa<br />
spre Italia, si la 490, bate la apa<br />
Sontiuin pe Odoater si la Verona<br />
pe care o ia, (aci primeste numele<br />
de Veronénul), f merge la Roma,<br />
care avea ordin sh-1 primeascd. 294.<br />
Bate iardsi pe Odoater la apa Duca,<br />
incongiórd Ravenna pe care o bate<br />
3 ani. E rugat de Odoater sá fach<br />
pace si sá irnpartd impreund Italia<br />
El se preface a primeste i cu<br />
viclenie, omórd pe Odoater. 295.<br />
El era maghistru ostilor din Dachia<br />
i Misia. 295. Fusese ordnduit<br />
in Dachia, de Zenon si and<br />
se vicleneste, Romdmii din Dachia<br />
ii pArdsesc. El a stat maghistru<br />
3 ani. 295. Face pace cu l3urgundionii,<br />
cumpärd de la dânsii ampiile<br />
Lugurii i goneste pe Heruli<br />
din Italia. 296. Trimite pe Hatmanul<br />
Petza contra Bulgarilor. 311.<br />
Theodoric Sehytul, fiul lui Triarie,<br />
inta cu Gotthii in Thrachia, o<br />
prädeazd i ajunge pang. sub Tarigrad.<br />
293. Trece in Illiria si more<br />
infipt intr'o sulitd. 293.<br />
Thedori Paredlabul aduce un ban de<br />
argint, gdsit in .cetatea Gherghinel,<br />
cu inscriptia Const. Viet. Avg.<br />
Imp. 248.<br />
Theodor La.searis cel tank., vine in<br />
locul lui Ioanis Duca. 452. Pe fiul<br />
all il<br />
lasä pe 11:Jana lul Muzalos,
pe care il omórA. El impArAteste<br />
3 ani, 476, a murit la anul 1259. 476.<br />
Theodor Lascaris, e ridicat impérat<br />
la Nichea. 427. Apnea Trapezontul<br />
si Tara Frighiii. 427. La el tree<br />
greed' goniti de Ion Alexie. 431.<br />
El marise impArAtia de la Nichea.<br />
433. In contra lui merge Alexie<br />
Anghel cu Turcii trimisi de Athantin.<br />
433. Asupra lui navaleste<br />
sultanul Athatin i 11 loveste cu<br />
Buz duganul in cap. Prin de pe Alexie<br />
care II era socru i il face cAlugAr.<br />
434. In al 8-a an al imp6rAtiei lui<br />
iese Ginghiz Han. 436.<br />
Theodor Train% e ales cap de grecil<br />
din Didimotih. 431. Era Hatman<br />
al ostilor de pe 15110 Udrilul. Fuge<br />
dinaintea TAtarilor. 432.<br />
Theodosie cel tank., impArat roman.<br />
Pe vremea lui, a fost comandant<br />
al Romanilor, Aetie, din némul Valahilor,<br />
zice Sarnicre. 133. Istoria<br />
Romanior din Dachia pAnA la Theodosie<br />
cel Oar. 272. Vine dup5.<br />
mórtea tathlui séU Arcadie, el este<br />
dat in paza lui Iezdegherd impératul<br />
Persilor, care l'a dat la invêtAtura<br />
lui Antioh. 275. In timpul<br />
lui, scrie Socrat i Theodorit, cà<br />
Roilas doinnul Schythilor se apropie<br />
de hotarele IInpérãiii, ins5.<br />
Roilas este träsnit i ciuma secera<br />
pe osténi. 278. Goneste pe<br />
Hunil din Pannonia. 282, 283. El<br />
trimite osti cari opresc pe Huni.<br />
283. Trimite ostile de la Sichilie,<br />
contra Unifor. 283. Imblanzeste cu<br />
bani pe Varvari si dé lui Attila<br />
6000 litre de aur si in tog anii<br />
ate 1000. 283. Cu el, Attila face<br />
pace. 233. Refuzä sA mai dee bir<br />
lui Attila si acesta vine cu Oste<br />
INDICE GENEEAL 813<br />
asupra lui. El trimite contra lui<br />
Attila, pe Hatmanil Anthimie al<br />
Anmighislie, cari bat pe Attila la<br />
Sardica. 284. La 450, more la Iranátóre,<br />
si in locul sett vine Marchian<br />
Thracul, care ia soi pe Bora<br />
lui Theodosie, anurne Pulhiria. 288.<br />
Theodosie. In Pogrebania lui, Amvrosie<br />
spune ca" Constantin Marele,<br />
a lost botezat de Evsevie,<br />
episcopul Nicomidiii. 247.<br />
Theodosie, tate ml Theodosie Marele,<br />
fusese omorAt fArd nici o villa, de<br />
cétre Valens. 258.<br />
Theodosie Marele. 16, 17, 237, 255. El<br />
rescumpArd de la Gotthil, àrile<br />
luate de iel. E chemat de Gratian<br />
din Ispania, ca tovarAs la impSrAtie.<br />
El este feciorul unui Theodosie,<br />
pe care Valens '11 omórd<br />
fárà vind. 258. Rominii in Dachia<br />
de la el inainte. 259. Despärtirea<br />
Gotthilor supusi de el. 264. PlOcA<br />
cu armata contra Varvarilor, scapa.<br />
Misia de sus, de jos, Trachia si<br />
Dachia mAlurósil, face pace cu Atanaric,<br />
domnul Gotthilor si se intórce<br />
la Tarigrad 266, 270. Primesce<br />
pe Athanaric si dupd ce<br />
mOre, il IngrOpà cu that cinstea<br />
in Tarigrad. 265. Idatie aerie ca<br />
lui Ii s'aft supus top' Gotthii, ai el<br />
pe unii Ii trimete in Egipet, pe<br />
aIii ii la ad in Thrachia. 265. Dupä<br />
el urmézd Arcadie i Honorie. 266.<br />
In timpul lui aü läsat Gotthil Dachia<br />
malurósä. 266. El reduce luxul<br />
de la curte. 270. Contra sa se scolil<br />
Grutinghii cu 3000 de vase si prAdeazd<br />
Thrachia, contra lor el trimite<br />
pe voevodul Promotos, care<br />
i-a bAtut i inecat in Dundre, aerie<br />
Martelus. 271. PAnd la mórtea lul
814 INDICE GENERAL<br />
nu s'a mai prAdat niel Thrachia<br />
nicl Dachia. 272. Theodosie a murit<br />
la Mediolan, scrie Victor in<br />
etate de 50 de ani, de 60 ani scrie<br />
Isocrat, 65 ani hronicul Alexandrin;<br />
el a biruit pe Evghenie tiranul,<br />
scrie Socrat i Martelus. 272.<br />
LAsti In ImpérAtie pe eel dol fil ai<br />
sel Arcadie si Honorie. 273.<br />
Theofanes. Despre Attila si a1iaiI lui<br />
in Ghermania. 288, Despre Leon<br />
cel tinèr. 292 Moirtea lui Zenon.<br />
296. Vitalian si o mare parte a<br />
Schytiei yin la crestinism 312.<br />
M6rtea lui Anastasie. 314. Iraclie<br />
si Perii. 332. Despre Constantin,<br />
fiul lui Iraclie. 335. Ridicarea la<br />
impértitie, a hri Mizizie. 336. Despre<br />
Iustinian la 686. 338. Despre<br />
Leontie. 340. Despre Iustinian carnul<br />
in a doua stare la imp6rdlie.<br />
342. Despre Filipic si despre Artemie.<br />
343. Bulgaril i Leon Isavrul.<br />
344. Despre botezarea Irinel,<br />
fiica Hanului Cazarilor. 345. M6rtea<br />
lui Constantin Copronim. 317.<br />
Starea imperiului rësàritén,Ia finea<br />
secolului al VIII, sub Constantin<br />
si Irina. 348. Pacea d'intre impe'ratul<br />
fe'sdritului si Serachénii. 352.<br />
Theohmonia. Cu viclesugul ei nóptea<br />
peste zid sare Joan Cimischie si<br />
omórd pe Nichifor Foca. 369.<br />
Theofil vine la imperatie dupd Mihail<br />
Balbul, a imp'erdtit 12 ani si<br />
lag la impérdtie pe Theodora si<br />
fiul ei 'Mihail. 352.<br />
Theofilact, Patriarh al Tarigradului<br />
este fiiul lui Roman. 357.<br />
Theofilactos Samocatis. In Cartea 6,<br />
Cap 3, vorbesce ed. Sclavonii erad<br />
sub stapanirea Bulgarilor. 327.<br />
Spune ca Avaril, Sclavonii, Ghe-<br />
pizif si alte neamuri varvare locuiad<br />
mai sus de Volohia. 329. La<br />
597 Slovenii ndvdlese in Thrachia,<br />
spune el in Cartea 6, Cap. 10. 328.<br />
In Cartea 8, Cap. 5, vorbesce de<br />
sfada dintre Haganul Avarilor si<br />
impSrdtie. 330. In Cartea 8, Cap.<br />
11 povestesce cum Foca omórd pe<br />
feciorii lui Mavrichie. 335.<br />
Theopomp. Tlnii aduc in contra lui<br />
pe Titeron. 173.<br />
Thessalia, 90, aci s'a bdtut Chesar si<br />
Pompel. 163. A fost prddatd de<br />
Tgari. In ea ad ndvdlit Varvaril<br />
Crivetului,<br />
spune Zonoras. 215.<br />
Fdcea parte din imperiul Roman.<br />
242. Ghettil o pradéza.. 312. Aci<br />
Theodoric trimite pe Anastasie.<br />
343. Arternie fuge din Thesalia.<br />
341. In ea intrase Sclavonil si Irini<br />
trimite 6ste care II sc6te din ea.<br />
348. De aci ad fost gonitl Bulgarii.<br />
376. Pand in ea se lAtesc Vlahil.<br />
397. Pe vremea hiT Ioann Cantacuzdno,<br />
o parte a lei, o stapanead<br />
Vlahil si se numea Vlahia mare.<br />
397. Cu Vlahil din ea, sant tot<br />
una Vlahil. 398. Condo-Vlahii s'aii<br />
intins pand la Thesalia. 416. 0 lu.ase<br />
Green, dar din maina lor ad<br />
luat'o Latinil cu Ion al Bulgarilor.<br />
466.<br />
Thesalonica. Aci e trimis Lichinie, de<br />
cdtre Constantin Marele. 239. Aci<br />
vine imp6ratul Alexie de la Chipsala.<br />
415. Spre el se indreaptd loan<br />
si<br />
intrd. Marhion. 428. In ea se<br />
inchide Marhion. 429. E luat i jefuit<br />
de Romani. 429.<br />
Thettalia posesie a Ellenilor. 90.<br />
Thodoropolis, cetate zidità dupd Traian.<br />
322<br />
Thoma. 104.
Thoina, patriarh al Tarigradului, era<br />
pus de Latini. 430. BlestemA pe<br />
Latinil care nu voesc s. meargh<br />
in ajutorul lui Henric. 430.<br />
Thorismund, feciorul lui Theodoric,<br />
craiul Gotthilor, vine la Avrelii.<br />
288. Ajutd pe Alani, contra Hunilor.<br />
289.<br />
Thrachia, impreund cu alte Or! sint<br />
prAdate de:, SclavSni i Sirbi , la<br />
anul 499 12. Constantin aldturAnd-o<br />
Machedoniei aü socotit sd fach<br />
cu acSsta o a patra parte a lumei<br />
romane. 15. De la Constans pand<br />
la Gratian Dachia nóstrd impreuna<br />
en Thrachia i Machedonia,<br />
tot supt un deregAtoriti aft fost.D<br />
16. Dupd Theodosie, e prAdatd de<br />
barbari. 17. Gothii au venit aci<br />
din Misia. 74, 77. Chesar a trimis<br />
in Thrachia pe Crasus cu o§tile.<br />
78. Pana aci se intindea taxa Ellinilor.<br />
90. A fost prAdatd. de TAtari.<br />
208. In ea au ndvAlit Varvarii<br />
Crivatului, scrie Zonoras.<br />
215. Prin ea merge Avrelian. 221.<br />
In ea Probus trece 100 mil' varvari.<br />
Toti Varvaril din apropierea<br />
Dachiei, sAnt mutati in Thrachia.<br />
228. Ammian scrie cd. Diocletian<br />
bate pe Gotthii earl prddaserd<br />
Thrachia. 232. Sculdn du-se Sarmatii<br />
asupra Thrachiei, Constantin II birue§te,<br />
spune Zosim. 238. A doua<br />
wzare a Varvarilor, a fost in ea.<br />
240. Impreuna cu Eghypetul, este<br />
in una din cele 4 divisiuni ale imperiului<br />
lui Constantin Marele. Ea<br />
incepe de la Muntil Cenghi, spre<br />
meazd-zi pAnd la Machedonia, de<br />
la Muntii Rodopil spre rdsdrit pand<br />
la Bogat, unde dd Marea Mgr%<br />
in Marea Alba. ImpSrittia fesAri-<br />
INDICE GENERAL 815<br />
tului se impartia in Trachia §i<br />
Asia. Avea 2 provintil : Machedonia<br />
i Dachia. 242. InThrachia, Constantin<br />
pusese scaunul imperatiel<br />
romane. Pe acea vrerne erail multi<br />
locuitori in Thrachia. In o§tile Dachiel,<br />
se cuprind §i aleThrachiei. 244.<br />
Gotthil supuel sunt pu§1 de Constantin<br />
Marele §i in ea. 245. Constantin<br />
cel Mare, dd Thrachia lui<br />
Constantie. 246. Gotthii pradd Trachia.<br />
254. In ea a§éza Valens pe<br />
Gotthi §.1 Gotthil tree impin§1 de<br />
Huni. 256. Ea este intre munti. 256.<br />
Gotthii o prddAzd. 257. Valens poruncise<br />
Go tthilor sàiasà din ea. 266.<br />
E pradata de Fritthighern, lice Bonfin.<br />
258. Aci sunt a§ezati Visegotthil<br />
de cdtre Valens. 262. A§eclarea Gotthilor<br />
in Thrachia. 263, 267, 268. Aci<br />
sunt goniti de Hun!, Athanaric §i<br />
Fritigernis. ::64. Este prAdatd de<br />
Gotthi i scdpatd de Theodosie. 265.<br />
Theodosie a lásat o parte din Gotthi<br />
aci. 265. Grutinghil ah trecut Dunarea<br />
i aü prddat-o. 271. Pand. la mori<br />
tea lui Theodosie nu s'a fdeut nic_<br />
o prAdare ei. 272. Gotthil treeuti<br />
de Theodosie in Thrachia. 273. Ea<br />
5i<br />
Varvarii. 277. Socrat i Theo-<br />
doric suit despre apropierea Schytilor<br />
de ea §i. de distrugerea lor.<br />
278 Pe ea voesc Bà o pradeze Hunii<br />
283. Prin thrile de sus infra<br />
Hunii in ea. 283. Prada Ostrogotthilor<br />
in ea. 296. Este prädatd de<br />
Huni la 475, scrie Chedrinos. 293.<br />
In ea prAdezd Theodoric Schytul.<br />
293. E prAdatd de Bolgari. 301. La<br />
502 yin cu pradd Bolgarii, pand<br />
aprópe de Thrachia. 302. La ea Bolgarii<br />
trec prin Dachia. 302. In ea<br />
fac craft' Slavii. 304 E supusd de
816 INDICE GENERAL<br />
Vitalian. 312, 313. In ea intrà Hunil<br />
ce se clic 0 Sthlavinii. 316. In<br />
ea se intorc Sclavonil din Gretia<br />
si Machedonia. 317. Marginile lei<br />
le sterge Dunfirea. 320. Sclavonil<br />
dupa esirea Bulgarilor sa fi trecut<br />
Dunhrea 0 o parte s'a aseclat in<br />
Thrachia. 334. Slovenil erail in<br />
Thrachia, Priscus ii scóte de aci.<br />
327. Slovenil indemnati de Hagan<br />
int/4 in Thrachia. 378. Hagan intra<br />
in Thrachia, 329, in ea eraii<br />
Wile Românesti. 330. Hunil sail<br />
Avaril cu Sclavonil si Ghepiclil au<br />
intrat in Thrachia. 333. Bulgaril<br />
naválese in Thrachia. 336. Bulgaril<br />
0 Sclavonil erail in Thrachia. 341.<br />
Bulgarii gonitl din Volohia tree<br />
peste Dundre in Thrachia. 342. Zonora,<br />
spune ch Bulgaril au prddat<br />
Thrachia. 343. Bulgaril stap"dneail<br />
Thrachia in timpul lui Constantin<br />
Copronim. 346. Bulgaril ail rèmas<br />
stapânitorii el mai multe sute de<br />
anl. 346. Cronos craiul Bulgarilor<br />
intrà in Thrachia, Ina. Mihail Curopalatis<br />
11 scOte din ea. 352. RusiI<br />
sub Iugor pra.déza. Thrachia 357.<br />
Vine in ea Roman dupa ce a batut<br />
pe Serachéni, pentru a aranja<br />
fruntariile. 369. AU fost scosi din<br />
ea Svetoslav cu aliatil de catre<br />
hatmanul Vardas. 370. A fost hatufa.<br />
de Pazinazi. 379. Ail intrat Pazinazil<br />
pe care il saite impáratul,<br />
387. Thrachia este pradata de Tatar.<br />
383. Este pradata de Tatu,<br />
voevodul Pazinachilor in unire cu<br />
Nestor. 387. Cetatea Sozopolis din<br />
Thrachia este cuprinsd de Turd.<br />
388. In ea intra Unguril de o parte<br />
0 Tatarii de alta parte. 388. Zonora<br />
spune ca ea este pradata de<br />
nemul Pazinachilor. 391. Romano-<br />
Vlahil in Italia, Misia si Thrachia.<br />
395. Bulgarii si Shrbil intemeiaza<br />
crari in ea. 397. Ea e prádath de<br />
Tatari. Cetatilor de aci merge Alexie<br />
Anghel sa le dea ajutor. 914.<br />
In ea tree Vlahil si. Tátarii. 415.<br />
In ea lovese din noil Comanii si<br />
Vlahil. 418. Grecil rthscutl in ea,<br />
fug la Ioan 423. In ea se intore<br />
Grecil dupa sfatul domnului Românilor.<br />
424. In ea intra Joan cu<br />
Wile si locuitoril el il ajuta contra<br />
Latinilor. 424. Prin cetätile el<br />
sth Ioan Alexie. 428. In ea intra<br />
Than cu Tataril. 430, 432. El ieati<br />
cetatea Aprul. 431. Cefatile el le<br />
rèscumpSrd de la Greet 434. Cetàtile<br />
lui Ion al Bulgarilor din ea, leaf<br />
luat latinii. 466, 467. In ea ail<br />
locuit odata Besii. 468. Thrachia e<br />
pradatà de Mihail, un sef de prddatori<br />
pe timpul lui Mihail Paleologul.<br />
476.<br />
Thrachii. Ghetil se amestecaii cu ei.<br />
73. Cu Misil, Ghetil si Vevrichil,<br />
coprind Vithynia. 77.<br />
Thracul. Marchian Thracul ia impdratia<br />
la 451. 288. Justin Thracul<br />
vine la imparatie la 518. 314. Justin<br />
Coropalat care urmSza la imparatie<br />
la a. 565 era de mosie thrac.<br />
325.<br />
Thravichil norod in Dachia, 67.<br />
Thnchidit, 55, 69, rhvnind la gloria lui<br />
Irodot, ar fi scris in istoria sa,<br />
numal laude pentru Ellini. 172.<br />
Serie lucrurile Ellinilor, intamplate<br />
cu sute de aril inainte de el. 299.<br />
ThuN, ostrov. 173.<br />
Tiberian. ellireghtorul Siriel,x. catre<br />
Traian, despre omorh.rea crestinibor.<br />
194.
Tiberius. Vedi Tiverie.<br />
Tiflis numesc Turcii, apa Fasis. 227.<br />
Ea curä prin tara Giurgesca. 242.<br />
Tigrul rIli, forma inainte de Traian<br />
hotar al impArdtiei. 191. Adrian ii<br />
face din noii hotar al impárgtiei.<br />
196. Paravat ii trece, i intr'o pesteril<br />
din apropiere, asculta vr5jile<br />
care il prezic invingerea Persilor.<br />
252,<br />
Tiliscon, ceatuie. 323.<br />
Timena cetate ziditã dup5 Traian. 322.<br />
Timed e osandit de Iosif Iudeul. 173.<br />
Tiaras Hmenlinskie, hatman cazacesc<br />
ia o fatd a lui Vai1ie Vodh. 26.<br />
Tindar era Tafal Elenel i stapanitor<br />
al Spartanilor. 92.<br />
Tiraglietii intre Prut i Nistru. 68.<br />
Ghetii Nistreni. 67.<br />
Tiras, Nistrul, rItI. 60.<br />
Tiraho tiranul, a gonit pe Pazinachi<br />
en domnul lor Cheghenis. 381.<br />
Tirana]. Foca sutasul s'a numit mai<br />
apoi Foca Tiranul. 330, 331. Peceneghil<br />
fiind gonitl la 1048 de Tiraho<br />
Tiranul, s'ail sculat cu domnul<br />
lor Gheghenis. 381.<br />
Tirvelin Domnul Bulgarilor la care<br />
fuge Justinian cand era sh fie prins<br />
de Apsimar. 340. Leat 719, Artemie<br />
fugind in Thesalia i mergend la<br />
Tirvelin domnul Bulgarilor multà<br />
óste ail luat intr'ajutor. 344.<br />
Tirvinghii, närod ce ar fi lacuit de<br />
la Olt in sus pe Dunare, i intre<br />
rnunti spre tara Ungurésed, 68.<br />
Tisa saü apa Patissos. 60. Dachil, spun<br />
unii menciunosb, Ca nici odatà<br />
sa nu sA fi intins pe Dunàre in<br />
sus mai mult de cat pand unde<br />
dä Tisa in Durfare. 64. Ce spune<br />
Gloverie despre intinderea celor<br />
ce Inlocuiaü pe Dachl. 65. Hota-<br />
1NDICE GENERAL<br />
rele Iazighilor dinspre Tisa. 65.<br />
Ghetia se intindea peste Tisa. 66.<br />
Terile de langd Tisa, cari sunt.<br />
68, 69. Iazighil i Metanastil, locuiail<br />
de la Tisa in sus, spre Buda. 82.<br />
Peste Tisa, Bela asez5 pe Comanii<br />
crestinati. 145. Sarghetia este apa<br />
numitd Strelta i curge despre MaramorAs<br />
spre apa Tisii. 189. Iasigil<br />
at] 15cuit peste Tisa pe Dunare in<br />
sus. 201. Peste ea in sus, era a doaft<br />
Dachia, pe DunAre, c5reia i se dicea<br />
Panodachia, 250, hotar al yechel<br />
Dachil. 264, 269. Pe langá ea<br />
s'ail<br />
stabilit Hunii, Vice Mihai Ri-<br />
tie Neapolitanul. 281. Din ea ODA'<br />
in Olt, este Dachia mglurósá. 289.<br />
Asedarea Ungurilor pe apa Tisei.<br />
311, 354. Hagan scap5 aci, este urmarit<br />
de Priscus i iarà il bate<br />
Priscus trece apa Tisel contra Ghepizilor<br />
earl locuiat aci, el erail sub<br />
stdpanirea lui Hagan. 329. Pe apa<br />
el se asézh Unguril. 356. Ungurii<br />
sunt asedati de la munti i pan5<br />
la ea. 356. Dachia de lang5 ea ail<br />
ocupat'o Unguril i Hunii. 463.<br />
Targul lui Bogdan este la unirea<br />
Tisel cu Märamords. 474. Din Tisa<br />
pana la marea NégrA se intindea<br />
Valachia mare care se numea Galitia.<br />
446.<br />
Tithon, tate lui Memnon, care era<br />
conducetor al Grecilor din Asia in<br />
resboiul Troian. 93.<br />
Tit Vespasian a venit la imparAtie<br />
dupà mór tea tatAlul ski Vespasian.<br />
Pe el Xiiilin i Sfetonie 11 numese<br />
bucuria némului omenesc. Ziva in<br />
care se intampla sa nu faca culva<br />
vre-un bine dicea c5 a perdut<br />
o di. A murit de friguri in satele<br />
Reantine, unde a murit i tatAl set],<br />
5 2<br />
81 7
818 INIMCE GENERAL<br />
a impdratit 2 ani. Dupd el urmézd<br />
fratele seii Domitian. 165.<br />
Titus LIAM. Vedi Livius.<br />
Thuile. Pe vremea acestuia a scris<br />
Stravon. 59. General Roman, trimis<br />
de August contra Dachilor. 79.<br />
Tiverie ca impdrat, contimporan<br />
cu Ghestiblind, al 3-a craiii al Dachilor.<br />
79. Norbanus Flaccus a fost<br />
consul impreund cu Chesariul Drusus,<br />
fiul lui Tiverie. 122. Dion spune<br />
cd a fost hatman ii Romanilor in<br />
fesboiul contra Ghetilor, 128, vine<br />
la iinpdrätie dupd Octavie Avgust<br />
la anul 14 d. Hs. A impdriitit 22<br />
ani, a murit la anul 37 d. Hs. si<br />
lui ii urmézh Caligula. 164<br />
Tiverie Aniehle Constantin, vine la impdrdtie<br />
dupd Justin, el are fesboi<br />
cu Persil i cu vitejia hatmanului<br />
Mavrichie ii bat. El dã pe fata<br />
sa dupd Mavrichie 11-1 lasd. urmas.<br />
Mesterii trimisi de el lui Hagan ca<br />
sà-1 facá feredee sunt intrebuintati<br />
ca sà facà pod pe Dundre, scrie<br />
Zonora. 326, 327.<br />
Tivingliii, in Dachiia inainte de Da.<br />
chil. 68.<br />
Tote ispiteste dragostea tOte birueste<br />
nevointa. 298.<br />
Toeai. Pe vremea lui Ladislav, pänd<br />
aci prädézd Copulh. 148.<br />
Tolosa, cetate. Aci a fost lupta Romanilor,<br />
contra Unilor si Vandalilor.<br />
133.<br />
Twills. Pe ldngd. ea (cetate), Herulii,<br />
Pevchil, Schythil i Gotthii, tree<br />
in Misia 212. Vedi Tomus.<br />
Toinus, cetate situatd langd. Marea<br />
Neagrd, unde e isgonit Ovidie. Se<br />
crede a fi Cetatea Alba'. 72, 117,<br />
122. De aid Ovidie scrie la Roma<br />
lui Flaccus Gretinus. 117, 122. A<br />
fost lfisatà de 'Mardi la dreapta,<br />
scrie Zosim. 211. Gotthil tree pe<br />
aläturi. 212. Cetate la Dundre, zice<br />
Sarnitie, pe child eel-I-alp istorici<br />
si<br />
geografi o pun in Misia pe tar-<br />
murile M. Negre. 261.<br />
Topelttin de Medias zice impreund cu<br />
Carion cá eine zice ed. numele<br />
Moldovénilor si al Muntenilor este<br />
dupd numele ha tmanului Fla c, spun<br />
basme.:> 124.<br />
Tordia, tinut al Românilor din Moldova.<br />
473.<br />
Toparlia. Egite'i-ah<br />
inainte si Bog-<br />
dan a celor mai din lduntru tdri<br />
Toparha sail erdisor (lui Vasile<br />
Bulgarocton). 377.<br />
Tornavénil sunt jefuip de Vandalii.<br />
275.<br />
Torune, cetate supusd cethitii Madhoroc.<br />
371.<br />
Totrus riu in Moldova de unde vine<br />
numirea tinutului Totrus din Ardel.<br />
474.<br />
Totrus, tinut al Romfinilor Moldoveni<br />
in Ardél numit dupd riul Totrus<br />
din Moldova. 474.<br />
Totrus, srirntOre in Carpap, apdratd<br />
de Romani contra lui Batie. 465.<br />
Traian. Vedi Ulpie Traian.<br />
Traiaueseil. Despre un sol august,<br />
prefect al Traianescilor si al altora,<br />
intr'o inscriptie din Dachia.<br />
161.<br />
Transalpina, numeail scriitorii latini<br />
tara Munteneascd. 132.<br />
Transilvania, Intl% in Schythia. 60.<br />
Se cuprinde in Dachia. 65. Romanii<br />
all venit intili ad i apoi all<br />
trecut in Moldova si Muntenia. 111.<br />
Ea e nurnith de Bonfin, tótii tara<br />
Ardialului. 147. In ea spune Bonfin,<br />
ca s'ar fi aflat o piatrd cu in
scriptiuni, despre un' Luciii Aniii,<br />
Fabian, 116, se numesce astd-zi o<br />
parte a Dachiei, care a fost coprinsh<br />
de Siculi. 282. Ast-fel se numea<br />
Dachia de mijloc. 305. E sub<br />
stdpanirea-Ghepidilor. 319. AU intrat<br />
Rusii in ea 1a.1002. 375. Domnul<br />
el Emeric Techelie a poruncit<br />
de a fdcut mape Geografice pentru<br />
Ardeal. 473.<br />
Trapezont PAnd aci se intindea divisiunea<br />
I a imperiului lui Constantin<br />
Mare le. 242.`E luat de Theodor<br />
Lascaris. 427.<br />
Trebonianul. Dupà perirea lui Dechie<br />
In Schytia, remásita ostil aii ridicat<br />
la impSrdtie pe vicleanul Gal lie,<br />
earele Trebonianul se poreclea.<br />
Triadita se mai numea Sardia. 66.<br />
Cetate luatd .de Flac de la Gheti,<br />
zice Ovidie poeticul. 128. Spre ea<br />
merge Isachie Anghel. 406. E risipitd<br />
do Vial& 408.<br />
Triarie, Lath! lui Theodoric Schytul.<br />
293.<br />
Trivala<br />
Tribun. Nerva il face pe Traian ficor<br />
de suflet, Chesar, Tribun si<br />
lul mostenitoriii,. 80. Anie Fabian,<br />
tribunul polcului al II Avgustesc,<br />
e mentionat intr'o inscriptie gdsith<br />
in Dacia. 161.<br />
Tribunicia. Vecli Tribunifia.<br />
Tribunitia. Nerva impodobesce pe<br />
Traian cu puterea tribuniciel. 193.<br />
Trisaghion, cdntare bisericeascd. 312.<br />
Trithemil a scris viata lui Eneas Sylvius.<br />
116.<br />
Triumvir. Annie Fabian triumvir, mentionat<br />
intr'o inscriptie din Dacia.<br />
161.<br />
Trivalia san Sclavonia, este prddatà<br />
de Sclavonii, Sêrbii i Bulgarii. 12.<br />
1NDICE GENERAL 819<br />
Ea facea parte din imperiul lul<br />
Constantin Mare le. 242.<br />
Trivalil, asupra kr ail venit Polovtil<br />
si<br />
Pecinighil din Pozina. 365. Dorn-<br />
nul kr a fost tefan feciorul lul<br />
Neeman. 419.<br />
Troada sail Troia. De ad s'ar fi tea.gAnd<br />
Romanii. 13. Despre räsipa<br />
el. 59. Cetate vestitd in Asia. 90.<br />
Grecil Elladéni contra ei. 91. La<br />
Avlida, Green, hotärdsc ddrâmarea<br />
el 92. Priam a fost stdpânitorul<br />
'el. 93. Agamemnon vine impotriva<br />
el. 94. Eneas dupd rdzsipa Troadel.<br />
95. Pe la Troia, care se mai<br />
numea Ilion tree Scipionil contra<br />
lui Antioh. 101. Istoria el si a resbelului<br />
el o scrie Omir dupd 200<br />
ani. 299.<br />
Troadenil. Din I-611144de kr spun<br />
unil ch s'ar fi pus temelie criii<br />
Frantozilor. 12. Rornanil sint din<br />
Ellinil Troadeni. 85, 99, 100, 104.<br />
Din aceiasi semintie cu Elenii. 90.<br />
Intre iei i Elladenil isbucneste<br />
résbol la 1193 a. Hs. 91. El ail<br />
mai avut rSsboi, cu Iracis sail<br />
Hercules, care a robit mu1l Troadeni<br />
i i-a dus in Ispania si Franta,<br />
zidind cetatea Alexia, 91. Se hotaräsc<br />
sd'l ajute pe Alexandru Paris.<br />
92. Sfatul kr. 93. AU fost ornordti<br />
toti and a pdtruns Gretil<br />
din Europa, in Troia. 94. Trogos<br />
Iustin, spune cé. aii scdpat numai<br />
Eneas i Antenor. 95. El rdman<br />
stdpani in Latium. 96. Orbinus<br />
Raguzdu, zice cd se trag din<br />
Varvaril de peste Volga. 101. Ei<br />
indeamnd pe Romani sa. supue<br />
Asia. 101. Privesc pe Romani ca<br />
pe urmasil kr, spune Iustin. 102.<br />
Frantozil ar fi ndscuti din ie1. 177,
820 INDICE GENERAL<br />
Troglodite. Gloverie spune ea Iocul<br />
Schythiei cu felurite némuri se<br />
desparte, din carii (deosebi de Troglodite)<br />
mai vestiti sint Dachil. 65.<br />
Trogas, scriitor. 67. Ce spune Iustin<br />
dupd Trog. 71. Dachii se trag din<br />
Daaii i Davil 74, 76. Ca si Justin,<br />
spune de plecarea lui Antenor si<br />
a lui Eneas, spre Italia. 95.<br />
Troia. Vecli Troada.<br />
Trolanal, care se afid in tam nósträ,<br />
se crede ca l'ar fi facut Traian<br />
in trecerea sa contra Asiei. 192.<br />
Troilo. Constans imp6ratul fiIt omorat<br />
in Siracusa la 668 de un Andrei<br />
fiul lui Troilo. 335.<br />
Trovur fratele lui Runic, s'a asezat in<br />
Izbooc, cetate. 372.<br />
Tuderthat, aci zice Victor cé s'a nascut<br />
Traian. 193.<br />
Tur-Aritpesti scriitori, ne apdrii. 24.<br />
Tarbantil. Cfestorul Turbantilor e amintit<br />
intr'o inscriptie din Dacia.<br />
161.<br />
Turcesel. Ve4I Turcefti.<br />
Tarmti. Armele turcestl aii mers in<br />
Arabia. 19. Scriitori de al lor apéré<br />
pe Romano-Moldo-Vlahh. 24.<br />
0 parte din Misii, se el-16mA acum<br />
cu num e turcesc, Dobrugé. 68. Ce<br />
a<br />
luat Chesariul de la Sultanul turcesc,<br />
in pace de la Pazarovti. 69.<br />
Stapanirl turcesci. 106, 107. Numele<br />
Romanilor la scriitorii turcesci.<br />
307, 474. Suleiman, sultan<br />
turcesc, ia Buda. 355. La 1078 6st6<br />
turcésca prinde pe Mihail. 387. Athatin,<br />
la istoricil turcesoi, e numit<br />
Alaiddin. 433. Imparati turcesci.<br />
435. Istoricil turcesci. 436,<br />
436. Despre nérnul turcesc. 438.<br />
Dara, la istoricil turcesci se cheama<br />
Nahra. 439. La 1300, m6re Alaiddin<br />
sultanul turcesc. 440. Despre faptele<br />
Turcilor in bibliotecile turcesci<br />
si cele crestinesci. 441. Sultanul<br />
turcesc, Suleiman, ia Malta.<br />
451.<br />
Turchistanul, parte din Schythiia asiatica..<br />
61.<br />
Tamil. El ad inghitit multe craii ale<br />
résdritului i apusului. 19. Suleiman<br />
a fost aUlisis» al kr. 22. Yard<br />
Bogdan, fi6orul lui tefan Voda<br />
Marele pacea Chrestinilor cu Turcii<br />
ar fi fost mórtd. 23. Turcii<br />
ic muntilor Cenghii , aDespot<br />
iamlasi». 64. Turcil fac pace cu<br />
Nemtii la Pasarovitz. 69. Ostasii<br />
viterani > erail la Romani, cum sint<br />
oturacii la Turd. 83. At avut rOsb6ie<br />
cu Romanil i sant de un ném<br />
cu Tétaril. 106. Romanii li sant<br />
tributari. 106, 107. Enea Sylvius,<br />
resc61à printr'o cartey pe crestinl<br />
in contra kr. 115. Sarnitie spune<br />
cä iel ar fi de originé Sarmatica<br />
si cà numesc pe principii lor, Voevozi.<br />
131. El numesc pe cornandantul<br />
de Galata, i pe altil a altor<br />
tirguri, Voevoda. 131. Pe iei oranduiala<br />
cereascä ii face stapanii<br />
Evropei, Asiei i Africel i ai ce .<br />
tatil lui Constantin Marele. 170. Ei<br />
avut intaiul imparat pe Osman.<br />
Scriitorii elinl nu il aratá biruitori<br />
de multe ori. 174. AU avut Sultan<br />
pe Suleiman si aft ocupat Viena.<br />
175. Din mama lor, smulg Neinib<br />
tara Unguréscd, cetatea Temisului<br />
Beligradului. 176. Ati luat de la<br />
Greci Tarigradul. 183, 184. Ail avut<br />
fesb6ie cu Lesil. 224. El intérese<br />
cetatea Soroca, contra Rusilor.<br />
224 El numesc Tiflis, apa Fasis.<br />
227. Oblucita e numita Isaccé
de cdtre Tura. 240. Numesc Bogazul,<br />
Bogaz-Hisar. 246. El tin tote<br />
cetdtile dui:4 margina Dundrii. 255.<br />
El numesc Seremovasi cetatea Sirmium.<br />
267, 273. Sub a lor stapdnire<br />
este Dachia mdluriisd i muntósà.<br />
281. Numese Moldova. Cara<br />
Bogdan si pe Moldoveni, Bogdanlu.<br />
Dupd nurnele dat de Turci numese<br />
si Tiltardi. 306. Ei daii nu-<br />
mele de Cara iflac i Ac iflac,<br />
eara vldh. 306. Turcil all luat pilda<br />
pedepsel cu Teapa, de la Slavi. 316.<br />
El numese CursuillI, cetatea Hersonul.<br />
320. Ei nurnesc Tuzla, cetatea<br />
Alrnirina. 323. El numese Halchidonul,<br />
Cadichion. 331. Iraclie a<br />
avut Turcil in Asia cu plata, instl<br />
el l'aii inselat. 333. El impreund<br />
cu Unguril sunt trimesi de cdtre<br />
Leon contra lui Simeon domnul<br />
Bulgarilor. 356. La eetatilc lor<br />
Gherci si Taman s'aii asedat Polovtil.<br />
365. Sd nu-i lase sa.' treacd<br />
Dundrea a dat ordin lul Petär al<br />
Bulgarilor, Nichifor Foca. 369. Cu<br />
el (adicd. Ungurii) se insotesce Svetoslav<br />
de pradd Thrachia. 370. Zic<br />
Duragi cetatii Dirachion. 376. El<br />
sunt batuti de dare Dioghenis irnpe'ratul.<br />
386. Turcil cart astddl tin<br />
impdratia Tarigradului so numese<br />
Aliosmani. Pe el tataril de pe Volga<br />
ii numesc Caracalpachi. 387. Cu<br />
ajutorul lor, Nichif or Votaniatis<br />
prinde pe Mihail si-1 ca.lugdreste.<br />
387. Suliirnan Domnul lor. 388. Ei<br />
apucd in Thrachia cetatea Sozopolis,<br />
insd in curând sunt sec*.<br />
388. El numesc Zagara pe Zagora.<br />
40o. Nurnesc Ipsala pe Chipsala.<br />
415. El numesc Tecchirclagd, Redostos<br />
ul. 415. Turcil trimi0 in ajutorul<br />
IND10E GENERAL 821<br />
oi<br />
lui Alexie, prind cati-va Vlahi. 415<br />
Ce era la ei Junidar Agasi. 416. Numese<br />
Chiosténgé pe Constantia.<br />
419. Avenll giamie in Tarigrad. 421.<br />
El numese Siros, cetatea Serras. 428.<br />
Numesc Iregle cetatea Perinthul.<br />
432. Arcadiopolis e nurnit Burgaz,<br />
Misina, Cdnäcld, i Athira e numitd<br />
Chiuciuccemegé. 432. Sunt trimesi<br />
in ajutorul lui Alexie Anghel. 433.<br />
El biruiseré intâl pe Romei, dar<br />
fug ve'dênd mort pe Sultanul lor.<br />
433, 434. Cel dintdiu impdrat al bor.<br />
a fost Osman. 436. Ei nu sunt turd.<br />
ci stäpânii Turcilor. 438. Ei numesc<br />
Azerbaigan, Midita. .239. Alaidin<br />
era Domnul lor. 439. Alaiddin<br />
urea pe Osman la stdpanirealor. 440.<br />
Ostea lor, e Mentà una cu a Oguzilor,<br />
de cétre Osman. 440. El iatt<br />
Caliupolis. 441. Ei ziceall sanglac<br />
Beg Banului.. 469.<br />
Turonenil se numesc pdrtile Asiei in<br />
care ies Turcil. 438.<br />
Turingia locuitori el iall numirca de<br />
Franconii. 277. In ea vine Attila,<br />
oi asazd sfatul la cetaté Insacon.<br />
Ea este a familiilor Saxonesti<br />
se cuprinde intre Misia, Brunsyig,<br />
Hassia i Franconie. 285. Henric<br />
prinde pe IIatmanul ostilor, Marhion<br />
de Turinghia. 383.<br />
Taringhil, yin la Sicambria, cheinatt<br />
de Attila. 283.<br />
Tarsal. Despre Turnu-Severin. 230,<br />
318. Irodot pomenesee si de facerea<br />
Turnului Vavilonului, 233, facut<br />
de Traian, pre acesta si altele<br />
de prin pregiurul lui, Iusti-<br />
nian impérat , dat Antilor<br />
Sclavinilor. 317, 318. Turnurile facute<br />
de lustinian. 321. Despre Tur<br />
mU ce se chiamd Iudeul. 342. La<br />
d<br />
ai
822 INDICE GENERAL<br />
finele vécului a XII-a cetatea Anhialul<br />
e intdrita cu turnuri. 408.<br />
Turnul Severin, impotriva pragurilor<br />
DundreI saü Portei de fier. 230.<br />
Vedi i Severin.<br />
Tereus, regele Rutulilor, fusese logodit<br />
cu Levania, fiica lul Latin. 95.<br />
Tara. Barbarilor le placeail OA le romane.11.<br />
Cum a fost coprins5. ,tara<br />
Frantozasav 12. Despre insträinarea<br />
lui Eneas in tara latinesca.<br />
Cum era Dachia fatà de cele-lalte<br />
teri, cu cari era guvernat5 Impreund.<br />
16. Cum afl vroit Turcii a cuprinde<br />
ërile crestine.120. Hronicul<br />
Orel Românesci. 57. Se va pomeni<br />
terile insemnate din Schythia. 60.<br />
In Thtgrâmi asiaticA ce ërl sint.<br />
61. In Sarmatia evropasca slut amfindoue<br />
terile lesesci. 61. Teri le<br />
Moldovei fácean parte din Dachia.<br />
62. Când aii scris Stravon i Dio<br />
nysie aü fost si altd tard sub hotarele<br />
Ghermaniii 64. Unde a fost<br />
tara Iazighior, 65, si unde Maramorgsului<br />
i Ardélului. 65. Vechile<br />
nume ale terilor cari de demult se<br />
cuprind eel. in Dachia. 66, 67, 68, 69.<br />
S'a argtat terile Dachiii, mai 'nainte.<br />
70. «Tara care ah fost a<br />
Ghetilor, dupà acéia Dachlia s'aii<br />
chemab. 71. Se socotesce eh inch<br />
Oa a nu veni Gotthil in Ora<br />
acésta de aid, se chidma Dachila.<br />
74. Parvii erail parth in Ora Ariana.<br />
74. Despre ënile barbarilor.<br />
76. Prin ce èrl trece pAdurea Her-<br />
T<br />
Merge cu resbol in contre lui Eneas<br />
si Latin, dar e bdtut si a penit<br />
in lupté. 96.<br />
Tarim Tavilou. Vedi Vavilon<br />
Tuzla numesc Turcil eetaté Ahnirin.<br />
323. Este in Cram. 323.<br />
tinei. 76. Zonora spune c5. Avgust<br />
Chesari ah supus multe noróde<br />
din tara Panonilor. 78. (Rarngsita<br />
Dachilor ar fi trecut spre fundurile<br />
Orel unguresci. 83. Térile<br />
Ellinilor. 88, 89, 90, 91, 92. Antenor<br />
in tara Venetiianilor . 95. Enias<br />
in tara Latium. 95, 102. Dachia a<br />
fost unde's acurn térile nóstre românescI.<br />
104,Panonia '1 tara ungurescd<br />
cé mare. 106. Starea rerilor<br />
române. 106. Despre descdlecarea<br />
din Ardél in Moldova si<br />
tara muntenescdz. 111. Povestea<br />
despre trecerea prin Verne Romanesci,<br />
a unor armate romane, de<br />
demult. 113. Terile supuse de Flac.<br />
118, 124. Obiceiul roman la supunerea<br />
terilor. 118, 119. Terile Vla-<br />
Hon 126, 127, 156, 157, 159. In<br />
terile in care aft locuit Dachii, --<br />
spune Sarnitie au fost i Greci,<br />
Itall, Sloveni. 132. Tara Misia. 135.<br />
Povestea despre Lasläh, craiii in<br />
Ora ungurésph. 136, 138, 140, 141,<br />
144, 145 Solomon cu Gheiza si Ladislav<br />
din Ora unguréscd. 147.<br />
Copulli intrà in Ora Ardélului.<br />
148. Bonfin despre prApädirea dornnului<br />
Hunilor in tara unguresca,
149. Cotovlachii, din tara grecesca,<br />
sint tot din Romani 153, 466. Ce<br />
a facut Traian, dupa ce a dezradacinat<br />
pe Dachi, din terile Dachili<br />
. 153, 156, 160, 189. De ce are<br />
Moldova, Herbul séli, Capul Boului.<br />
165. Gheografiltineri, fac pe Plinie<br />
necunoscetor al terilor. 173.<br />
Teri le pilganesci pana la Egypt,<br />
Africa si India sint pline de robi<br />
lesesci i rusesci. 176. Nerntil apneã<br />
tara ungurésed. 176 Cum se procede<br />
la falsificarea ideilor despre<br />
WI, marl, locuri, etc. 178. Descalecatul<br />
Orel Moldovel. 179. !Iotararea<br />
terel Moldovel. 179. Inceputul<br />
Hronicului terilor românesci.<br />
181. Traian ia tara Mesopotamiei.<br />
191. Despre Traianul care trece<br />
prin tara nestra. 192. Némul romanesc<br />
din terile earl formal,<br />
odata, Dacia. 195. Adrian parasesce<br />
terile cucerite, in Asia, de Traian.<br />
196. Marco Avrelie ar fi, supus<br />
nisce teri, de ar mai fi trait. 201.<br />
Despre.Turnul Severinului din tara<br />
muntenescd. 204. Schytii aü jecuit<br />
multe ten. 209. Emilian in<br />
terile Schythilor. 210 Zonoras<br />
spune Ca Avrelens era din tara<br />
Ghetiii , 'Apploisoc 1 iy. xthpy.; (1")`/<br />
l'ert-441ic . 212. Dacia era o lard forte<br />
de folos imperatiel. 216. Ce spunea<br />
Preda S tambol Roman, din Ora<br />
Munteniasca. 217. Tataril alt Mout<br />
pradd In tara Pontului i aT Chilichiel.<br />
223 Apararea terilor nestre<br />
de Tatari. 224. Fasis, desparte tara<br />
Giurgillor de Armenila. 227, 242.<br />
Lieiniü stapanind terile luate de<br />
la Maximin. 238. Asia avea 25 tee.<br />
iar Pontul 5. 242. Pentru ce s'au<br />
numarat aceste Sni, i s'aU in-<br />
INDICE GENERAL 823<br />
samnat despartiré impel-WI. 243,<br />
244. 0 monedd aflata in tara Moldove'''.<br />
248. Constande, sint -nisce<br />
bani cari de si se facin alte eri<br />
uncle nu se numesc ast-fel, asa<br />
sint numiti la noi. 249. Unde e<br />
tam numita Panodachia. 250. La<br />
367, Valens trece in terile barbarilor.<br />
254. Dachia era tara de camp.<br />
256. Dachia pe la 378, e aratata ea<br />
o tard tinuta de Romani si pradata<br />
de Gotthr. 257. Theodosie, ia<br />
de la Gotthi, ferile apucate de el.<br />
258, 265, 270. Dachia 'Ate Ca n'ar<br />
fi putut a mai sta -sub Romani fiind<br />
tara cea mai departata de centrul<br />
imparatiei. 266. Gotthil stapaneati<br />
de la tara Frantozilor<br />
pada in hotarele Dachiel , spune<br />
Procopie. 267. Visegotthi tineat,<br />
cel putin, o parte din tarn c.nguresca.<br />
269. Panonia era tara intre<br />
Dunare si Sava. 273. Au fost multe<br />
razbee spre partile Orel unguresci.<br />
273. Alaric pradéza tara grecésca.<br />
374. Bonfin despre cuprinderea de<br />
catre Huni a Panoniel ia terel<br />
Dachilor. 281. Panoniile silt teri<br />
bogate. 282. Attila si tarn ungurésca.<br />
282, 283. Attila si tara lesasca.<br />
285. Sicambria undel 286.<br />
Unii Huni ajung pana la tara gre<br />
cesca, dupa mOrtea lum Attila. 289.<br />
Despre tarn Dachiel si Attila. 290.<br />
Dachia malurOsa era o parte din<br />
tarn muntenésca. 294. Ce e Cala<br />
Zemle . 303.Iohan Bunn i Gluvene<br />
despre<br />
locuitoril terilor n6stre.<br />
304, 305. Despre terile romanesci.<br />
305, 306, 308, 321, 322, 336, 338, 361,<br />
384, 392, 395, 462, 463, 464. Radu<br />
Negru vine d'inspre tara ungurdsca.<br />
307. Descélecatul Orel lesesei.
824 INDICE GENERAL<br />
311, 324. Hunii ne.valind in Thrachia,<br />
omóre, intre altii, pre Diregetoriul<br />
acelei teri. 316. Justinian<br />
ia, de la Gotthi, tara Dachiei, spune<br />
Procopie 318. Tara Dachiei. 318,<br />
319. Boerimea Orel de sus are multi<br />
mojici podani Rusl. 325. Ce e postelnicul<br />
eel mare in tara Moldovel.<br />
326. Istoricil spun numai despre<br />
ostile ce pezead terile de peste Dunare.<br />
327. Némuri varvare in tara<br />
ungurésee, la finea secolului al<br />
VI-a. 330. lraclie ia, de la Persi<br />
tdrile ce acestia le ocupasere. 334.<br />
Constans imperatul prade tara<br />
Sclavinilor. 335. Serachénii luasere<br />
multe teri de la impératie. 337.<br />
Constantin intra in tara Bulgarilor.<br />
349. Carolus ia zelog pe feciorii<br />
de Domn1 Saxoni, luandu'l<br />
din tara lor. 350. Vasilie Machedon<br />
ia multe teri si. cetéti de la Serachéni.<br />
354. Bulgaril, chemati de<br />
Arnulf craiul, prade tara Ghermaniei<br />
si Galiel. 355. 0 parte din tara<br />
ungurésea era Panodachia. 356.<br />
Ihor pradd tara Paflagoniei si altele.<br />
357. Peste ce OH s'ail intins<br />
Pecenegii 364, 365. Povestea en<br />
aducerea talharilor de la Ram in<br />
tara Ardélului. 366. Rusii, cu nisee<br />
conducfitori ai lor, cad asupra Bulgarilor<br />
si uitandu-si de tara Mr, réman<br />
acolo. 369, 370. Ostea lui Iovan<br />
iese din tara greased. 376. Tara<br />
Bogdania, la Leunclavie, dupe Chedrinos.<br />
377 La imrnormantarea<br />
lui Stefan eel sfant s'ad adunat s1<br />
Omani afard din tara ungurésed.<br />
379. Pazinachil si tara Bosniei. 382.<br />
Cand era S -amon crain In tarn<br />
unguased. 383. Sub Mihail Parapinachie,<br />
némul Crovatilor infra.'<br />
in tara bulgerescal. 386. Tara ungurésed<br />
la anul 1116. 388. Vladislay<br />
din taila leased si Conrad impérat.<br />
390. Pazinachii, pe la anul<br />
1183, infra in terile impératiei. 391.<br />
Batie trece in tara ungurdscd, la<br />
anul 1242. 393. Vlahii locuest si in<br />
tara greased 397. Misia e dincolo<br />
de Dundre. 398. Isachie Anghel<br />
pune dajdie pe tote terile. 400. Vasile<br />
Bulgarocton ameninte si tara<br />
Vlachilor. 403. Vlahii si eu Comanii,<br />
pe la anul 1190, pus tiese<br />
-Wile imperiulni de Tarigrad. 407.<br />
Imperatul Isachie Anghel se duce<br />
in tara ungurésed. 409. Cotovlahii,<br />
din tara greasce, siot pane astd-cli.<br />
414. loan Alexia cuprinde tarn<br />
Smolénilor. 418. loan, Domnul Romanilor<br />
si eel ce apucasere partI<br />
dia tara greased. 425. David, din<br />
némul Commnenilor, ocupd tara<br />
Frighiei si altele. 427. Than al Romanilor<br />
si tara Tessalonicului. 428.<br />
Belli, in tarn Horasan. 436. Tara<br />
Moseului, tara leased.' s'i cea nemtésed<br />
sint predate de un han thteresc.<br />
437. Teri supuse de Genghiz<br />
Han. 439. Osman si. tam lui<br />
Alaiddin sultan. 440. Murad supune<br />
intre altele, tara muntenésa. 441.<br />
Oral din tara unguresce. 442. Ladislav<br />
adaoge, intre altele, tara<br />
ruses* la stdpfinirea sa. 444. Batie<br />
in tara ungurésa. 445, 447,<br />
448, 449, 450, 465. Tara ungurésca<br />
sub Andreiii al II-a. 445, 446. TAtarii<br />
tree in tara ungurésa, prin<br />
cea leased, 449, si cea rusésed<br />
450. Bela luand Stiria sub stdpalire,<br />
se intOrce in tara sea unguresca.<br />
451. Cruciatil ar fi primit,<br />
in dar, de la Bela inulte sate si
ora§e in Ora ungurescA. 452. Mid<br />
a venit Batie, in Ora ungurescd,<br />
ar fi fost craiü, Vladislav. 455. Batie<br />
pradd Ora Moscului, tara le-<br />
§escd i cea ungurescd. 456. La<br />
venirea lui Batie, in tara unguresod*,<br />
nu era craiii nici Vladislav,<br />
nici LaslAii. 468. Statul terilor romAnesci,<br />
dupd prada Jul Batie. 461,<br />
463. Caro lus ia Severinul, de la<br />
Domnul Orel Vlahiel, spune Bonfin.<br />
467. Banii ce stdpAnese in Ora<br />
muntenéscd. 468. Teri de sub std.pdnirea<br />
crdiei unguresci. 469. Hronicul<br />
terei muntenesci i cel moldovenesc<br />
despre Radu Negru, Drago§<br />
Vodd, 469, 470, 0 Basarabl.<br />
470. Pecetea Orel Moldovei. 471.<br />
HotdrArea Ord Moldovel, scrisd<br />
de Cantemir. 472. Stdpfiniri ale<br />
terilor romAnesci. 472, 473, 474,<br />
475. Cdnd s'a inturnat Bela, in tara<br />
unguréscd, de unde fugise de Batie.<br />
478. Radu Negru i Drago§<br />
Vodd in Wile romdnesci. 179, 483,<br />
484. Craiul serbesc ar fi trimis<br />
inapoi, in Ora sa, pe fata Domnulur<br />
romdnesc. 480. Acel dornn<br />
romAnese era cu domnie interneiata.<br />
in Ora sa. 481. Dupii prada<br />
lui Batie a fost domnie a§eclatai<br />
in Ora românescd. 482.<br />
Tarigradul e luat de Latini. 18. Paste<br />
muntii Cenghi duce drumul din<br />
Moldova 0 Ora Muntenescd spre<br />
Tarigrad. 64. Sardia, sub impdratia<br />
Tarigradului, Sofia s'a chemat.<br />
66. Stápdnea Gracia, Macedonia, Peloponisul,<br />
ostróvele marilor Medi<br />
terane, crdia Bulgarilor, Serbilor §i<br />
Ungurilor. 106. Cucerit de Sultanul<br />
Muhamed. 126. La Tarigrad. 131. A<br />
avut impdrat pe Isachie Anghel. 133.<br />
INDICE GENIIALL 825<br />
Impdratul lui, dd. titlu §i corona de<br />
oral liii tefant cral bulgdresc. 140.<br />
Xifilin a fost patriarchTarigradului.<br />
154. Dupä zidirea lui , scriitorir<br />
Greci vorbesc despre resbOele Romanilor<br />
cu Varvarii. 174. De la<br />
Greci Pad luat Turcii. 183, 184. Apa<br />
Fasis n'ar fi la Boazul de la Tanigrad.<br />
227. Cetate fácuth de Constantin<br />
Marele, numitd i Roma noua<br />
sail Constantinopolis. In ea, Constantin<br />
Marele a zidit o bisericd.<br />
Zonoras insemnéza 5738 ani, de la<br />
fundarea lumel, pAnd la zidirea<br />
Tarigradului. Valentie Mate!, 696<br />
ceea ce a gre0t. Aci Constantin<br />
Marele, mita' scaunul de la Roma .<br />
241. De la el in jos pand la Bogaz<br />
era Propontida. 246. A fost luat de<br />
sultanul Mehmet. 246. Aci ocupd<br />
Iulian Paravat scaunul, dupd mOrtea<br />
lui Constantie. 251. Pe cand se<br />
intorcea aci, Ioviau, urma§ul lui<br />
Paravat, more la Danastana. 233.<br />
Am se intórce Valens, victorios.<br />
254. Inainte de a ajunge aci, Valens<br />
ernézd la Marchianopolis. 254. Aci<br />
vine Valens §i e ocdrAt de popor,<br />
pentru di a primit in tard pe Vanvari.<br />
Din el ese Valens ca sà batd<br />
pe Gotthi. Parrä sub el se due Gotthii<br />
victorio§1. 258. Margiuile mare!<br />
dinspre Tarigrad. 263. Theodosie<br />
dupd ce bate 0 inchee pace cu Athanaric<br />
se intOrce la Tarigrad.<br />
265. Athanaric este ingropat cu<br />
teitd cinstea aci. 265. Theodosie vine<br />
in el. 270. Gaina voe§te sit ia Tarigradul,<br />
capul lui este trimes aci<br />
274. Din el e gonad Honoria. 282.<br />
Aci trimit Gotthii, capul lui Dinzig.<br />
292. Hunicmund nu e trimis<br />
aci. 292. Pima sub el ajunge Theo-
826 IN D I CR G ENERAL<br />
clone Schytul. 293. Ca sà-1 scape<br />
de Varvari, Anastasie pune sd se<br />
facd un mid de la marea Négra la<br />
cetatea Silivrii. 312. Sub el vine<br />
Vitalian cu 60.000 Romani. 312, 313.<br />
E inconjurat pe mare de Vitalian<br />
si<br />
apol pe uscat. 313. A avut pa-<br />
triarch "pe Machedonie. 313. Vitalian<br />
nu r6inâne ad. 313 Pand sub<br />
el yin Selavinii, dar ii goneste hatmanul<br />
loan. 317. Hagan, Domnul<br />
Avarilor, venise pand la Tarigrad.<br />
327. Mavrichie chémä pe Priscus la<br />
Tarigrad. 328. Mavrichie era sá fugil<br />
din Tarigrad. 329. Foca vine cu 6ste<br />
cdtre Tarigrad, Mavrichie fuge din<br />
Tarigrad la Halchedon. 331. Iraclie<br />
vine la Tarigrad. 332. Iraclie plScd<br />
de aci i treee in Asia. 332. Hosroe<br />
indénand pe bulgaril Slavoni<br />
si Hagan domnul Avarilor ea sd.<br />
inconjóre Tarigradul. El este in_<br />
conjurat de Huni, cum lice Zonora<br />
sag de Avari, cum dice Che-<br />
drinos, in unire cu Selavonif<br />
Ghepizil, care dupd cum zice Zonora<br />
prin vitejia hatrnanului Von<br />
sag cum dice Ghedrinos printr'o<br />
minune a scdpat. 333. Iraclie trimete<br />
aci o parte din armatä. 333.<br />
In timpul inconjurdrii Tarigradu-<br />
lui<br />
s'a is rugile Acathistul. 333.<br />
Iraclie se intórce la Tarigrad dupti<br />
ce bate pe Persl. 334. Constantin<br />
fiul lui Constans vine la Tarigrad<br />
si omórd pe Mizizie. 336 Este inconjurat<br />
7 anl de Seracheni. 337.<br />
0 Publied ce tinea de Tarigrad.<br />
338. Iustinian i Tarigradul. 339.<br />
Apsimar vine la Tarigrad i prinde<br />
pe Leontie. 340. Iustinian cu anmatà<br />
bulgaril vine contra lur si.1<br />
inconjórd. 341. Iustinian dupd ce<br />
si<br />
'<br />
este bdtut vine inapoi la Tarigrad.<br />
341. Filipic trimite 73 de mil de<br />
vase pline cu copiii Crâmenilor la<br />
Tarigrad insd pe drum se ineacd.<br />
342. Filipic vine la Tarigrad i omórd<br />
pe Justinian. 843. Zonora<br />
spune ed Bulgaril aii pustiit pada<br />
sub Tarigrad. 343. Contra lui Arternie<br />
vine cu armate bulgare. 344.<br />
Constantin Copronim se intórce<br />
la Tarigrad. 346. Impdratil Tadgradului<br />
cauth a se incuscri cu<br />
Bulgaril. 346. Constantin dupd ce<br />
pradézd pe Bulgari se intoirce la<br />
Tarigrad. 349. Vogoris domnul Bulgarilor<br />
in timpul Theodorel i lui<br />
Mihail merge cu 6ste contra Tanigradului,<br />
insd el se intórce si vine<br />
singur si se botéza, dupd ce este<br />
gonit de la ai sM se intórce inapol<br />
la Tarigrad. Zonora spune cd. Rusii<br />
lovesc apt 6pe de Tarigrad. 353. Sinodul<br />
de la Tarigrad, papa Nicolae<br />
l'a numit, Sinod diavolesc. 354. Bulgarii<br />
suparati de impAratul Tadgradului.<br />
356. Rusii cu Iugor lovesc<br />
sub Tarigrad. 357. Zonora<br />
scrie cd Olga Minna Rusilor vine<br />
la Tarigrad si se botézd. Theofilact,<br />
fiul lui Roman, patriarch al<br />
Tarigradului. 357. uDezbatereap Romdnilor<br />
de sub impdratia 'farigradului.<br />
359, 395, 399. Pe cand domnia<br />
in el Mihail cu Theodora mama<br />
sa ad intrat Rusii in impdratie-<br />
372. Imphratul intrd in el in care<br />
timp Iovan pradd Dirachion. 376.<br />
Vasile duph ce bate pe Bulgari infra<br />
cu mare poffald in el. 376. Cu<br />
impAratil Jul ail avut resboiii Valahil.<br />
376. Bulgaria era supusd lui.<br />
378. De abia scapil in el Constantin<br />
Monomahul invins de Bulgarl. 330.
Contra lui vine pe mare Vladimir.<br />
380. Cheghenis e adus la Tarigrad.<br />
481. Langd el 41 agézd tabdra Tatu<br />
voevodul Pazinachilor in unire cu<br />
Nestor. 387. ImpArdtia sa o tine<br />
Turcil de astddi care se numesc<br />
Aliosmani. 387. Conrad merge contra<br />
Tarigradului. 389. Tarigradul a<br />
avut rdsbóe cu Românii nogtri,<br />
spune Nichita Honiatis. 390. A avut<br />
impdrat pe Isachie Anghel.<br />
396. La stdpanirea lui, ai fost par te<br />
din Vlahl. 397. Il apucaserd Francil<br />
de la Greci. 398. Henrie de trim<br />
Vlahilor, se intórce aci. 398. Din el<br />
ese eu armatd Isachie Anghel. 404.<br />
Isachie Anghel se intórce la Tanigrad.<br />
406. Intorcêndu-se aci Isachie<br />
pune Hatman pe A spiatis, contra<br />
Vlahilor. 407. Aci scapd Isachie de<br />
frica tdtarilor. 408. De aci Isachie<br />
merge la Filippopolis. 408. Aci se<br />
intórce Isachie, de la Socrul sed<br />
Bela. Aci Alexie se scold asupra<br />
lui Isachie i 11 scóte ochil. 409.<br />
Auzind de rdutdtile ce se fAceail<br />
aci, Henric vine asupra lui Alexie.<br />
410. E luat de Latini. Cand Conrad<br />
gi Frideric trecuserd pe aci<br />
suferiserd rautati de la impdratii<br />
Tarigradului. 441. De aci scapfi loan<br />
fratele lui Asan. 413 Aci se intórce<br />
Alexie i desparte pe fata Protostratorulni,<br />
de bkrbatul sdii. 416.<br />
Pada sub el ajung Vlahii gi Comanii.<br />
Rdsbóele Romanilor cu imparatil<br />
Tarigradului. 419. In el ndpddegte<br />
Balduin cu Venetianii. In<br />
el intrd Isachie, cu ajutorul Lati-<br />
nilor. 420. Latinii vor sti-1 cuprindd<br />
gi nu vor sd iasd din el, pand nu<br />
li se va plati. In el era geamia<br />
Tureilor, Latina ies alard din el,<br />
INDICE GENERAL 827<br />
ei<br />
apol ii atach. 421. Impdrat al<br />
lui se incoronOzd Balduin dupd ce<br />
Latinii 11 cuprind. Alexie sapase<br />
din el. 422. Aci se intorseserd grea<br />
fugiI cu Alexie Comnenos. 423.<br />
Aci fug Latinil de frica lui Joan<br />
424. In el se inchid Latinii dupd<br />
prinderea lui Balduin. 427. E luat<br />
de Mehmet 427. Es din Tarigrad<br />
Latinii i inconjurn. Udriiul. 430,<br />
441. Din el nu indrdznesc sd. iasa<br />
Latinii, i avea patriarh pe Thoma.<br />
430. Din el trimite Oste Henric, in<br />
ajutorul cetatilor. 431. Cetatile din<br />
jurul lui. 432. In el Henric gade<br />
irnpdrat. 434. Cetdtile din Cram<br />
despre Tarivad, erati ale Cregtinilor.<br />
437. Aliosmanil, ce tin adi<br />
Tarigradul. 438. Cheia lul despre<br />
M. Albd, este Caliupolis. 441. Pe<br />
la anul 1186, Vlahii se despart de<br />
la imparatia Tarigradului. 445. Pe<br />
cand aci impdrdtia Balduin al 2-a,<br />
Bela IV se reintOrce in Ungaria.<br />
451. Cantemir are la Tarigrad, Hroiilcul<br />
Muntenesc. 462. Pe and impdrdtia<br />
in el Isachie Anghel, vin<br />
Latinil. 466. Henric era imparat<br />
in el la anul 1210 gi a coprins gi<br />
cetatile din Thrachia. 467. La 1266<br />
green Vail rOscumpdrat de la Latini.<br />
476, 477. Nichifor Grigoras<br />
spune despre rOscurnpdrarea lui,<br />
Mihail Paleologul trirnete pe fratele<br />
sOü Alexie Stratigopulos contra hu<br />
gi el 11 cuceregte din nebdgarea de<br />
sémd a Latinilor Alexie chOmä din<br />
Nichea pe Mihail gP1 pune in scaun<br />
la Tarigrad. El a fOst stdpanit 58<br />
ani gi 3 luni de Latini. 476, 477.<br />
Aci e trimis Stefan cu fecioril sOi<br />
Dugum gi Dugan. Aci trdind 5 ani,<br />
Sf. Niculai, ii redd ochil lui tc
828 INDICE GENERAL<br />
fan. De fata itnpèratului lui, se<br />
sitnte vrednic craiul sirbesc. 481 .<br />
Tarigradeuii. Justinian voesce sä-1 omore<br />
pe toti. Ei ridica pe Leontie<br />
de imp6rat. 339. El se invoesc<br />
cu Bulgarii, earl tradiaza pe Artemie.<br />
344.<br />
Tells Rufus a lost consul cu Pomponie<br />
Flaccus Gretinus la 17 d<br />
Hr. 122.<br />
Terberii. cLatrdturi de Terberi. 9.<br />
Tiganul. Socotéla lui Orbinus Raguzdu,<br />
s'ar prinde ca si cum s'ar<br />
dice, cd Tiganul e parinte Judeului.<br />
101.<br />
Tiglincsee. Reii se prinde mano, riganéste,<br />
cuvêntul lui Costin Logofdtul.<br />
295.<br />
Timbril. In contra lor, ordond Attila<br />
sä mearga Hatmanii. 283. Din ei<br />
Udrilanil se inchind ml Henric. 132.<br />
Udrilul e inconjurat de Gothil, dar neavand<br />
arme, se retrag. 267. Gotthil<br />
ii incojóra din not, dar nu-1 pot<br />
lua. 257. Vlahii en rugamintele Grecilor<br />
scapa Udriiul din mfinile Latinilor.<br />
298, 399. Isachie Anghel cu<br />
armata porneste cdtre Udriiul. 404.<br />
Isachie se intórce la Udrilul. 406.<br />
Vlahii navalead pand sub Udrid.<br />
409. Romanii gonesc pe Latini dinprejurul<br />
lui. 424. Ii tineaii Grecii.<br />
426. E inconjurat de Eric Dandal<br />
cu Venetianii. 425. Henric il inconjórd<br />
mai strins de cat Balduin.<br />
Tabara lui de aci, n inconjtirti loan<br />
Alexie. 430. La 1206, loan Alexie<br />
trimite Oste asupra lui, 431 The-<br />
U.<br />
aü esit Pecinighii i Polovtil. 362,<br />
361.<br />
Tinsoria. La ce an a fost Valerie Flaccus<br />
in cinsté Boeriii, ce zic Tinsoria.D<br />
119.<br />
Titerou. Titeron si Luctine. 5, 10. E<br />
comparat in Pridoslovie cu Demosthenes,<br />
5, si ni se spune ea un<br />
orator ea el adeca nici mai de<br />
nainte ad vdzut Roma, nici pe<br />
urma i-a sta sa mai vaza. 6, 7.<br />
El e scriitor Latin. 55. Pentru a<br />
arata cum a inv6tat Cicero in<br />
Gretia , e citat Plutarch. 87. Vorbind<br />
de familiia Flachilor aratá<br />
cd 0( Theron ritoricul cel mare ad<br />
avut oratieD pentru Flaccus, fiul<br />
lui<br />
.Valerie Flaccus.x. 121. Unii ii<br />
aduc impotriva TnT Diodor si Theopomp.<br />
173.<br />
odor Vrama, era hatman in aceste<br />
parti i e batut de Tatari, care<br />
cuprinde tine cetatile din prejurul<br />
lui. Dupa plecarea lui loan, locuitorii<br />
Udriiului se inching. lui Henric.<br />
432. rand sub el pradeaza Suleiman.<br />
440. E luat de Turd. 441.<br />
episcop, impaled pe Fritigernis<br />
cu Athanaric. 262<br />
Ugro Vlahl numesc Grecii pe Romani.<br />
306. Domnil in Diplomatele<br />
lor, numesc ast-fel. Grecil le-ad<br />
dat acest nume, pOte pentru cä Românil<br />
sant aprOpe de Ungaria sad<br />
pentru ca Radu Negru a venit din<br />
Ungaria. 307.<br />
Ugro-Irlahia numesc Gretit, tam. Moldovénilor<br />
si MuntOnilor. 306, 308.
Uhrebélii (Unguri albi), popor supus<br />
de Svetoslav. 373.<br />
IJilsis. Romano-Moldo-Vlachil s'aii ardtat<br />
ic6ne vii ale strAmo$ilor lor<br />
Ahileus $i Ulisis. 19. Ulisis al Tureilor<br />
e Suleiman». 22. A fost un<br />
conduckor al Grecilor din Evropa<br />
in ra`zbolul Troian. 93.<br />
Ulissopolis. De aci, pada la Gadurion,<br />
tinea Hatmanul Godila. 315.<br />
Ulmiton, zidità de impératii Romani<br />
in fundul Schytiei. AA apucat'o<br />
Slovenil inainte de Justinian si aü<br />
dArâmat'o. 155. Sclavonil duph ce<br />
gonesc pe Romanil o coprind, insd<br />
in urmA sunt goniti de Romanil<br />
carora ei le zic Volohi. 323. Pe<br />
timpul lui Justinian, se chiamA Sf.<br />
Chiril. 323.<br />
Ulpiana, cetate in Misia, descalecath<br />
de Traian , deosebit de cetatea-<br />
Ulpiana din Ardél, spune Bonfin.<br />
157.<br />
Ulpiana, cetate. Bonfin spune eh a<br />
fost zidità de Traian in Ardél, deosebit<br />
de Ulpiana, cetate in Misia,<br />
colonie adush de Traian. 157.<br />
Ulpia Tralana, nume$te Traian Zarmizoghetusa,<br />
dupd cucerire. 83.<br />
Bonfin afirmd acest lucru. 261, 323.<br />
AstA-zi se nurneste Verhel. 474.<br />
Ulpianeseir. Despre un prefect al Ulpianestilor,<br />
in o inscriptie din Dacia.<br />
161.<br />
Ulpie Tralan, intemeliitoriul nostril»<br />
ia de la Decebal averile strânse<br />
de acesta din jafuri. 9. Era ostian<br />
ales, $i hatman iscusit. 14. Adrian<br />
nu p6te ajunge la vredniciile lui.<br />
Tralan asézA in Dachia., Romani.<br />
13, 15, 85, 104, 198. Theodosie e<br />
comparat cu Traian. 17. Va dovedi,<br />
Cantemir, precum cé d'intfii a Ro-<br />
1NDICE GENERAL 829<br />
mano-Moldo-Vlahilor in Dachia descAlecdturk<br />
sa.' fie fost de la Traian<br />
Marele impèrat.p 24. Hronicul de<br />
la el incepe. 50, 57, 107. eClavdie<br />
Ptolomei pre la inpèrAtia lui Tra-<br />
Ian ail urmat.0 59. PAnA a nu intra<br />
sub stAph.nirea lui, cu greii e a se<br />
sci in cAte se impartea Dachia. 66.<br />
Cum aA scris scriitorii Greci, de-<br />
nainte de Traian, despre Gheti<br />
ji<br />
Dachl. 67. Dupd biruinta lui Traian<br />
asupra Dachilor, tara acestora<br />
s'a impArtit in trei parti. 68. CrAia<br />
Dachilor a stat Oda la el, $i<br />
Oda la omor'area lui Decheval de<br />
Traian. 77. Nerva adoptà pe Traian.<br />
80. Traian bate pe Dachii si<br />
pre Decheval. 81. Al doilea rëzboiü<br />
cu Dachil i facerea podului. 82.<br />
Cucerirea 2armizoghetusei, luarea<br />
cornorilor lui Decheval, i cucerirea<br />
definitivh a Dachiei. 83. int6rcerea<br />
la Roma, dui:A biruinta Dachilor.<br />
105. ColonizSza Dachia cu Romani.<br />
106, 111, 125, 153, 221, 222.<br />
Este intemeetorul Românilor. 106,<br />
109, 128. Românii n'ar fi de la el.<br />
110, 124, 135. Bate pe Parthi 0-1 nu-<br />
mese Parthic. 118. Traian a venit<br />
la impérAtie la anul 98 d. Hs. dupã<br />
cum scrie Dion, Evtropie, Xifilin,<br />
Avrelie Victor. 123. Dupà ce a biruit<br />
i supus Dachia, tot Dachia<br />
s'a numit mai multe veacuri. 123.<br />
Sarnitie spune c'd a pus sA scrie<br />
si a aruncat in Dunare 30 stalpi,<br />
ca acolo s'a fie hotarele imp6rAtiei.<br />
129, 159. El a isgonit locuitoril<br />
vechl al Dachiei $i a impärtit'o,<br />
slujitorilor s61 vechi, zice Sarnitie.<br />
129, 160. Supune Dachia impërdiei<br />
Romane, zice Evtropie. 129,<br />
160. El intrà in Dachla, la 100 aril
830 INDICE GENERAL<br />
Inainte de mórtea lui Stravon. 130.<br />
Stravon zice ce a sterpit pe Gheti<br />
si Dec! si a adus colonii Romane. 15<br />
130. La scriitoril grecesci. 133. Sarnitie<br />
zice ce coloniile aduse de el,<br />
ail fost intórse de Adrian in Italia.<br />
134. Povestea spune cà coloniile<br />
lui, Avrelie le-a trecut peste<br />
DunAre. 150. Vopiscus afirme acésta.<br />
Asemenea i Sarnitie. 151. Dupã<br />
el, urméze la tron, Adrian 151,<br />
154, 197. Cea ce a adus el in Dachia,<br />
Avrelian a trecut peste Dunere<br />
in Misia. 162. Din némul adus<br />
de el, sent : Munténii, Moldovénii,<br />
Maramordsénii, RomAnii de peste<br />
Dunere, i Colovlachil. 153. Cel<br />
mai vechi scriitor, care se ocupd<br />
de Traian, este Dion, apoi Appian,<br />
Jornandis, Spartian, Avrelie Victor,<br />
Procopie Chesarénul, Xifilin,<br />
Zonoras, Chedrinos, Coropalat, Parisiot.<br />
Evtropie spune eh lui ii<br />
urméze Adrian. 154. Procopie Chesarénul,<br />
pomeneste de ceteti multe<br />
fecute de Traian si reparate de<br />
Justinian. 154. El a zidit eetatea<br />
Capul Boului, podul de peste Du-<br />
nare,<br />
cu mesterul Apolodor Da-<br />
maschinianul si a zidit la fie-care<br />
cap al podului, chte o cetate : in<br />
Dachiia, cetatea Poduri si in ceaildlte<br />
parte, eetatea Theodora, spune<br />
Procopie. 155, 160. Dupe Appian<br />
scri.e Zonoras, ch. Traian a dus in<br />
triumful seii, soul lui Decheval.<br />
156. Bonfin spune cà Traian a zidit<br />
cetatea Ulpiana in Ardél, i Nicopolis<br />
pe malul Dunerei. 157. Tot<br />
Bonfin spune ce a zidit in Misia,<br />
oetatea Marchianopolis, dupà numele<br />
sore! sale. 168. Bonfin spune<br />
cA a zidit podul peste Dunere. 160.<br />
La Galati s'a gesit o piatrà scrise<br />
ast-fel : «Imp. Caesari. Div. filio<br />
Nervae Traiano Avgusto, Ger. Dacico<br />
: Pont. max. fael. P. Dict. XVI:<br />
Imp. VI. Cons. VII. P. P. Calpurnio,<br />
Marco, Aurelio, Rufo.n 161. Niculae<br />
Costin i Miron Costin spune<br />
ea dupe o inscriptie citite de ei<br />
pe un ban de arame galbend, Traian<br />
ar fi zidit o cetate in Dobrugé,<br />
dupà numele fetii sale, Martia. 162.<br />
Romanil descalecati de el, sent<br />
RomAnii car! si One' az! trdesc<br />
in Dachia. 162, 200. ImpAratii pane<br />
la el. 163. El este adoptat de Nerva<br />
si la anul 98 vine la imperatie. 167.<br />
De la el incepe hronicul Moldovénilor.<br />
179. A descdlecat in Dachia,<br />
181, 185, declare resbol Dachilor<br />
la anul 101 si II bate. 186.<br />
El bate a doua ore. pe Dachil, incheie<br />
o pace forte favorabili lui si<br />
se intórce la Roma, inse cu conditiunea<br />
ca se strice tote IntAririle<br />
dupe hotarele Dachiei. 187.<br />
Traian se ridicrt din nal contra<br />
Dachilor. 187. El aflAnd rnórtea lui<br />
Longhin se hoteraste são rAsbune<br />
ingrozitor. 188. El pune se' facà un<br />
pod de piatre peste DunAre in<br />
dreptul locului unde astdcli este<br />
Turnul-Severin, despre care ne vorbesce<br />
Xifilin. 189. Traian la anul<br />
105 se luptà pentru a treia Ore cu<br />
Decheval pe care il bate cu desevArsire<br />
i dupe ce singur se omórd,<br />
II iea tote comorile earl eraii<br />
ascunse là apa riului Sarghetii apol<br />
se intórce triumfAtor la Roma, làsand<br />
armate in Dachia. 189, 190,<br />
192. El voeste se mérge. in Asia<br />
contra Armenilor i Parthilor de peste<br />
Evrath. 190, 192. El dupe cum
spune Xifilin, a trimis locuitori din<br />
Roma ca ad coloniseze Dachia<br />
ad opréscd ndvfilirile Mare. 190.<br />
Plécd cu armata contra armenilor<br />
earl se supun i le transformd tara<br />
in provincie mutAnd hotarul ImpArdtiel<br />
de la Tigru la Evrath, coprinclênd<br />
Mesopotamia. Dupd acea<br />
bate pe Parthi, senatul dupd cum<br />
ne spune Xifilin Ii dd titlul de «Prea<br />
Hunub i «Parthic*. 190 191. Dion si<br />
Evtropie iXifi1in mdrturisesc cum<br />
cà colonisarea Dachiei s'a inamplat<br />
pe la anul 107 child a trecut<br />
in Asia. 192. A cucerit aprópe tótd<br />
Asia. 192. Se Vice cd el a fdcut Troianul<br />
care trece prin tam nóstrd.<br />
102. Victor Vice ca Traian s'a náscut<br />
in cetatea Tudertina, iar Dion<br />
Evtropie clic ch s'a ndscut in<br />
Italica din Ispania. 193. A fost de<br />
cloud orl consul ; ca proconsul a<br />
stApdnit Ghermania. Nerva il adoptézd<br />
de fit si vine la impArdtie<br />
dupd mórtea lui. Papa Clement,<br />
ne vrând sd jertfescd Bozilor fu<br />
trimes peste marea Négrd la Iberia<br />
(Giurgia). 193. Plinie eel tfindr scrie<br />
cd Bind dregAtoriii in Bytinia a intrebat<br />
pe Traian ce sà fach cu<br />
crestinii si el rAspunde sh ii lase<br />
in pace, Vice Evsevie. 194. Aflandu-se<br />
in Antiohia s'a intamplat un<br />
cutremur de phmânt si el a sodpat<br />
sdrind peste feréstrd. Dupd ce<br />
el a batut pe Dachil a trecut in fesdrit<br />
unde pre Iveri, Arméni, Colhi<br />
sad Mengrili, Sarmatl, Orhoeni, ArapI<br />
i Bosforéni (Mardi* de lângd<br />
Azac) I-ad domolit. 194. El mergénd<br />
contra parthilor, a luat Selefchia,<br />
Ctesifonul i Vavilonul, a trecut<br />
marea Rosie i prin hatmarul<br />
INDICE GENERAL 831<br />
sëd Martie Turbon, bate pre JidovI<br />
cari locuiat in Eghipet<br />
Chipros i cari ridicaserd capul<br />
asupra Romanilor i Grecilor. Xifilm<br />
i Suida vorbesc despre acest<br />
mdcel. Tiberian diregAtoriul Skiff<br />
scrie cd a fost milos cdtre crestini.<br />
A infrumusetat Roma si a Mutt<br />
podul paste Dundre. 194. Dion, Evtropie,<br />
Xifilin ad scris despre vredniciile<br />
lui. El voind din not sd<br />
mArgd contra Parthilor se Imbolndvesce<br />
si este silit sd se intórcd<br />
la Roma, insd pe drum a murit la<br />
Silinunt, cetatea Chilichill la anul<br />
117. Adoptézd pe Adrian cu o cli<br />
inainte de a muri prin mijlocirea<br />
Plotinel. Papa Grigorie Dialog se<br />
rógd pentru sufletul sSd Osele sale<br />
ad fost aduse la Roma. El este intemeietorul<br />
Romdnilor in Dachia<br />
a cdror urmasl se véd i astdcli a<br />
fi in Moldova, Muntenia 0 Ardél.<br />
195. Laudele aduse lui nu erad pldcute<br />
lui Adrian. 196. Cetatea SeverinuluI<br />
a fost Matta de Traian.<br />
105. Romanil adusl de el in Dachia<br />
dupd 179 ani, sunt mutat! de Avrelian<br />
in Misia. 218, 240. Istoricii<br />
catd sd dovedésch cd Romanil adusI<br />
de el, s'ad stars. 230. Ca el<br />
vrea sd se ardte Constantin Marele,<br />
Vice Zosirn. 240. A zidit in<br />
Dachia, cetatea Capul Boului, dupd<br />
care s'a luat Herbul Moldovei. 249.<br />
Despre originea RomAnilor de la<br />
Traian. 260. Hotarele Dachiei cea<br />
luath de Traian. 164. Pretorie Vice<br />
cá el s'a luptat cu Gotthii, nu cu<br />
Dachil, I cd nu i-a putut supune.<br />
279. Pretorie spune cd el a fdcut<br />
podul peste Dundre ca sd opréscii<br />
ndvdlirile Gotthilor, pe and eel<br />
oi oi
832 1NDICE GENERAL<br />
l'a lti istorici ic ca el l'a facut ca<br />
sa in tre mai usor in Dachia. 279,<br />
280. Romanii afl stat in Dachia de<br />
la Traian 'Ana la Zenon, arata capitolele<br />
de panh aci. 296. Despre<br />
turnul zidit de Traian Panel Dunare,<br />
317, si despre cetatea zidita<br />
de el la Severin. 318 Cetafi facute<br />
de Traian 322. Gothofred, domnul<br />
Dachilor calor gonitl de Traian din<br />
Dachia, se aselase la Ren. 350. Romanil<br />
de la Traian. 463. Coloniile<br />
lul in Dachia. 464. Dachia Inca inainto<br />
de Traian s'a fi chemat dintr'o<br />
parte a ei Molisdavia. 471.<br />
Ulpius Traianus. VeçIi Ulpie Tralan.<br />
Ulyse. Vet)i Ulisis.<br />
Unalia, hatman al Romanilor. Sarnitie<br />
spune cà ar fi dintre Vlahl. A<br />
trait pe timpul lui Honorie. 133.<br />
Uunde aa bin& Romanul, aeolo ail si<br />
trait. Asa a clis Seneca. 14.<br />
Martea este mai einstitit si 'nal pliteutit<br />
de alit viéta; aeolo rautatea en de-a<br />
sila, In bunatate se sehimbil. 7.<br />
Ungaria. Suleiman a domolit'o. 22. 0<br />
parte din ea se cuprindea in Dachia.<br />
61. Eneas Sylvius e trirnis<br />
vestitorid apostolicesc , in Bohemia,<br />
Ungaria i Silezia. 115. Bonfin<br />
despre Ungaria. 281. Pe timpul lui<br />
Constantin Monomah, in Ungaria<br />
era craiii Petar. 380. Hunil in Ungaria.<br />
383. Titulatura lul Andrei, craiul<br />
Ungariei. 446, 452. Tataril pradati<br />
terilevecine Ungarid. 450.<br />
Ungu, popor care duph unil pare a<br />
fi Gog. 61.<br />
Ungurenil, caril sint intre Tisa si Ardel,<br />
tin impreuna en Moldovénii,<br />
Munténil i Ardeldnilh locul Dachilor.<br />
65. Despre basna lui Simion<br />
ungurenul. 443, 446. Anton Bonfin<br />
era ungurian. 464.<br />
Ungurestii craii il este pus inceputul<br />
la 432, de catre Uni. 12. Stapanirea<br />
ungurdsca e speriata de Turd.<br />
20. Scriitori de al lor apara pe Romano-Moldo<br />
Vlachi. 24. Muntil Carpatici,<br />
pe carii nol Ii numim unguresci.<br />
65. Bonfin era ungur. 65,<br />
167, 181. Némurile ce aü locuit spre<br />
tara Unguresca. 68. Olatul Temisvarului<br />
din tara ungurésca -era in<br />
Dachia. 69. Ramásita Dachilor s'a<br />
dus in fundurile Orel unguresci,<br />
scrie Ion Sambutie, in adaosul istoriii<br />
ungurescl. 83. Panonia '1 tam<br />
unguréscd cé mare . 106.. Craiul<br />
unguresc, nurnesce pre Domnii din<br />
Ardél, voevoclI. 131. Povestea lui<br />
Simeon nu e luata din Hronicul<br />
unguresc. 136. Laslail ar fi strigat<br />
in limba ungurésca : Siretem, langa<br />
apa, care acum se numesce Siret,<br />
si care ar fi luat de atunci acest<br />
nume. 137. Hronicul bulgaresc despre<br />
un Vladislav, din tara ungurésca.<br />
140. Navala lui Batie, pe &kid<br />
era Laslati craid in tam unguréscd.<br />
141, 145, 447, 448, 449, 966. Boeril<br />
unguresci si cetdtenil tidied o statua<br />
lui Laslda 143. Povestea lui<br />
Laslda e din istoria adevarata a<br />
doui cral unguresci. 144, 459. Solomon<br />
cu fratil sal', se intorc biruitori,<br />
in tara unguréseä. 147. Hunii,<br />
Comanii, Amaxovil i Rusil ar fi<br />
pradat tara ungurdsca. 149. Crafia<br />
ungurdsca sub Turd. 175. Nemtii<br />
iai tara ungurdsca de la Turd. 176.<br />
Ce faceaa Domnil Romanilor cand<br />
'Marii voiati a prada tara ungurased<br />
off cea lesésca. 224. Vise-
gotthil ar fi cuprins Ora unguréscd.<br />
269. Varvaril spre Ora ungurescd.<br />
273. Bonfin , despre lucrurile<br />
unguresci. 281. Olah, istoric<br />
unguresc, numeece pe Vleda, Buda.<br />
282. Hunii in Ora unguréscd. 282,<br />
283. Muntilor Carpatici, noi le clicem<br />
muntii unguresci. 286. Radu<br />
Negru a venit despre tara ungurescd.<br />
307. Avarii, Ghepidil i Sela,<br />
vonii s'ail revfirsat in pdrtile tärel<br />
ungureeci de sus. 330. dstoriile<br />
ungurescl despre Carolus Marele.<br />
349. 0 parte din Dachia a remas<br />
Orel unguresci. 356, 377. Taxis,<br />
craiul unguresc. 358. Peceneghil,<br />
intre altele, au cuprins ei din téra<br />
ungurésed. 364. Despre Lasldil, craiul<br />
unguresc. 366, 393. Dupd Gheiza,<br />
craiul ungureso, urmézd fiul<br />
set' , Stefan. 374. Despre Stefan,<br />
craiul unguresc. 379. Despre So_<br />
lomon craiul unguresc. 383, 387.<br />
Muntenia ar fi fost sub protectia<br />
crdiei unguresci. 383, 446 La 1116<br />
in tara unguresch era craft'', Stefan<br />
al II-lea. 388. La 1185, crain<br />
in Ora unguresch, era Bela. 391.<br />
Isachie Anghel, trece prin Sêrbirne,<br />
in Ora ungurescd, la Bela.<br />
409. Randul crailor unguresci. 441,<br />
442. Istoricil unguresci. 444. Rictiol,<br />
in gheaealoghia Crailor Unguresci.<br />
445. Bela el ndvala Mari-<br />
-I.or in tara unguréscd. 450, 451, 452.<br />
Abraam Baceal in Hronologhila<br />
Crailor Unguresci. 450. LasIdil, numit<br />
craiil unguresc, de Simeon<br />
Mdzacul. 453. Batie intrd in tara<br />
unguréscd la anul 6756. 456. N'a<br />
fost Lasliiil in Ora unguréscd, cand<br />
a venit Batie 458. Cum an intrat<br />
ratarii, in Ora unguréscd. 465.<br />
INDICE GtNEB AL 833<br />
Romanii, trectind in Ardél, sint<br />
opritl de Bela. 466. Unii Romani<br />
iail protectia crailor unguresci. 467.<br />
Banatul Severinului i crail unguresci.<br />
468. Leunclavie, despre<br />
Ora unguréscd i alte OH. 469.<br />
Intórcerea luI Bela, craiul unguresc,<br />
la crdia sa, 472, 478. Romanii<br />
pe vremea lui Ludovic, craiul unguresc.<br />
475<br />
Unguril. De la ei sint Batorii. 25.-<br />
Sub stdpanirca Tarigradului. 106.<br />
Au avut rezbidie cu Romanii. 106.<br />
Dupd Sarnitie ar fi ca i Turcii,<br />
de origind Sarmaticil. El numesc<br />
pe principil lor, VoevozL 131, Simion<br />
Cdlugdrul spune ca. printre<br />
Unguril din Ardn, all remas ca<br />
locuitori multi tdlhari. 138. Tara<br />
lor e devastath de TAtarl sub conducerea<br />
lui Batie, dar Ungurii cu<br />
craiul lor Litslãll, ii gonesc din<br />
Ord. 142, 143. Biruesc pe Uni la<br />
Doboc, langd. Muntele Herlern. 146,<br />
147. Ladislav cu Unguril all biruit<br />
pe Uni. 148. An avut domni pe<br />
Bela al IV-a, Solomon ei Ladislav,<br />
zice Bonfin. 145. Ail avut Hronicei<br />
174. An avut hatman pe Uniad.<br />
174. Crilila lor, pe timpul sultanului<br />
Soliman, e sub stdpanirea<br />
Turcilor. 176. Ail avut resbnie cu<br />
Leen. 176. El sunt urmaeil Hunilor.<br />
282. Un proverb al Ungurilor.<br />
289. Aeeclarea Ungurilor pe<br />
apa Tisei. 311, 354. Faptele Ungurilor<br />
i relatiile lor cu Bizantinii.<br />
355, 356. El ail intrat de clouã ori<br />
in Italia. 3 7. Taxis Craiul lor. 358.<br />
El pustiesc de la Dundre pan d. la<br />
pddurea négrd, insä Otton marele<br />
ii bat. 358. Vecinii Romanilor despre<br />
apus. 362. Unguri numeece<br />
58
834 MINCE GENERAL<br />
Zonora i pe Turd. 369. Svetoslav<br />
insolindu-sd cu Pazinachii, Schythil<br />
j Turcii, aü intrat in Thrachia<br />
si de tot an pradat-o. 370 Botezul<br />
kr s'a ardtat. 371. Ati coprins o parte<br />
din Dachia dupd ce s'ati intfirit. 377.<br />
Uhrebellii adich ITngurii albi $73.<br />
Gonesc pe craiul kr Petdr. 380. Isachie<br />
Comneno a purtat résboin contra<br />
lor. 382. Fac pace, 382, intra. in<br />
Thrachia, insd sunt biruiti de cdtre<br />
Cak Ionis.388.Tatarii an dosadit sufletele<br />
Ungurilor. 449. Bela avea galcévá<br />
cu Ungurii sat 450. Ungurii go-<br />
nirà pe Tatar1.457. Ungurii an ince-<br />
put a ldsa sec Martea. 459. Dupd navdlirea<br />
lor o parte din Dachia de pe<br />
lfingrt Tisa an ocupat'o. 963. Unnii<br />
mai pa urina s'ati numit Unguri. 464.<br />
Eran prin Moldova inainte de desctilecatul<br />
liii Dragos Voda. 471. Intre<br />
Rom Anil descalecatl in Moldova p6te<br />
sa fi fost i lingua 472. Cu Sasil<br />
pi<br />
Rorninii in sfatul de obste erati.<br />
473, 474. Dupa voreva kr aii schimbat<br />
numele Bacdn in Bacov. 474.<br />
Românii, Ungurii i Sash*. 475.<br />
Ungurila ce mare, care baste Pannonia.<br />
17.<br />
rimese. Carolus trimite pe fiul sett<br />
Carolus in ajutorin Hanului Unnese,<br />
impotriva Sclavonilor. 352.<br />
1.TnniT,<br />
sint impreund cn Gotthil, Van-<br />
dalii i Sclavonii, pdrinti de teri<br />
mari i puternice, 11 ; el ati esit<br />
din Asia, 12, si aub dat pe la 432<br />
nume crail Unguresti,, 12; ail<br />
prddat provintil rornane., 17. Pretorie<br />
II scOte d'intre Sarmati, iar<br />
Procopie Chesarianul ii cuprinde<br />
supt numele Massaghetilor., 76.<br />
Ei s'ati luptat cu Romanii la Tolosa.<br />
Resboiul dintre Huni si Van-<br />
chili la inceputul sec. V. 133. Domnil<br />
lor Ghiula, Cutesc si Ac, si hatmanul<br />
kr Copulh s'an luptat cu<br />
Ungurii, ce erati condusl de Solomon<br />
si fratii Bei Ladislav si Gheiza.<br />
Istorisirea lui Bonfin, i ardtarea<br />
0.4ei fastice din povestire 145.<br />
146, 147, 148, 149. Ladislav i Unii.<br />
150. Pima' a nu nabusi ei, 00. Dachia<br />
era plind de Romani si Sarmati, zice<br />
Bonfin. 158. Pe iel, oriinduiala cereascä<br />
ii dd. pradil. 170. Nrivalesc<br />
in Europa de paste pustule Volgal,<br />
Mare Baltical si M. Caspit<br />
174. De la Valentinian 'And la nfipada<br />
Unilor. 253. Despre Uni 177.<br />
Vin din fundul hotarului Sarmatilor<br />
pu Domnul kr, Valamir,<br />
cad asupra Gottbilor si II muta<br />
din loc. 255, 256. RemAn pe locurile<br />
Gotthilor, paste Nistru spre<br />
Nipru. 266. Chti-va scriitori zice<br />
ca. Dachia a fost cAtva timp sub<br />
stapAnirea lor. Esirea Attilii cu<br />
Unil i Maya napacli a kr. 259.<br />
El<br />
venind din fundurile Sarmatiei,<br />
tree Bosforul Chimeric, niivalese<br />
cu Doninul lor Valamir asupra Ostrogottilor<br />
i II supun. 262. 268,<br />
Ostrogottii aub remas cu domnil lor<br />
sub stapanirea Unilor. 263. Gotii<br />
n'ail stdpanit Dachia sub Uni /m-<br />
ping pe Athanaric i pe Fritige-<br />
nis in Trachia. 264, 268. EI nu<br />
stdpanesc pe Ostrogotthl de cAt<br />
pAnd la m6rtea lui Attila , iar<br />
dupd mertea lui s'ati ridicat contra<br />
kr cu Domnul kr Verimudis<br />
si an fugit in Galia, unde erail Visegotthii,<br />
aceste sunt afirmate si<br />
de Iornand. 269. Dupa fuga ostrogotilor<br />
ei aub trecut in Panonia pe<br />
care aft staptinit-o 50 de ant 269,
273, 278. Soerat spume ca.* Martel sa<br />
fi avut Iii armata sa cate-va palcurl<br />
de Mani i Huni. 272 Multimea<br />
popOrelor supuse de Hunil<br />
erail spre Litfa i sdindreaptd spre<br />
Silesia ei Saxonia. 273. Huldis<br />
domnul lor. 274. Unii au navdlit<br />
despre Schy Va. 277. El sunt siliti de<br />
cdtre Romanii sa tréca Dundrea<br />
inapol i sa lase Panonia, el ail<br />
trecut Dunarea spre partile Austriel<br />
fiind Panonia intre Sava ei<br />
Dunare, care astddl se chémii Solavonia.<br />
278. El sunt chematl de cdtre<br />
Aetie hatmanul, contra tiranului<br />
Ion. 278. Pretorie, zice ca Atila<br />
Balameber, crail lor, ad biruit pe<br />
Gotthli si 1-ail scos din Dachia. 279.<br />
Top* istoricii afard. de Pretorie spun<br />
ca el pe Gotthil nu din Dachia ci<br />
de la M. Azacului ei M. Negrd i-tra<br />
gonit. 280. Despre el scrid istoricil<br />
Latinesci Elinesci i Unguresti.<br />
281. Bonfin dice cà din el s'a 'fascut<br />
Ungaria. 281, Mihal Ritie Neapolitanul<br />
dice eà eI trec'end Meotida<br />
a coprins intâiii tara Gotthilor<br />
apoi pe Vesil, Sidalii ei cele doud<br />
Cumanil alba ei négrd i trecand<br />
Donul Waft stabilit in Panonia la<br />
apa Tisel. 281. Urmaeii lor sant<br />
Unguril. 282. Domnul lor, Attila, e<br />
chemat de Honoria. 282. Voesc SA<br />
lovesca Misia i Thrachia ei pentru<br />
asta, cuprind cetdtile de pe marginea.<br />
Dunarel. 282, 283. Theodosie<br />
trimite óste contra lor i sant 0prig.<br />
In al II-a an, tree in Thrachia,<br />
Iliria Machedonia i 'And la<br />
Gretia atm ajuns i rdutatea lor covareia<br />
Re a Gotthilor. 283 in contra<br />
lor trimite Theodosie oetile de<br />
la Sichilie, i ca sa-limblanzésch,<br />
INnIg GENsItAL 835<br />
le dd bir, (vedi Attila). 283. El pustiesc<br />
tara Ungurésca, Italia, Dalmatia,<br />
Litfania i ajung 'Ana in<br />
Schythia. 283.. Pentru r'esboiul contra<br />
lor, Valentinian chiarna pe Aetie.<br />
284. In partea lor se da Arnighislie.<br />
284. Cralti al lor 'se intituléza.<br />
Attila. 287. 0 parte din iel s'ail<br />
irnprdetiat dupà mórtea lui Attila.<br />
289. De sub jugul lor, ies Ostrogotthil<br />
i rdman strajniei pentru Uni.<br />
291. El ad cu Gotthii, feabdie in<br />
Pannonia. 292. Sant biruii. 292.<br />
Lovesc Dalmatia ei sant batuti de<br />
Theodomir, care prinde pe Hunicmund,<br />
craiul kr. 292. El prddéza<br />
Thrachia, aerie Chedrinos. 293. Sub<br />
stdpanirea 1(4: era Schythia. 312.<br />
Sant luati de Vitalian ei merg pand<br />
sub Tarigrad. 313. El se supun lui<br />
Justinian, spre Chedrinos. Crdiasa<br />
lor, Variza, impreund armele cu<br />
Romanii. Ea avea 100 mil Hunt<br />
sub stapanire. Gorda un crdieor<br />
al lor, de la Vosfor, se supuno Romanilor<br />
ei se face creetin. Bozillor<br />
II arde Gorda. El se manie, wawa<br />
pe Gorda, Qi pun oral pe Moagheras.<br />
De frica oetilor lui Justinian,<br />
iel se supun. 315. 200 mil din el,<br />
Justinian II pune in Thrachia. Aceetia<br />
se numiail Coturgutil Mai<br />
cumplit de cat iei, pradézd Slavii.<br />
316. Unii numitl Sthlavini, 'Abueesc<br />
in Thrachia. 316. Lor le (la<br />
Justinian o parte din Dachia. 317.<br />
In potriaa lor sant puel Antil<br />
Si<br />
Sclavinii. 318. Locuese intre Vosfor<br />
ei Hersones. 320. Aceetia sant<br />
Hunil dap Romanilor de impardteasa<br />
Variza. 320. El tin locurile<br />
de la Herson la gura Dundrim. 320.<br />
El, zice Zonora cO. impreuna cu
836<br />
Sclavonil i Ghepizii intrA in Thrachia<br />
ii apol inconjórd Tarigradul.<br />
333. Slovenii Ii gonesc de pe locurile<br />
lor, ei cer ajutor de la Carolus<br />
care trimete pe fiul ski Carolus<br />
in ajutorul lor gi el bate pe<br />
pe Sclavonil i man% pe voevodul.<br />
lor Lehon, 351, 352, inträ in impdrAtia<br />
de résArit, 360, ei cuprincl<br />
tare Muntendscd care era<br />
sub protectia Crain' Unguregti. 383.<br />
El apucasd tara Dachiii care acum<br />
se chêntà Valahia i nfivdlesc in<br />
Ungaria. 383. AA ocupat o parte<br />
din Dachia de lângd Tisa. 463. Dupà<br />
ce aft trecut prin Dachiia aft trecut<br />
pi<br />
peste Duntire. 464. S'a agezat pe<br />
ambele maluri ale Dunhill. 464.<br />
Ilrechi A. VeçIi Uréche.<br />
Uréehe vornicul, zice despre Eneas<br />
Sylvius, in Predoslovia, cd Vlahil<br />
ad luat numele dupd Hatmanul Flac.<br />
118. A trait pe timput lul Aron Vodd<br />
Tiranul. 114. E citat de SarniPe.<br />
128. El spune cA nAvAlind TAtaril<br />
in Ungaria, Ladislav cere ajutor<br />
de la impfiratul RAmului, ,care Ii<br />
trimite numai dintre tAlharl pi<br />
hop. Cu ajutorul lor, Ladislav bate<br />
pe Uteri i ajunge 'And. la- un<br />
Tactunion. Aci se cobórd Protostratorul<br />
de la Vatrahocastron. 418.<br />
Tag, apd peste care treceaft Varvaril,<br />
mergAnd spre Dundre. 240.<br />
Valahia. Vecti Volohia.<br />
Valahin mare gi midi. 65. FAceat parte<br />
din Dachia 68. Se numea Moldova<br />
gi Muntenia. 110, 304. Eneas Syl-<br />
1NDICE GENERAL<br />
V.<br />
rift, pe care '1 numegte Siretul,<br />
dupd Siretem placem. 136, 138.<br />
Dupà el ia Simion CAlngarnl. 136.<br />
El scrie Hronicul Moldovel pftna<br />
la Aron Vodd. 180. Aduce alte basne<br />
despre Herbul Moldovel. 249. Despre<br />
Dragog Vodd. 290, 325, Rodana,<br />
la Urechid, Rodna. 449 Povestea<br />
lul SiMeon i hronicul lui Ur&<br />
thid. 453. Singur milr turisegce ca<br />
nu este intAiul istoric al Moldovii<br />
pi<br />
inainte de el a fost Hronicul<br />
Moldova. 470. Vechiul Hronic moldovenesc<br />
scrie viata Domnilor de<br />
la Dragog Vodd pAnd la PetAr Vodd<br />
Schiopul. 470. El pune egirea lui<br />
Dragog VodA, la 6821 de la Adam,<br />
care e 1313 de la Hs. Hronicul lul,<br />
vede gregala Dornnului Moldovenese.<br />
483.<br />
Urechegtil se trag din Corvini. 26.<br />
Uricul lui Rornan-Vodd, de la 1392.<br />
483.<br />
Uzbecul. AlAturi cu el, sdnt cfimpil<br />
Capdacului. 438. Spre resdrit de<br />
balta Hiva, este impserdpa Uzbecului.<br />
439.<br />
Uzienii. Vecli Uzii<br />
Uzil se mai numese Tatari. 383. In<br />
1122 intrd in Thrachia. 388.<br />
vius zice ca. Dachila a lug numele<br />
de Flachila, dupd Hatmanul Flaccus,<br />
gi in urmd de Valahia. Uréche<br />
Vornicul, zice acelagl lucru. 113.<br />
Dachia a luat mai intaid numele<br />
de Volohie gi in urmd numele de<br />
Valahia. 123. Incepe de la muntele<br />
Orbal i Pevchin, gi se intinde
de la Ardeal Oita la Marea Neagrd.<br />
126. Valahia mare, era Moldova,<br />
iar cea mica, Muntenia. 304, 305,<br />
308 Pe cea mare, unit o pun in<br />
locul celei mid'. 308. Valahia din<br />
M. Neagra pang. in Tisa, s'ar fi<br />
chemat Galitia 452, 446. Batie nu<br />
pole sa treacà prin ea. 448. Cral<br />
al iei se intituleaza Bela 4-a. 452.<br />
Valahicese. Numele Valahicesc. 109<br />
Valamir, domnul Unilor. El ii conduce<br />
asupra Gotthilor. 255. Hunil<br />
cu regele lor Valamir supun pe<br />
Ostrogottlii. 268.<br />
Valens. Traiul Romanilor in Dachia<br />
de la Julian Paravat pand la Valens.<br />
251. E luat tovaras la impd,<br />
ratie, de catre Valentinian. 253. Valentinian<br />
il face Avgust 254. El<br />
merge asupra Varvarilor in Misia,<br />
trece Dunarea, il bate, si se intórce<br />
cu isbanda la Tarigrad. 264. Mergand<br />
asupra Gotthilor, acestia ii<br />
impedeeã de a trece Dunarea si<br />
pe urmä trecand, il bate si neajungaud<br />
pada la Tarigrad, ierneaza in<br />
Misia, la Marchianopolis. 254. El<br />
trece tarasi asupra Gotthilor, poreci<br />
Gruthunghil, il bate i goneste<br />
pe Athanaric, Domnul Gotthilor,<br />
care rógd pe Valens de pace.<br />
254. Porânceste lui Ecfathe si Leontie<br />
ca sä seaza pristavi. pentru<br />
zidirea unor cetali pe malul Dundrei,<br />
dupa cum spune Cuspin.<br />
254. Chedrinos spune ca sub el<br />
Gotthil ad pradat nu numal Dachia,<br />
dar i Schythia. 255. Nefiind<br />
acolo la mórtea lui Valentinian,<br />
ostenii ridicà impe'rat pe Valentinian<br />
cel tanar, pe care el il primeste<br />
la domnie, impreuna cu Gratian.<br />
255. Gotthil cu dot-1mi.! lor<br />
INDICE GENERAL 837<br />
Frithighern i Athanaric, ii cer<br />
protectie. 256. Aseazi pe Gotthil<br />
in Thrachia, insa nu si in Dachia.<br />
256. Pune pe Gotthii slujitori<br />
le dd. hrand. 256. El ordond Gotthilor<br />
sä treaca Elespontul la Asia.<br />
El ii cer mâncare pe 2 zile, dar<br />
nu le dd. 256 Valens trimite voevozi<br />
asupra Gotthilor, dar voevozil<br />
sant biruiti. Valens venind la Tarigrad,<br />
poporul 11 ochreste ca a<br />
prima Varvari in tar:a. El pleacd<br />
asupra Gotthilor, dar e bdtut,<br />
ránit de o sdgeata , intrd inteo<br />
casa, careia Gotthii ii dã foc si. el<br />
arde de viu, scrie Socrat. 257. 0morftse<br />
pe 0.1'0 lui Theodoric eel<br />
Mare, fard nici o vind. 258. Protectia<br />
lui este cerutd de Fritigherths.<br />
262. Visegotthil cer de la el<br />
ca sd II primésca in impdratia sa,<br />
el II pritnesce i ii asézd. in Misia<br />
oi<br />
Thrachia. 262, 266. Domnil Gotthilor,<br />
Fritighernis i Athanaric impinsi<br />
de Huni tree in Thrachia,<br />
fesculat contra lui<br />
s'aa si 1-ad<br />
omorat 264. Dupd mórtea lut urmSza.<br />
Theodosie. 265. Sub el a coprins<br />
Gotthii Dachia. 266. Despre<br />
luptele lui cu Grutinghil vorbeste<br />
Am mian 271. Dup peirea lui, Gotthii<br />
aveati Dachia sub dajde. 319.<br />
Valens Duumvir, cetatean ce a trait<br />
30 de ani. Se gasesc pe o pOtra<br />
din llachia. 161.<br />
Valentie Nathhnatical, insémna 696 anl<br />
la fondarea Tarigradului, ceea-ce e<br />
gresit. 241.<br />
Talentinian. Pang la el, drumul batut<br />
al Varvarilor, scrie Sarnitie. a fost<br />
pe de-asupra Panoniel i merg spre<br />
llundre, peste apa Sola,Vag si Raba.<br />
240 Romanii in Dachia pAnä la el<br />
si<br />
oi<br />
.
838 INDICE GENERAL<br />
251. Std la impArAtie la anul 364.<br />
Ia tovarAs pe frate-seii Valens si<br />
il face Avgust. 253. Bate pe Sarmati.<br />
Soul Gotthilor yin la el in<br />
haine terfelite si el de ciudd cd s'a<br />
luptat cu asa 6meni, lein i apoi<br />
mOre_ Dupii mórtea lui ostenil ridied<br />
la tron pe Valentinian cel tindr.<br />
255. Fiul lui Honorie, 276, 1'6mane<br />
la impardtie cu matusa 1111<br />
Plachidia. 277, 278. Sora lui, era<br />
Honoria. 282. Pe el vrea sfi-1 birueased<br />
Attila si Valentinian chianad<br />
pe Aetie ea sd se sfdtuiascd., 284.<br />
Lui ii scrie Attila sd-1 primésed<br />
peste hotarele impAratiei i sd-1<br />
preghtésed gazda la Roma. 287.<br />
Simte viclesugul lui Attila. 288.<br />
Avea hatman pe Aetie. 288. El trimite<br />
la Attila pe Papa rem. 289.<br />
Pe sora lui o ceruse Attila. 289.<br />
E ucis de Annichie Maxim, in campia<br />
Martin, la 459. Dupd el rAmane<br />
scaunul liber, luni 10, dile 15. 209.<br />
Valentinian eel tAnfir e ridicat de ostasi<br />
la impArdtie, dupd mórtea lui<br />
Valentinian, si e primit tovards de<br />
Valens si Gratian. 255.<br />
Valeria. Panonia fdcea parte din una<br />
din divisiunile imperiului Roman,<br />
'And la Valeria. 242.<br />
Valerie, impdrat. Urcandu-se pe tron<br />
ia tovards pe fiul sëü Gallienus.<br />
210. A fost biltut de Pet* si prins<br />
de Sapory impdratul Persilor,<br />
si<br />
omorat la 259. Patavie spune cd la<br />
260, 216, fiul s66 a volt Sd-I rAscumpere.<br />
211.<br />
Valerian Liehinie era gata sà plece<br />
contra Persilor, insd aude de mórtea<br />
lui Gallia i voeste sd o re'sbune<br />
de aceea porneste cu 6ste<br />
contra Jul Emilian, insd ostenti r)-<br />
mórd pe Emilian si el vine la impdrAtie.<br />
210. Se luptd cu Persil, 211,<br />
dar e prins de acestia si chinut.<br />
211, 216.<br />
Valerie, nume care se dd de diferiti<br />
scriitori hatmanului Flac. 124.<br />
Valerie, merge cu r6sboia in Sardia.<br />
63.<br />
Valerie }lateens din familia Flacchilor<br />
a fost consul cu Clavdie Martelus<br />
la anul 326 a. Hs. 119.<br />
Valerie Flaceas din familia Flacchilor<br />
a fost consul impreund cu Otatilie<br />
Crassus la anul 259 a. Hs. Pe timpul<br />
ski eraii resbelele en Anibal,<br />
domnul Carthahinel. 120.<br />
Valerie Flaceus din familia Flacchilor<br />
a fost consul cu Attila Regulus la<br />
anul 225 a. Hs 120.<br />
Valerie Flaceus, din familia Flacchilor<br />
a fost consul cu Portius Cato<br />
la anul 193 a. Hs. A purtat resbele<br />
eu Annibal, dupd cum spune Livius.<br />
120.<br />
Valerie El:keens, a fost consul cu Claydins<br />
Martelus la anul 150 a. Hs.<br />
120<br />
Valerie Flaeens, din familia Flacchilor<br />
a fost consul cu Crassus Mutianus<br />
la anul 129 a. Hs. 121.<br />
Valerie Flaceas din familia Flacchilor<br />
a fo.st consul cu Marie al VI-lea la<br />
anul 98 a. Hs. 121.<br />
Valerie Flaectis din familia Flacchilor<br />
a fost consul eu M. Hereneus la<br />
anul '91 a. Hs 121.<br />
Valerie Flacens, din familia Flacchilor,<br />
este tatAl lui Flaccus pentru care<br />
Titeron a tinut o oratie. 121.<br />
Talerins Flaecus. Ve di Valerie Flaccus.<br />
VOA Spune Leunclavie, cd numesc<br />
Nemtii pe Itali, Frantozi i Va-<br />
Ian 169,
Valthi lor, familia domnitóre la Visegotthii.<br />
260.<br />
Vandalesc. Procopie in cap. 3 scrie<br />
résboiul Vandalesc. 269.<br />
Vandaill sunt pdrinti de WI puternice.<br />
11. El all esit din Scandia.<br />
12. Ce spune Procopie in carte<br />
de resboiul Vandalilor. 64. Faceail<br />
parte din Varvaril Grecilor. 75. Tot<br />
un ném cu Gothil, Visegothii<br />
Gepilii. 76. Ludnd pe Alani, pldcd<br />
de ia Meotis la Ren. 76. S'aii luptat<br />
cu Rornfinil la Tolosa. 133. Oranduiala<br />
cerdsed ii dd pradd. 170. Ad<br />
nilvillit in Evropa de peste pustiile<br />
Volgal , marea Baffled si marea<br />
Caspiii. 174. Vandalit impreund cu<br />
Cvadil, Sarmatil, Svevil aliati cu<br />
Marcornanil sunt batuti de Marco<br />
Avrilie. 200 Impreund cu Ghepizii<br />
fdcuserd. multd. stricAciune. 228.<br />
Sunt bdtuti de Gotthl pe locurile<br />
Ghepidilor si tree in Panonia, in<br />
locurile date de Constantin Marele<br />
si stail pAnd. sub A rcadie si Onorie,<br />
scrie Orosie. 239, 240. Sub Honorie,<br />
sunt ehemati in Galia si de<br />
aci tree in Ispania. 240. Locuiaii<br />
mai departe de balta Meotis. 261.<br />
Proeopie Chesareanul zice ca el loonier<br />
pe liingd balta Meotis si din<br />
causa fómetil a plecat pe apa Renului<br />
la Ghermanii, pe care astd-zi<br />
ii numim Franchil, trdgênd cu sine<br />
pe Alanii. 269. El si Svevii ail coprins<br />
Galia in acelasl an cu ndvdlirea<br />
lui Alaric in Italia, spun Idatie<br />
pi Isidor. 276. A trila pradd s'an<br />
fd-<br />
cut de Vandali cu Domnul lor Godighilil<br />
impreund cu Alanil, Ghermaul!,<br />
Cvadil, Marcornanil i Saxonil,<br />
caril biruind pe Frantil ail trecut<br />
apa Renului si ad intrat in Galia,<br />
1NDICE GENERAL 839<br />
oi<br />
all sfardmat Mongutia in cale, Vanghionas'a<br />
F.upus i pe Remil, Albianii,<br />
Atrebatil, Morénil Tornavénil,<br />
Nemutil i Arglientorata ail<br />
jecuit. 275. Crain lor. 277. El apucaserd<br />
Africa si Carthagina. 287.<br />
Craiul lor in Italia era Gheuseric.<br />
287. Ghenseric, domnul lor, dobfindeste<br />
biruintd asupra hatmanilor<br />
lui Leon. 291. In mainile lor cad<br />
1000 vase, prin blestematia lui Vasib,<br />
si vandalii Se intdresc. 292.<br />
Iornand despre el. 318. In contra<br />
lor, avea Iustinian rdsbóie in Italia.<br />
319. Contra lor este trimes Velisarie<br />
in Italia. 325. El sunt batuti<br />
de cdtre Ludovic. 304. Contra<br />
lor merge Enric, Craiul Daniii.<br />
389.<br />
l'aughlona, cetate, s'a supus Vandalilor.<br />
275.<br />
Varad. Vedi Varadin.<br />
Yaradin. Pe fata Episcopului de Varadin<br />
o rdpeste un tin, care e omorit<br />
de Ladislav. 146. NIA aci<br />
prddézd lJnii cu Copulh. 148. Peind<br />
ad pradéza Batie. 456. Aci era scannul<br />
lui Ladislav. 456.<br />
Yaravista sail Yaraista, a avut rëzboitl<br />
cu Bastarnii. 78. Vedi Barabista.<br />
Yardas hatman trimes de Cimischi<br />
contra Rusilor. 37.<br />
Tariaghil numele locuitorilor de mai<br />
inainte al Prusiel. 371. Ail fost gonit!<br />
de NovogrodSnil, Merii i Crivicii<br />
peste Baltica. 372. In neamul<br />
lor all fost 2 omen! mai de frunte<br />
Ascoald si Dir. 372. Hatmanul lor,<br />
Visat, merge en" Vladimir contra<br />
Tarigradului. 381.<br />
Yariza, crdiasa Hunilor, isi impreuna<br />
armele cu Rornanii. Ea avea 100<br />
mil Hun! sub stilpilnire. 313. Hunil
840 INDICK GENERAL<br />
dati de ea sub Romani, locuesc<br />
de la Vosfor la Herson. 320.<br />
Yarns. Aci Vladislav a avut lupta. cu<br />
Sulthnul Baiezid. 174. Este supusa.<br />
de Vlahil. 408. Ea este reluatà de<br />
catre Isachie. 408 E inconjurath<br />
§i dupg trel zile, luata de loan<br />
Alexie, 419.<br />
TRAIL' popor din Elyria cu care s'a<br />
luptat Fulvius Flaccus, 0 care 11<br />
a batut. 121.<br />
Yaruista, al 2-a era! al Dachilor, numit<br />
de Justin, Varavista. 78. A avut<br />
résboi cu Bastarnil. 78. Despre el<br />
vorbesce Pretorie in lumea Gotthilor.<br />
78.<br />
Yarvareso. Petavie ce spune despre<br />
némurile varvare01. 12. Dachia era<br />
varvara. 15. Athanaric i Fritigher_<br />
nis, glepadand cé varvarthsca sal-<br />
Made', cu prietenesc picior ail<br />
trecut prin Dachia. 17. Desprelimba<br />
varvarésca. a Picinighilor. 18, Cum<br />
all ferit, Romanii, locurile de prada<br />
varvariasca. 19. Obiceiurile varvare.<br />
86. Unil vor a scóte pe Elini<br />
din Varvari. 100. Némurile varvaresci<br />
se supun lui Traian. 105. Nemurile<br />
varvare. 170. Craiia Unguresca<br />
e isbavita de sub robia var .<br />
variasca de Leopold si fiii lui. 176.<br />
Gallie Trebonianul se pleca inaintea<br />
lacomiei varvaresci. 209. Zosim<br />
despre némurile varvare Ltd<br />
de Dachia. 245. Despre navala neamului<br />
varvar al Hunilor. 255.<br />
Tarvaresc. Valens n'ar fi vrut sa pund<br />
in Dachia neam varvar. 256. Despre<br />
navala varvarului Attila. 290 Teofilactos<br />
Samocates vorbesce despre<br />
locuinta avarilor, Sclavonilor, Ghepidilori<br />
altor neamuri varvare<br />
mai sus de Valahia. 329. Despre<br />
limba neamului varvar al Pécineghilor.<br />
363. Romanil din Dachia, pe<br />
timpul napaclilor varvaresci.` 463.<br />
Yarvaria. Ce poate ispravi curata<br />
limba latiniasca uncle stapané§te<br />
Varvarila. 132<br />
irarvaril. Ce ar eespunde Cantemir<br />
celui ce l'ar socoti a fi e§it din<br />
nisce Varvari. 8. Multi Varvari na-<br />
Wised. in Italia. 11. Némurile<br />
Europe!, ce odinióra au fost Varval.!.<br />
13. Despre slujitoril din mijlocul<br />
Varvarilor. 15: Cum s'a tinut<br />
Dachia sloboda de Varvari. 17. Intórcerea<br />
Domnilor, dupd curatirea<br />
locului de VarvarL 50. Despre napaclile<br />
Varvarilor in apus. 5L Pe<br />
ce ndmuri le poreclise Ellini, Varyarn.<br />
75, 76. lulie Chesar spune Ca<br />
«Dachil sint mai viteji- de cat toll<br />
Varvarild> 79. (Precum Elinii, a§a.<br />
varvarii. 86. Cel mai varvar ném.<br />
88. Carile nu Taste Ellin, varvar<br />
iaste. 89, 171. Cel carl spun cé<br />
Romanil ar fi din varvari. 100. Orbinus<br />
Raguzau spune el Ellinil<br />
ar fi din Varvaria de la Volga. 101.<br />
Mésurl !nate de Traian in potriva<br />
Varvarilor. 105. Romanil i Varvanil<br />
Dachl. 110, 113, 197. Bonfin<br />
despre Romani fata de Varvari.<br />
124. Sarnitie despre Romani, cum<br />
II aratl el ar fi urma0 ai Varavilor<br />
GlietI i Dachl. 128. Pentru<br />
a! nabu0, imparatil Romani au<br />
ridicat eetli pe langa Dundre, zice<br />
Procopie. Dunarea II<br />
desparte de-a<br />
dreapta sa. 154. Bonfin spune ell<br />
Valahii de 0 ail trait in mijlocul<br />
lor, n'ail fost desrad acing!' de Var_<br />
var.!. 158. Biruinta Varvarilor la<br />
scriitorii greci. 174. Adrian 0 Varvaril.<br />
1913. Marco Avrelie qi Vftrva
ii: 200. 201, 202. Vdrvarii fata de<br />
Dachia, sub Commod. 203, 201 Maximin<br />
Thracul era vary ar. 206. Gordian<br />
ai Varvaril. 207. gMesdus Deteus* oi<br />
Dachil. 208. Valerian si Varvaril<br />
prinderea, batjocortrea i omorirea<br />
lui de cdtre Persil varvari. 210, 211.<br />
Varvarii in tinipul lul Aurelian. 215,<br />
216, 920, 223, 224. Varvarii i Dachia.<br />
225, 228, 229,235, 246, 256,317, 318, 819,<br />
320, 321, 347. Constantin cel mare<br />
bate pe Gotthi In locurile cele<br />
mai din luntru a Varvarilor. 239,<br />
240. Varvaril dupd jumAtatea secolului<br />
al lir-a. 254. Crail descAlecate<br />
de Varvari. 259, 277. Theodosie<br />
merge impotriva Varvarilor. 265.<br />
Dupd Theodosfe, Varvaril. nu mai<br />
yin impotriva Trachiei, or a Dachiel.<br />
272. Varvari spusi de Hum,<br />
venind spre imperAtia Romanilor.<br />
273. «Polade Varvarilor a doua ai<br />
a triia.* 274, 275. Roma si Varvanil.<br />
276 Theodosie i Varvaril Huni.<br />
283. Attila ornorAnd pre Vleda, ii<br />
supune sie si pre Tarvaril ce erad<br />
sub ascultarea aceluia. 284. Attila<br />
poruncesce Hatmanilor séi sA supunk<br />
pre Normani, 4Frizi , Timbri*<br />
si pre cel-l-alti Varvari. 285.<br />
Attila, de si supusese multi Van-<br />
vari, scia cd mai sint Inca multe<br />
crAii in Europa. 286. In Sicambria<br />
se strâng 700000 de Var van. 287.<br />
Attila Mut la campiile* Cataloniii<br />
, fuge cu Varvarii ce'l mai remasese<br />
spre Illiria. 289. Dinzig, fiul<br />
lui Attila, pórta multe razbde cu<br />
Varvarii résculati. 291. Aratarea<br />
Varvarilor Bulgari. 301. Anastasia<br />
oi Varvarii. 312. Varvarii lui Vitalian.<br />
313. Justinian hate pre Varvari<br />
in Italia, Africa si Persia prin<br />
1NDICE GENERIL 841<br />
*Velisarie i Narsitisd) 314. Justinian,<br />
Mundom i Varvarii. 316. Varyarn<br />
gSclavéni*, facuserd din 111miton,<br />
loc de talhusagi 325. Volohii<br />
din Dachia i Varvarii. 325. Priscus<br />
iernéza, cu ()stile, peste Dunare,<br />
spre a feri acele tell de 4iaduri1e<br />
Varvarilor. 327. La 601, Comentiul<br />
M<br />
Priscus tree Dundrea asupra<br />
Varvarilor. 329. Petär se duce spre<br />
Palastolon, unde audise ca s'ail<br />
strins Varvarii cu Voevodul Apsihon.<br />
330. Varvaril, ce inconjurasera<br />
Tarigradul, duph 621, sint<br />
batuti.<br />
Varvarii, Con stalls i Volochia. 335.<br />
Constantin Pogonat Si. Varvarii. 337.<br />
Varvaril cuprind tenile RomAnesci<br />
de dincóce si de dincolo de Dunare.<br />
338. Leontie voesce a scOte Carthagina<br />
din m AnaVarvarilor Serachéni.<br />
340. CrOmul e apucat de Varvari.<br />
342. Valachia si Varvarii Cazari.<br />
345. Bonfin spune ud Romanil din<br />
Moldova si Muntenia, de si ail trait<br />
intreVarvari n'ati putut fi desrddacillati<br />
din locurile lor. 346, 399. Romanii<br />
din Dachia, dupa rescóle de<br />
Varvari, ii WO Publish deosebita,<br />
pi<br />
trimit soli la Carolus, sh se pund<br />
sub protectia lui. 351. Liudovic,<br />
imperatul apusului , biruind pre<br />
Vandall,<br />
Sorabi i Slovéni, acesti<br />
Varvari dad bir. 355. Romani'. din<br />
Volochia i Varvarii. 360. Varvaril<br />
despre Crivdt. 361. Sfânta Nascatore<br />
cid biruinta. lui Cimischie, asupra<br />
Varvarilor, dupd cum arata<br />
Curopalat. 370. Rdspublica Roma,<br />
nilor intre Varvari. 377. Comparatie<br />
intre Elini si Varvari. 386. Rezbodele<br />
lui Calo Ionis cu Yarvarii.<br />
388. Conrad si Varvarii. 390. Rowell<br />
ai Varvarii. 391. Varvaril pa
842 DIME GENERAL<br />
ziaü stramtorile la venirea lui Isachie<br />
Anghel, de la 1187. 402. Impgratul<br />
Tarigradului nu luase zdlog<br />
pre fi6oril Varvarilor. 404. Var-<br />
-varil nu'l lásaii in pace de loc, pre<br />
Isachie Anghel. 406. Varvaril<br />
Isachie Anghel. 408. Faptele impgratilor<br />
tumdtori. lui Alexie Colnnenos<br />
vor fi mai rale de cat la<br />
Varvaril eel vrajmasi., 410. Isachie<br />
Sevastocratul biruesce de cate-va<br />
off pre Unguri. 411. Când Acildé<br />
niscare Varvari dincoace de munti ,<br />
locuitoril cu totil sà duceail peste<br />
munti. 364. NSmuri de Varvari nebiruiti.<br />
365.<br />
Tasilie. Cu blestemdtiia lui, 1000 vase<br />
cad in mina Vandalilor. 291.<br />
Vasilie, mai inarile Hadâmbilor, a<br />
otrdvit pe Cimisehie. 370.<br />
Vasile Ralgaroeton imparat. De la el<br />
Nichita Honiatis numesce Blachl<br />
pe Vlahi, la a.1017 d. Ch. 131. De pe<br />
vremea lui sti se fi chemat Moldovenil<br />
Bogdan lu. 306. Sub Constantin<br />
Pogonat i pand la Vasile<br />
Bulgarocton istoricii tac pentru<br />
Dachia. 337. Traiul Romanilor de<br />
la Roman pada* la Vasilie impdrat.<br />
368. Dupd. Ion Cinischie stã impdrat<br />
la 970 Vasile feciorul lui Roman.<br />
370. Supunerea Bulgarilor su b<br />
el 374, 375. A bdtut si slutit pe Bulgari<br />
si a fdeut o tablá de reguli<br />
pentru impdrati. 376. Pe cand a bdtut<br />
pe Bulgari si Volohi s'aii alipit<br />
de impáratie. 377. Pe timpul<br />
Bogdan inchind tara impérdtiel de<br />
rdsdrit. 377. Cand s'a dus in Sithilia<br />
a murit la anal 1025, a impdrdtit<br />
50 ani si a trait 72. 378.<br />
Bulgaril supusi de Vasile iar se<br />
riclio4 la 1040. 379. Pe timpul lui<br />
si<br />
101,<br />
era Bogdan stdpdnitorul Romanilor<br />
din Dachia i eraii sub protectia<br />
lui Carolus. 396. El a amenintat<br />
pe Vlahi, Ca vor pact ea Bulgaril<br />
dacd nu se vor astampdra. 403.<br />
Tasilie Marele, dant, a fost elev la<br />
sccilele Athinit, impreund cu Iulian<br />
Paravat. 251. El se rógd. mitre Maica<br />
Puterilor, sd omóre pe Paravat 253.<br />
Vasilie Maehedon. De la Theodora p sand<br />
la Vasile Machedon. 353. Pe el voesce<br />
sd.-1 omóre Mihail. A avut rgsböe<br />
cu Sclavonilt a prädat Bavaria.<br />
a biruit pe Seracheni si i-a<br />
impins peste apa Evratului. 354.<br />
El primestepacea cu tHrovatil, Sirbii<br />
si alaite neamurl Schythesti.,<br />
A murit la anul 886, dupd ce a imparatit<br />
19 ani. Dupd el urmSzd fiul<br />
WI Leon. 355.<br />
Vasilie Vod, tatd1 lui tefd.nith Vod.<br />
26, 180. 0 fatä a lui o ia Razivil,<br />
ducul Litvaniii i o alta o ia Timus<br />
Hut enlinskie hatman Cázdcesc. 26.<br />
Vasilie Tataeis hatman al lui Isachie,<br />
este omorat intr'un resbel cu Vlahil.<br />
409.<br />
BucCkev,col Schythit regali, din cari<br />
se trag Pecinighil 364.<br />
Vastalis. 0 boazd. 97.<br />
Yastarnii, pe marginea Mdrei Negre.<br />
68. Asupra lor, cade Probus, Lo-<br />
cuiad<br />
cu Sarmatil intre Nistru<br />
Nipru, aprópe de marea NSgrd.<br />
228. Probus i riffled de pe laugh.<br />
Dachia i it trace peste Dundre.<br />
Daca Dachia ar fi fost pustie, Probus<br />
iar fi asezat in ea. 229.<br />
Tasterne.Isachie a purees cdtre Va sterne<br />
si de aci merge cdtre Verroe. 405.<br />
Tatrahocastron, de aci se scobórd Protostratorul<br />
la Vactunion. 418.<br />
Vavylon. Impärdtia lui e micsoratfi
de Turd. 19. Asa se ulueste cum<br />
ar cadea in amestecarea limbilor<br />
la Turnul Vavilonului. 171. La a.<br />
116 Armenii sculandu-se de la Vavilon<br />
ail mers cu ostile peste marea<br />
rosie. 191. Traian trecênd cu<br />
ostile asupra Partilor ail dobandit<br />
Selefchia, Ctesifontul i Vavilonul<br />
194. De turrul lui pomenesce Hi-<br />
Todot. 299.<br />
Yavylonese. Balaur vavylonesc sunt<br />
turcii. 22.<br />
(Napa unghé leultii, ce liaril sit, fie<br />
leul pott socoti. 88.<br />
Yallliovnie era Las Ian 454.<br />
Ye llebna Tirul spune ca Manoil imparatul<br />
a imparatit 40 de ani 391,<br />
Yelichil Novograd. Vedi Novograda<br />
Telizarie, dupd Procopie Chesarinénul,<br />
se trage din tam Ghermaniei.<br />
64. Procopie Chesarénul i-a fost secretar.<br />
154. Hatman al lui Justinian,<br />
goneste varvaril din Italia. 240.<br />
Hatman al lui Justinian, sdrobeste<br />
Imparatia Visegotthilor. 266. Prin<br />
el, Justinian dobandeste victorii.<br />
314. El, prin calitati, era mai sus<br />
ca Narsitis. 315. E trimis de Justinian<br />
spre Italia. 316. Era cu óste<br />
in Italia, contra Vandalilor si Gotthilor.<br />
325.<br />
Vemlebona sail Viena sail Beciul, cetate<br />
batuta de Marco Avrilie i aci a<br />
murit el la anul 180, fiind otravit<br />
de fiul sëü Commod in unire ou<br />
doctorii. 201, 203,<br />
Veuedil un popor de al Pazinazilor,<br />
de ale caror rdmasite ail re'mas in<br />
Romania, anume Romanil vinetici.<br />
365. 474.<br />
Venetienésea publica, a suferit marl<br />
rele din causa Turcilor. 20.<br />
'Venetia. Antenor se abate aci. 95. La<br />
INDICE GENERAL 843<br />
429 e intemeiata. 277. De ad pléca<br />
Balduin cu Alexia Anghel, spra Tarigrad.<br />
420. Aci Alexie promisese<br />
bani venetianilor. 42.1. De aci yenise<br />
Patriarhul Thoma al Tarigradului.<br />
430.<br />
Venetianif. In taxa lor vine Antenor.<br />
95. Lor le recomand Flip pe Alexie<br />
Anghel, i ei asculta pofta lui<br />
FiliP. 420. Cu hatmanul lor Dandul,<br />
vor BA cuprinda Tarigradul. 421,<br />
425. Ei mérturisesc ca. Basarabia<br />
era movie mai Nicolae cel ca era<br />
la eurtea lui Maximilian al II-lea<br />
468, 469.<br />
Yerhel. linut al Romanilor Munteni,<br />
In vechime se nurnia Ulpia Traian.<br />
474.<br />
Yerimudis, domn al Ostrogothilor, sub<br />
care el s'ail réseulat contra Hunilor<br />
i all fugit in Galia unde ere.'<br />
Visegotthii. 269-.<br />
Verne, aci vine Isachie de la Vasterne,<br />
405. Isachie venea une-ori singur<br />
si<br />
alte-ori prin Hatmani. 406. Isaeine<br />
dupa ce este batut abia seapa<br />
si vine la Verroea de unde peste ate,<br />
va dile pléca la Tarigrad. 408.<br />
Verona aci Dechie a batut pe Filip<br />
Arapul çi 1-a omorat. 208. Aci birueste<br />
Theodosie pe Odoater. 294.<br />
E luatil. de Theodoric, care se numeste<br />
Veronénul. 294.<br />
Yeronénul a fost numit Theodoric,<br />
fiul lui TheodoMir. 291, 294, 311.<br />
Yespasian vine la imparatie dupa Vitelie.<br />
El Inainte de a fi imparat,<br />
era ra, insé pe urtnit a devenit<br />
bun. In timpul s'ea, scrie Tatitus<br />
analele sale. La anul 79, Vespasian<br />
a murit in satele Reantine. A imparatit<br />
10 ant Lui ii urméza fiul<br />
sea Tit Vespasian.. 165.
844 INDJC GENEkAL<br />
Testarlds, boerie la care ajunge sirbul<br />
Nestor, fost rob al tiff Duca. 387.<br />
Vestendorf capitala tinutului *Rodna<br />
saa Rudivani. 473.<br />
Testfalia locuitoril ei jail numirea de<br />
Franconii. 277.<br />
Testitoriit apostolicesc a fost facut<br />
Eneas Sylvius, de papa Nicolae al<br />
V-lea. 115.<br />
Testi i-ail coprins Huniii Zice Mihai<br />
Ritie Neapolitanul. 281.<br />
Teteranil. 13. Din veteranil Romani e<br />
poporul Romano - Moldo -Viahilor.<br />
25. Veteranil ca oturacii la Tura.<br />
83.<br />
Vevriciiii, cu Dachii, Mesh si (Meth,<br />
coprind Vithynia. 77.<br />
'Victor spune cã Constans a mutat<br />
scaunul in Dachia. 247.<br />
Victoria, mania lui Eneas Sylvius.<br />
Inainte de a-I nasce, l'a vOclut in<br />
vis cu o coránd in cap. 115.<br />
Vietorinnie. Vedi Aufidie Victorinnie.<br />
Tictrop Tnronenul scrie ea murind<br />
pruncul Leon, tatd-sSil Zenon all<br />
sthtut la impartitie. 293.<br />
Vidinul. Singhidinul at fi, dupd unii,<br />
Vidinul. 321.<br />
Tidovul e balta lui Ovidie. 155. De<br />
aci se numesce Ivida. 323.<br />
Tiefil, norod in Dachia. 67.<br />
Viena a fost ocupatil de Turd, 175,<br />
sall Vendebona sall Beciul, cetate<br />
bdtuta de Marco Avrilie i aci a<br />
murit el la anul 180, fiind otrAvit<br />
de fiul sSii Commod in unire cu<br />
doctoril. 201, 203.<br />
Yillciin Tirennl in cartea I, cap. 2<br />
eartea 8, cap. 24, vorbesce de<br />
ei el<br />
expeditia cruciatti de la a. 1096.<br />
e 388. III cartea 22, cap. 5, spune cS<br />
imparatul Manoil a domnit 40 ani.<br />
391.<br />
Viminaeliitun, cetate. 322.<br />
Thninacium. Vedi Viminachium.<br />
Tinovilethil, rudä en Dail si Dachil.<br />
73.<br />
Visantia, in Mça el este Halchedonul<br />
pe care Turcil ii numesc Cadichion.<br />
331.<br />
Timm. Carolus marele au poruncit<br />
tote ostile sti se strangd pe apa<br />
Alara, care dd in apa Visara, de<br />
ceea parte de apa Renul uncle i-ail<br />
venit veste cd Gothefred ail perit<br />
ucis. 350.<br />
Yisegotthil, aceiasi semintie en Ghethii,<br />
Dachil, DalI, Gothii i Ostro,<br />
gothil. 73. Tot un ném cu Gothii,<br />
Vandalii i Ghepizii, 76, sail Gotthil<br />
de la re'sdrit cu familia domnitOre<br />
a Valthilor. 260. Locuiaii mai<br />
departe de balta Meotis. 261. Sarnitie<br />
dupti Ptolomeii ii pune la<br />
marea Bahia. 261. Domnul lor Fritighernis<br />
cere ajutor de la Valens,<br />
el se botézd, se impacd cu Atanaric<br />
prin mijlocirea episcopului Ufila,<br />
262. El inspdirnantati de Hum cer<br />
lui Valens sh-I primésed in imperiil,<br />
sunt pnimii i asedati in Misia<br />
si Thrachia. 262. Iornand spune<br />
cà ei locuiail mai la apus de Ostrogothii,<br />
263, cad sd fi trecut Dundrea<br />
nu spune nici Patavie. 263,<br />
268. Locuiail pe campii Tanail. 264.<br />
ImpdrAtia lor coprinde Ispania,<br />
Galia si Africa ; insd nu durézd de<br />
cat pand in timpul lui Justinian<br />
care o sdrobeste prin hatinanil lor<br />
Velisar, i Narsitis. 266. La ei vine<br />
Gotthii de sub stdpanirea Hu-<br />
nilor, dupa mórtea lui Atila. 269.<br />
Dupd Maienburg el ar fi trebuit ea*<br />
ocupe tara UngurOscd. 269. Ei pun<br />
inceputul cr5111 Ispaniel. 277.
Tist la sad Visla este trecutil de LesI<br />
la 465. 12. Pe Sloveni i-a gonit phnd<br />
la ea, Romanii. 17. Din istoria lui<br />
Bonfin, pOte, alt schimbat povestitorii<br />
numele apel Visla, cu Siretul.<br />
149. Pe apa el s'ad asezat Slovenii,<br />
siliti de Volohl, spune hronicul<br />
bulgAresc 160. Tot acolo s'ati<br />
asezat Slovenii, Bind gonitl de Romanil<br />
din Volohie. 324. 325. Pe ea<br />
a§ézd Avgust stapfinire fratelui sett<br />
Prus. 371. Pind la ea ajunge Batie<br />
si o trece neimpedecat de nimeni.<br />
448.<br />
Vistula. Peste ea asezd Vladislav pe<br />
Comanil crestinati. 149.<br />
Visat, hatmanul Varaghilor, a mers cu<br />
Vladimir contra Tarigradului si a<br />
scdpat ntimal cu 6.mil de 6meni, pe<br />
caril ii prinde impdratul si le sc6te<br />
ochil. 381. Dupà pace s'a intors cu<br />
6 mil de rust orbitl in Rusia381.<br />
Vitalian, domnul Schytiii, s'a intors<br />
cu o parte din al sei la crestinism.<br />
El e lndemnat de pravoslavnici sà<br />
scape ortodoxia, si se scold, supune<br />
Thrachia si Misia, mei ge pand<br />
la Tarigrad, asupra ereticilor Evtyhian,<br />
ajunge la Tarigrad cu 60<br />
mii Romani, si induplecat de Anastasie,<br />
dupd 8 zile se intOrce in<br />
Misia, unde cuprinde Odisul. 312.<br />
OmOrd. pe Chiril hatmanul. 312.<br />
Asemenea pe Ipatie ii prinde vitt<br />
si omórd 66 mil din 6stea lui Anastasie.<br />
Ast-fel spune Chedrinos.<br />
313. Ia Hunl i Bulgarl si ajunge<br />
pdnd la Tarigrad. 313. La 515, gdteste<br />
vase sd mOrgd sit inconjure<br />
pe Anastasie in Tarigrad. Cordbille<br />
lui, sunt arse de Proclu Mathematicul.<br />
Porneste cu ostl pe uscat.<br />
Anastasie ii dit bani si il face ma-<br />
,<br />
INDICE GENERAL 845<br />
ghistratul ostilor. 313. Mai ttirslid<br />
e scos si el nu remilne la Tarigrad.<br />
POte el a fost de nem Schyt. 313.<br />
Yitelie. La 22 Dechembrie, Vitelie fu<br />
omordt de ostenil sei. Dupd el ia<br />
tronul Vespasian. 165.<br />
Viteslaus. Dingo§ clice cit Viteslaus<br />
voevodul Polovtilor baie pe Zeslay<br />
voevodul Chiovului ; apol voesce<br />
sa facd tot asa si lui Boleslav<br />
craiul Lesesc si pentru acésta<br />
eere ajutor de la Rusl, Pecinighi,<br />
Volohi adica de la Moldoveni. 385.<br />
Yitichild, se sileste sit ardte ca Saxonil,<br />
locuitori al Ghermaniei vechl,<br />
se trag din Machedoni. 177.<br />
Vithynia e cuprinsa de Dachl, Misi,<br />
Gheti i Vevrichi. 77. Pliniii cel<br />
andr fiind aci guvernator, intrebd<br />
pe Traian ce sa fact cu crestiniI<br />
193. E in Asia. Aci a mers Avre-<br />
Han. 221. Danastana era intre Vithynia<br />
si Galatia. 253. In ea e Brusa<br />
440. Vecli Bithynia.<br />
Viza. Cu 6stea care era pe acolo, se<br />
luptd Tdtarii. 415. Se plea cu usurintd<br />
lui Balduin. 425. Scapa neprddatt<br />
de Tdtari. 432.<br />
Tizantia. Vecli Vyzantia.<br />
Vladimir, domnul Rusilor. Sub el se<br />
crestinézd Rush', spune Zonora.<br />
353. Mosul lui era Iugor. 367. Crestinarea<br />
lui. 359. Taal lui era Svetoslsv.<br />
372. Când s'a botezat i sia<br />
pdrut ca o malt 11 apucd de cap.<br />
378. 12 copil ai lui alt fost botezatl<br />
de Mihail Mitropolitul. 373. A facut<br />
biserict in Cram, in Chiov, si in<br />
alte cetati ale Rusiel. 373, 374.<br />
Vladimir, feciorul lui Iaroslav, nepot<br />
lui Vladimir, care s'a botezat intil.<br />
380, 381. A venit contra Tarigradului.<br />
381. Spdrgendu-i-se vasul a
846 IN DICE GENERAL<br />
satit in altul 881. A birut 14 corabii<br />
grecesti si asa a esit in Rusia.<br />
381.<br />
Vladis lav, erdi unguresc. Despre el si<br />
r'esbóele lul cu Tataril, vorbeste<br />
Bonfin Anton. 136. Uteche il nunieste<br />
Laläü. Simion calagfirul,<br />
spune ea el cere njutor de la imparatul<br />
RamuluI, contra Tatarilor<br />
PHmeste in ajutor talhari, cu cari<br />
goneste pe Tätarl, 'Anti la un rIü<br />
pe care il numeste Siret. 136. Hronicul<br />
bulgarese despre el 40. Vladislav<br />
si Sava mitropolitul. 141, 455,<br />
456. Ladislail si Batie. 149. Hronicele<br />
11 numese eel stant.A avut<br />
résb6e cu Gliiula i cu Batie. 146.<br />
Era fratele lui Solomon si al lui<br />
Gheiza, cu earl bate pe Uni la cetatea<br />
Doboc, langd muntele Herlem<br />
Goneste i omóra pe un Un, care<br />
rapise pe fata episcopului de Varadin,<br />
spune Bonfin. Bonfin mai<br />
spune ea avea un cal näsdravan.<br />
146. Sarbatoreste cu fratii sal Victoria<br />
contra Unilor. Se cérth cu<br />
Solomon i acesta cere ajutor lui<br />
Cutesc. Sora lui, a fost luatá in<br />
robie de Batie. 147. Bonfin nu spune<br />
Ca ar fi cerut ajutor imparatului<br />
Ramului. Dupa ce ia tronul fratelui<br />
sett Solomon, se scólà asupra sa<br />
Capulh, hatmamil Unilor, care pill"dOza.<br />
tara pana la Varadin i Tocai.<br />
Ladislav I1 bate langa. apa Temisului.<br />
148. Unii, ea sh se fesbune<br />
fac aliantd cu Amaxovii, Comanii,<br />
al<br />
Rusil i navalesc in Ungaria, dar<br />
Vladislav ii bate omorand pe Ac,<br />
domnul Minor. Rusii cer ertare lui<br />
Ladislav. El bate pe Le i II alunga<br />
peste Volga 149. Pentru atatea<br />
biruinte, ridica la locul Ba-<br />
8<br />
torian, Ifinga apa HrisuluI, o biserica<br />
si capata numele de Sfantul.<br />
150. (Vecli Ladislav). N'a fost lid<br />
un Vladislav, la venirea lui Batie<br />
142, 143, 458. Povestea spune despre<br />
ajutorul trimis din cer lui,<br />
pentru a-1 avea contra Tatarilor.<br />
457. Batie ii furã pe sora sa, el<br />
goneste pe Tätari i supusil sal il<br />
fac chipul de arama. 467. Child aii<br />
fost Vladislavii cei adev6rati. 459.<br />
Tladislav al II-lea. 443. Feciorul liii<br />
Emeric, e crai ungur la 1206. Bonfin<br />
spune cA ade la crdie numai<br />
6 luni. Dlugos spune,1 an si 6 luni.<br />
446. El nu 'Ate fi Lashla mincinos<br />
al lui Simion, caci a fost cu 36 ani<br />
inainte de intrarea lui Batie. 445.<br />
Yladislav a avut résboin. la Varna<br />
si Nicopolis, cu sultanul Baiezid.<br />
174. Dias iea de sotie pe sora<br />
craiesil lui Vladislav. 26. Cral lesesc<br />
se eérth cu fratele WI Boleslav,<br />
imparatul Conrad voeste sa<br />
ii impace, care vine cu 6ste care<br />
era formata pentru Varvaril din<br />
Palestina ; el trimite 6meni inainte<br />
in tara Rusésca i Moldovenésca<br />
petrece pe imparat pana la<br />
mare. 390.<br />
Vlah alb, ac iliac. 307.<br />
Ylah negra, nume dat Aluntenilor,<br />
dupa Negrul Vod. 307.<br />
Vlaherna, fedora de aci scapa. Tanigradul.<br />
333.<br />
Ylahia, se numea fata lui Diocletian<br />
care se naáritä cu un domn al Romanilor<br />
din Dachia i duph numele<br />
el se numeste Dachia Valachia,<br />
duph cum spune Bonfin Anton.<br />
125, 231.<br />
Vlahla. Vei Volohia.<br />
nahla négra 1140.0.,,t 13)Azta. 474.
Ylahli, s'ail numit Romanii, dupa<br />
numele lui Flac Hatmanul. 110, 113,<br />
124, 125, 128. Vlahii, Romani de la<br />
Italia. 126. Frail numiti Volosi de<br />
Sarnitie. Sarnitie spune ca iei se<br />
falesc eh se trag din Flac Hatmanul<br />
si la vorbd se aseamtina cu<br />
stihurile lui Ovidie. 129. Sarnitie<br />
zice ea se trag din Gheti. 130. Se<br />
manat la chip si vorba cu Ghetil,<br />
zice Sarnitie, aducand martor pe<br />
Stravon. 130. Green le zic Blahi,<br />
zice Sarnitie. 131. Cel dintai care<br />
ii numeste Blahl, e Nichita Honiatis,<br />
pe timpul ImpSratului Vasilie.<br />
131. Au avut donm pe Bogdan,<br />
zice Leunclavie in Pantecte.<br />
131. Cei din Dachia de sus, sant<br />
numiti Multeni de catre Sarnitie,<br />
luand numirea dupa multele po-<br />
Ore ce locuiatt in Dachiia. 131.<br />
Sarnitie spune Ca istoria kr se<br />
face cunoscuta in istoria greceasca<br />
pe timpul lui Isachie Anghel, impiirat<br />
al Tarigradului ; in cea latinésed<br />
pe la 1330 de la Hs. 133.<br />
Nichita Honiatis pomeneste cel din_<br />
tal de Vlahi, pe vremea lui Isa_<br />
clue Anghel. 133, 471. Dintre cei<br />
lalti, pomeneste Bonfin. 133. Sarnitie<br />
arata pe Vlahl i prea tim.<br />
puril si prea vechl. 133. Din neamul<br />
kr a fost Unalia, hatman pe<br />
vremea lui Honorie. Asemenea Aetie<br />
care a cornandat ostile Romane<br />
la Tolosa, pe vremea lui Theodotic<br />
eel tanar, la 419 de la Hs., zice<br />
Sarnitie. 133. Pentru prima Ora se<br />
pomeneso pe vremea lui Isachie<br />
Anghel, zice Sarnitie. 133. Unil<br />
scriitorI spun ca neamul kr e mutat<br />
de la Italienil Ghenovezi, zice<br />
Sarnitie. Acesta marturiseste ea<br />
IND10E GENERAL<br />
847<br />
Vlahh ei-ad<br />
stricat graiul, diA L.<br />
Latim- ascii, ea si din L.,Italieneasca.<br />
134. .E1 nu s'ar fi chemat Vlahi,<br />
Meer Sarnitie, daca s'ar trage din<br />
ostile lui Traian. Istorich nu pomenesc<br />
de iel, zice Sarnitie, -de<br />
cat dupa ce Ghenovezii aft ajuns<br />
la Chilia. 134. Spune Sarnitie cä<br />
vorbesc limba Slovenésca. 162. Sub<br />
numele kr, sciitorii mai noi. ea<br />
Honiatis, Ion Cantacuzin, Laonicos<br />
Halcocondilas, Franta Protovestiarius,<br />
cunose pe Romania din<br />
Dachia. Romanii din Misia, s'ati<br />
numit mai intal Vlachl, zice Honiatis.<br />
156. Halcocondilas spune ea<br />
in Muntif Pindului, locuesc Vlahi,<br />
care sant de o limba cu Moldovénii<br />
i Munténii. Tot el spline ca<br />
limba lor, se aseamana cu cea Italienésea<br />
si nu se deosibesc de loc<br />
de hall, prin obiceiuri. Sant impartiti<br />
in 2 stapaniri, in Bogdania<br />
Moldova toi in Istria = Tara<br />
Munteneased. Ion Cantacuzia si<br />
Franta Protovestiarius, pomenesc<br />
despre iei. 157. Bonfin despre limba<br />
Vlahilor, i locuintele lor. 158. Leunclavie<br />
spune ca Nemtil numesc<br />
pe Valahl, Valsi. 159. Volohii via<br />
asupra Slovenilor. 160. Hronicul<br />
Moldovenilor, deci si al Vlahilor.<br />
179. Vlahii din Misia. 217. Volohii.<br />
259. Valahii pe limba Slovenésea.<br />
304, 305, Nuniele Yalahilor. 306,<br />
307, 308, 338, 396 Vlah negru. 307..<br />
Vlah allb. 307, Volohii i Sclavinii.<br />
324. Istorich i Vlahil. 337, 363,<br />
385, 386. Volohil i Bulgarii. 342.<br />
Volohil i Laslaa. 366. Vlahii pe<br />
timpul lui Vasile Bulgaroctonul.<br />
276. Vlahil i 111101.5.0a fesdritu_<br />
lui. 376, 377, 893, 397, 398, 400. Vo
848 INDICE GENERAL<br />
lohii la Dlugoe. 384, 385. Vlahii de<br />
la Pind. 398. Vlahii cu. rugamintele<br />
Grecilor ad izbavit Udriiul de<br />
Inconjurarea Latinilor. 399. Vlahii<br />
se despart de imparatie. 401. Contra<br />
lor vine Isachie. 402. El stint<br />
amenintatl de dire Vasile Bulgarocton<br />
cà o sà patiasca ei el ca<br />
Bulgarii dad nu se vor astampara.<br />
403. Vlahii i Tatarii . 404,<br />
406, 432. Vlahii pradA pre laugh'<br />
Larda. 405. Isachie; ortinduise batman<br />
al Valahilor pre Aspiitie, insA<br />
in urmit nu l'a mai trimes. 407.<br />
Honiatis zice Ca Vlahii impreund<br />
cu ComaniI pradeaza Verile impe-<br />
riului. Isachie vine contra lor<br />
este batut. 408. El at supus cetatea<br />
Varna. 408, Ei au inceput mai<br />
mult a se teme de hatmanul Constantin,<br />
de cat de impdrat. 408.<br />
Vlahil navaleati paM supt Urdriiul.<br />
409. In contra lor vin hatmanii lui<br />
Isachie, Alexii Gvidon i Vasilie<br />
Vatacis, insA sunt batuti i Vasilie<br />
Vatacis remAne mort. Isachie voeete<br />
la anul 1195 sa vina contra<br />
lor, insA in urma unel proorociri<br />
funeste se intórce la Tarigrad. 409.<br />
in contra lor e pus hatman Alexie<br />
Aspiatis, pe care iei il bat ei ii prind<br />
via. A semenea e bAtutIsachie Sevastocratul.<br />
411 Ivanco, dupd ce onward<br />
pe Asan fugAnd, indata ati tras pe<br />
Vlahi catra sine x. 412. loan Alexie,<br />
pus de impdratul Tarigradului, sta<br />
ca un zid contra Vlahilor. El pra-<br />
&Ind Thrachia, impAratul merge<br />
contra lor, la Chipsala. Din neamul<br />
lor era Hris. 414. El tree cu<br />
Tatarii in Thrachia i prädeaza<br />
Oita la Rodostos. Cati-va din iei<br />
cad in manile, Turcilor. 415. La<br />
gi<br />
Prosac bat pe Alexie Anghel gi<br />
sant de un neam cu Vlahii din<br />
Tessalia. 416. Isachie Sevastocratul<br />
era pus hatman al oetilor contra<br />
Vlahilor. 417. Impreuna cu Comanil<br />
prAdeazà din nod. Thrachia iajung<br />
pima sub Tarigrad. 418. Ad avut<br />
domn pe loan Alexie. Un altul a<br />
fost domnul Vlahilor i un altul<br />
al Bulgarilor. 419. Bonfin spune ca<br />
iel se trag din Romani ei la el<br />
fug Grecii gonitl de Latini. 423.<br />
Cetatile luate de iel de la Greet,<br />
Henrie le rdscumpara, la 1210. 434.<br />
El la 1186 se depart de impdratia<br />
Tarigradului. 445. Spre iel se sco-<br />
Vail rattail, spune Marin Istoricul.<br />
Ei se unesc cu Secuii i rasping<br />
pe TAtari. 447, 448. Sunt urmaeii<br />
Romanilor lui Traian. 465. Cu Metal<br />
s'aii opus lul Batie. 465, 467.<br />
Cu ei, Ion Alexie coprinde mai<br />
multe cetati din Thrahia. 467.<br />
Ylaho-Romauit au avut rdsbóe cu<br />
impératia sub Isachie Anghel. 399.<br />
Deslipirea lor de la ImpérAtie.<br />
401. Intórcerea Romano-Vlahilor de<br />
peste DunAre in Misia. 403. Resboiul<br />
al doilea al Roinano-Vlahilor<br />
en Isachie Anghel. 404. Al treilea<br />
rdsboiti al lor cu Isachie Anghel.<br />
407. RasbOele lul loan Alexie domnul<br />
Rornano-Vlahilor cu Latinii.<br />
423.<br />
Tiede, frate i1 lui Attila, e numit<br />
Buda de istoricul Olah. 282. Fara*<br />
el vrea sa tie Attila sthpdnirea Unilor<br />
i e omorat de Attila. 284.<br />
Voevodul i de MoOe Domn al Moldovii,<br />
era Cantemir. 1, 49. Leeii<br />
ail venit pre la 465 cu voevodul<br />
lor Leh, 12. Multe familii moldovenesci<br />
erati inrudite cu familir
de Domni, Palatini, Voevoll si<br />
Caste Mill iesesti. 26. Voevolii a<br />
ambe pArtilor ellienesti,. 92. Voeoid,<br />
pre limba Sarmaticd. 131. Negrija<br />
voevodilor in al doilea razboiil<br />
daco-roman. 166.. Valens trimite<br />
Oste cu voevodi asupra Gotthilor.<br />
257. Despre Stilihort, voevodul<br />
lui Honorie. 266, 274. Theodosie<br />
trimite pe voevodul Promotos, impotriva<br />
Gotthilor. 271. Despre voeodul<br />
Alaric, &Annul Gotthilor.<br />
272. Aetie e numit voevod peste<br />
tote ostile trimise impotriva Hunilor.<br />
288. Theodoric e numit voevod<br />
do Zenon. 294, 295. Mundom,<br />
voevodul lui Justinian merge asupra<br />
Bulgarilor, uniti cu Ghethii.<br />
316. Ghermanos voevodul, trimis<br />
impotriva Sclavinilor. 817. Despre<br />
Hagan, voevodul Avarilor. 327, 330.<br />
Apsihon, voevodul impdratieL, 330.<br />
Petal. voevodul. 330. La 805, Bohemil,<br />
cu voevodul lor Lehon, cad<br />
asupra Hunilor, 351, dar Lehon e<br />
omorat. 352. Enric e chemat a fi<br />
Domn 4 Voevod, Rusilor. 372. Leunclavie<br />
despre -voevolii Vlahilor.<br />
377. Luptele d'intre «Viteslaus,<br />
voevodul Polovtilor si Zeslav, voevodul<br />
Chiovului. 385. Hatmanul<br />
Nestor, impreund cu Tatu, voevodul<br />
Polovtilor, se rescOld impotriva<br />
impdratiei Tarigradului. 387.<br />
Voevodia. Oastea nemteascd cu voevodia<br />
d-lui Evghenie a prdpadit<br />
in trel rdsbOe cate-va deci de mil<br />
de Frantoji. 176. Theodoric Amali<br />
ail stapanit voevodia peste ostile<br />
Dachiei pand la a. 487. 294.<br />
Yogoris, Domnul Bulgarilor, inaintézil<br />
cu Oste contra Tarigradului in<br />
timpul lui Mihail_ 0 a Theodorei,<br />
1NDItE GENERAL 849<br />
el se crest-laza., este gonit de ai<br />
sal, vine la Tarigrad si Mihail ii<br />
da cetatea Zagura aprópe de Tharapia.<br />
353:<br />
Volga, Este trecutii de Sclavoni si<br />
Sirbi. 12. Bulgaril, Varvarii de la<br />
Volga. 101. De peste ea navalesc<br />
Schythii in Evropa. 174. De peste<br />
ea se. ridica Bulgaril. 301, 302. De<br />
aci 10 trag numele Bulgarii. 336.<br />
Tdtaril de pe ea le, zie Turcior<br />
CaracalpachL 387. Peste ea sant<br />
Campii CapiSacululi 438. Peste ea<br />
este Tätarimea numitd Rra de istoricil<br />
ellienesti. 438.<br />
Volga, cetate (4Icare acum sà soco-<br />
. téste sà fie fost, unde iaste Ajdrahanul<br />
). 447.<br />
Nolinia parte din Tatárimea Europeana.<br />
61.<br />
Volinti1 Dvineuil popor supus de Svetoslav.<br />
373.<br />
Yolohd, numesc Slovenil pe Romani.<br />
303.<br />
-Vololda. Despre numele Vlahnor, 109,<br />
113, 123, 125, 126. Dachia isi schimbd<br />
nurnele in Volohia sail Valahia.<br />
123, 259, 297, 307, 383. Numele Valahiel<br />
la top Rornanii. 304, 308.<br />
Valachia mare si Valahia mica.<br />
305, 308, 397. Un craiil sdrbesc ia<br />
pe fata domnului de Volohia. 309,<br />
478, 479, 480, 482. Traiul Romanilor<br />
in Valahia de la näpada Bulgarior,<br />
si de la Anastasie irripérat.<br />
311. Scriitorii despre Dachia<br />
si Volohia. 313. Romanil in Volohia<br />
de la Justinian. pand laJustin. 314.<br />
Volohia in timpul lui Justinian. 316,<br />
317. 0 parte din Sclavini sd fi remas<br />
aci. 324. Hronicul Moldovenesc<br />
pomeneste de niste Rusi, cari nu pot<br />
fi altil de cat o rhunfisita. de Slovenil<br />
E 4.
850 INDICE GENERAL<br />
carii all trait in Volohia i at fost<br />
goniti dellocuitorii ei. 355. Romanii<br />
tie aci all avut putin ajutor de<br />
la imparatie. 326. Rornanil in Volohia<br />
de la Justin. 326. Priscus uimézà<br />
Cu oqtile aci. 227, 328. Mai<br />
sus de ea locuiat Avarii, Sclavonil<br />
0 Ghepizil, spune Theofilactos<br />
Samocatis. 330. Romanii in ea de<br />
Ia Iraclie. 332. Locuitoril el at trait<br />
in pace in timpul la Constantin<br />
fiiul lui Iraclie. 335. Volohia sub<br />
Constantin Pogonat. 336. Romanii<br />
din Volohia all rérnas neclintiti<br />
sub navalirea Bulgarilor. 341, 342.<br />
Bulgarii aitstat doui sal aci ei inapoi<br />
nu s'at mai intors. 342. Ea<br />
este linietita pe timpul Irini. 345.<br />
Locuitorii ei cauta sa se imprieteniasca<br />
cu I3ulgarii. 346. Rornanil<br />
din ea at ramas intre Bulgarii<br />
al<br />
Tataril. 346. Romanii in ea de la<br />
Constantin. 348. At fost necurmata<br />
eederea Romanilor in ea. 359. N'aii<br />
scris scriitorii romani despre locuintele<br />
romanilor in Volohia, caci<br />
erat ocupati cu navalirile barbarilor<br />
in imperit. 360. Traiul necurmat<br />
al romfinilor in ea di dovedim.<br />
362, 363. Misail i locuitOril<br />
Volohiei. 366. Romanii in ea de la<br />
Constantin, 378, 0 Roman Dioghenis.<br />
384. Istoricii despre Volohia.<br />
385. Ea a fost tot-d'a-una locuitfi. 385.<br />
Dlugo ki. marturiseete de traiul Romanilor<br />
in Volohia. 389. Ea era locuitii<br />
ei bine intretinutd, spune Nichita<br />
Honiatis. 390. Istoricii grecesti<br />
spun di Volohia a rAmas mai<br />
multe sate de ani pustiita, cea ce<br />
nu este adevarat. 392. Nichita Honiatis<br />
vorbWe dc Romfinii, de traiul<br />
lor i de rzabtele lor. 393. Ro-<br />
manil in Vlahia i peste Dunare<br />
de la Isachie Anghel. 395. Iacov<br />
Predser despre Vlahii. 397. Unguril<br />
ei Valahia. 446, 462, 468, 469. Romanil<br />
din Volohia tree in Ardél de<br />
grija lui Batie. 465. Gallitia i Volohia<br />
468, 469. Vlahia négra. 474.<br />
Toloseala. Dachia Ii schimbd numele<br />
in Voloscaia. Volohia sat Vlahia.<br />
297. Voloscaia Zemle = Tara Romanilor.<br />
304. Voloscaia Zemle<br />
Moldova. 305. Voloscaia Zemle e Valahia<br />
mare, adica Moldova. 308. Limba<br />
Polovtilor era amestecata din<br />
liinba rusAsca, leeSscii i moldovenéscd,<br />
sall dupa. cum dic némurile<br />
Slovenesci. Voloscaia. 363. 364.<br />
Scriitorii lepsci, sub nurnele Voloscai,<br />
inteleg numal Moldova. 385.<br />
Conrad trace prin tam Voloscaia,<br />
spre marea Négra, 390.<br />
Voloell sat Italianii, numire data Vlahilor<br />
de Sarnitie. 129. Ast-fel numiat.<br />
Polonezil pe Vlahi. 131. Volohii.<br />
133. Voloel in limbs leeAscii,<br />
spune Orihovici, este tot una cu<br />
Ital din limba latinéscil. 159.<br />
VolostOle caia Zemle, numese Slovenii<br />
tara Romanilor. 303.<br />
Von. Hatmanul Zonora zice ca, cu vitejia<br />
lui s'a scapat Tarigradul. 333.<br />
Taphole, scriitor vechit. 150. El spune<br />
cA Avrelian socotind cd nu va mai<br />
putea tine Dachia, mutd in mijlocul<br />
Misfit, coloniile aduse de Traian,<br />
i Avrelian a descalecat Dachia<br />
de a drApta Dunarei. 161. Patavie<br />
nu pomenesce ceva, ce Calvizie<br />
din Vepiscus pomenesce. 209. Vopiscus<br />
pomenesce de mutarea Romanilor<br />
in Moesia. 215, 222. Dupa<br />
el CaIviz spune ca. in al cincilea an<br />
al imparatiei lui Avrelian, la 274
d. Hs Rornanii aft fost mutatl in<br />
Misia. 218. Arata cd Romanh at biruit<br />
pe Alernanl. 219. Vopiscus spune<br />
cd Avrelian a plecat in contra Varvarilor.<br />
220. Din el spune Calvizie<br />
cà dupd rnórtea lui Avrelian, vine<br />
la tron Clavdio Tatitus. 226. Impreunal<br />
cu altil, spune eft Avrelie<br />
Probus dupd ce asézà luerurile in<br />
Ghermania, trece in Illiria si de<br />
acolo, asupra Ghetilor i Gottbilor.<br />
228. Vorbesce de Probus. si ornordrea<br />
sa 230. A trait pe timpul lui<br />
Constantin Marele. 238. El spune<br />
cd Dachia fusese parisita de Romani.<br />
243.<br />
Tornieul. Vecli Ureche Vornicul. 113,<br />
128, 130, 249, 290, 325, 449, 470, 410,<br />
483. Despre Vornicul de tara deb os.<br />
214,<br />
Tosfor. Aprópe de el, locuia Gorda,<br />
craisorul Hunilor. Unit* dic ca Vosfor<br />
ar fi Azacul. Gorda jura cáva<br />
pazi cu credinta Vosforul. 315. Acésta<br />
cetate s'ar fi chemat ast-fel,<br />
pentru ca locuitorii platéfr cu boi,<br />
birul. 315. El vine sub imparatia<br />
Rornanilor. 320. De la el pana la<br />
Herson, locuese Hunii. 320.<br />
Yosforo elineste, va sa clic& aducatóre<br />
de bol., de unde Chedrinos spune<br />
cã vine numele cetatei Vosfor. 315.<br />
Tozie, alta numire a Oéacofului, cetate.<br />
365.<br />
Xanthil, parte din Dal. 74.<br />
Xenofon doctor, otraveste pe Clavidie<br />
dupa sfatul imparatesei. 164.<br />
Xenofon, se spune ca el an fi scris<br />
INEGCE GENERAL 851<br />
x.<br />
Vrahl. De pe vremea lui Vasilie Bulgarocton<br />
alt inceput Romanil nostri<br />
a se numi Vlahi sau Vrahl,<br />
name lnat de la 6loveni, 376.<br />
Vrancea. Muntii Vraneei salt Vransovii.<br />
despart Muntenia de Mo2dova.<br />
126. Munti de botar, de la el<br />
incepe sfrul de 111U11P. ce stair in<br />
lungul Munteniel. 132.<br />
Transovil, munti, asta-cli se nurnesc<br />
Vrancii, desparte Bogdania de Dachia<br />
Panona. 126.<br />
Vratislavia. Pe langa ea tree Tatarii.<br />
449.<br />
Vultizie, ruda al lui Attila, cuprinde<br />
Dachia malurósa. 289.<br />
Vuril in Dachiia, inainte de Dam. 68.<br />
Vuridénil in Ardél, inainte de Dachii.<br />
68.<br />
Vyzontia. La resarit de ea ail trecut<br />
Tatarii, serie Zosim. 211. Pe aci a<br />
mers Avrelian spre Vithynia. 221.<br />
Avrelian more aci. 223. II mai zice<br />
si cetatea lui Constantin Marele.<br />
Intre ea si Iracliia, este Kinofru-<br />
rion,<br />
unde a fost omorat Avrelian.<br />
225. Aci scapa singur Lichinie. 238.<br />
Lichinie aci st4nge armata, pentru<br />
un nod risboia cu Constantin<br />
Marele. 238.<br />
Vizyntina. Istorie, numita a§a dupa<br />
Tarigrad. 174.<br />
neadevOruri, si nu cea ce era in<br />
istoria lui Chyros. 173. El serie lucrurile<br />
Greeilor. intamplate eu Mite<br />
do ani mar inainte. 299,
852 INDICE GENERAL<br />
Xero 1(11114 un deal pe care era un<br />
stalp, semnul peirel lui Simion Craiul<br />
Bulgarilor. 368<br />
Xifi lin, 55, in Sinopsis, vorbeste de<br />
Victoria lui Domitian asupra lui De=<br />
cheval. 79. Afirma ea, in tare unguresci<br />
s'air dos Dachl. 83. Despre<br />
Traian. 105, 187, 188. Serie ca Traian<br />
a venit la imparfitie la anal<br />
98 d. Hs. 123. El era patriarh al<br />
Tarigradului.L 154. vice ca Tit Vespasian<br />
child se intampla ea in vr'o<br />
zi sa nu fedi niei un bine, zicea ca<br />
Zaehiutul, posesie insulara a Ellinilor.<br />
90.<br />
Zacut Arapul. Lui ii urméza Halcocondilas,<br />
Buzbe evie i Leonclavie.<br />
936.<br />
Zagora., Imparatul Mihail da agora<br />
Iul Vogoris. 353. Turcii Ii zice Zagara.<br />
Isachie voeste s o coprinda<br />
cu ajutoruI Misiii. 406. loan era<br />
domnul el. 418, 419.<br />
Zamoghetusa. cetate unde s'a retras<br />
Decheval. 81.<br />
Zamoschie LaIiul, spune cal3achil ar<br />
fi filet o parte din limba Romanilor.<br />
221.<br />
Zamolsehie, filosof, vorbeste de Ghetil.<br />
77.<br />
Zamolxis hatman al Gotthilor, care-1<br />
duce de la Meotida in Dachiia. 73, 77.<br />
Zanes cetatue mai sus de capul Boului<br />
i mai departe de cetatuia Ppntis,<br />
zice Procopie. 155. 322,<br />
Zaporova. Intre ea si Nistru, se intinde<br />
acum Podolia si ocraina lesesca. 264.<br />
Zagora, cetate, data lui Vogoris de Mi-<br />
z.<br />
a perdut o zi El il numeste bunatatea<br />
omenésca. 165. Despre Domitian.<br />
166. ' Ne vorbesce despre<br />
podul lui Traian. 189. Spune cl<br />
Traian a adus coloniile in Daehia<br />
din Roma. 190. vice efi senatul l'a<br />
numit prea bunul i cParthic,. 191<br />
Marturisesce ca colonisarea Dachiel<br />
s'a intamplatla anul 107, 192, spune<br />
ea Jidovil sunt maceldriti, W4, scrie<br />
despre faptele lui Traian, 195-, vorbeste<br />
de craiullui Adrian. 198. Despre<br />
Marco Aureliii. 201.<br />
hail, este aprópe de Tharapia. 353.<br />
Zarmizoghetuza, cetate, seaunul lui Decheval.<br />
83. Traian dupa ce o cucereste,<br />
o numeste Ulpia Traiana. 83.<br />
Zatmar tinut din Transilvania pelângll<br />
care au avut Romanil Munteni<br />
cetati. 474.<br />
Zenon..Romanil in Dachia pang la el.<br />
291. Tata] Jul Leon eel tandr. 292.<br />
Ia imparatia resaritului Ifl locul<br />
fiului sSii. Se zice cl ar fi voit sa<br />
insóro pe fiul sëii. 293. Se da desfatarilor.<br />
293. Primeste cu mare<br />
cinste pe Theodoric Amali si il face<br />
voevod peste ostile din Dachia ml-<br />
Iurósl in Misia. 294, 295. De binefacerile<br />
lui, i se uraste lui Theodoric<br />
Amali. 294. El pregateste<br />
arme contra lui Theodoric, dar socoteste<br />
sa-1 impace, promitandu-I<br />
ajutor dada pled a spre Italia. 294.<br />
De la el aveati carti Rornanil sa<br />
primésed pe Theodoric In Roma.<br />
294. More de bautura si fiind ingropat<br />
ifnediat, se destCpta in mor-<br />
-
mant, strigA sal i se dea drumul,<br />
dar, sotia sa, impArdte.sa Aridna,<br />
se opune, pentru cd era eretic. 296.<br />
MOre la 491, si in locul seri, vine<br />
impArdtOsa Aridna i Senatul ridicã<br />
pe Anastasia Silentiarul. 326.<br />
Martelin despre Zenon. 318.<br />
Zenovia.impdrAtesd, e prinsA de Avre-<br />
Han, i dusA in triumful sdii, la<br />
Roma. 220, 221.<br />
Zermitusa ar fi fost impreund cu Tomos<br />
cetate la Dundre, scaunul Gotilor,<br />
sp tine Sarnitie liahul. 261.Zermituza<br />
o insemnézA Bonfin Ulpia<br />
Traiana. 261.<br />
Zernis, cetAtue ziditd induntrul Dachiei,<br />
pentru nAbusirea Varvarilor.<br />
155, 322.<br />
Zeslav, voevodul Chiovului, este batut<br />
de Viteslaus, voëvodul Polovtilor<br />
i perde cetatea Chiovului,<br />
zice Dlugus. 385.<br />
Zevs, lui i se inchinaii Ellenii. 89.<br />
Zimholil, popor Slav supus de Svetoslav.<br />
372.<br />
Zlocistivul. Vladislav privia din varful<br />
unui stalp Malt, reutatile carile<br />
pre den afard face' Zlocistivul L 457.<br />
Zoi, impArdtesd, a purtat grijea lui<br />
Constantin fiiul el pAnA când Roman<br />
a scos'o din Palat Ea a impai-<br />
TAtit cu fiiul séü i impreund eu<br />
Alexandru 13 ani. 356, 357.<br />
Zoi imperAtesa lui Roman, il omOrd,<br />
otrAvindu'l la 1034. 379. Mihail Paflagon,<br />
complicele el, 6 ia in cdsdtoile.<br />
379. Ea more inainte de 1054.<br />
382.<br />
Zoltan mosul lui Stefan, a fost pus<br />
stdpin peste Transilvania. 375<br />
Zolotaia, &dd. trahréscA. 447.<br />
Zoe. Vecli Zoi.<br />
Zonora, istoric grec, vorbeste despre<br />
INDIC& GENERAL 853<br />
I<br />
Illyria 64. Spune ed. tara Ghetilor,<br />
s'a numit Dachiia. 71. Vorbeste de<br />
Pannonil i resbelele lot cu Romanit<br />
78 Vorbeste de Dachil in<br />
lupth cu Rornanii. 79. AfirmA despre<br />
victoria lui Traian in al II-a<br />
resboi. 82. Märturiseste déspre trecerea<br />
Daeltilor spre fundurile Ungariel.<br />
83. vice cd duprt ee Traian<br />
a sdrobit pe Dachil a adus in Dachia<br />
colonil Romane. 154. LuAnd<br />
de la Appian, scrie cA Traian, a<br />
intrat triumfdtor in Roma cu solii<br />
ml Decheval 1 senaful l'a numit<br />
4Dacicus dicá Datanul i cA Decheval<br />
s'a omorat singur. De atunci<br />
incóee Dachil aA remas in stAptinirea<br />
Romanilor. Tot el scrie cä<br />
Macsimin Lichinie, care a tinut pe<br />
sora marelui Constantin sA se fi<br />
ndscut din Homânii din Dachiia.<br />
156. Spune cd Mame Avrilie a avut<br />
resboi in Panonia, nu Dachia, p<br />
ed in Panonia locuiat. lazighil<br />
çd Marcomanif. 201. Combate pe<br />
Iulie Capitolin sp unAnd eh Commod<br />
cu Varvaril de sus de Dachia a<br />
avut resbel. 204. Nu pomeneste de<br />
trecerea Donului de cdtre Tritari si<br />
de prAzile care le-a fAcut. 209. Serie<br />
despre nAvala TAtarilor la 257. 211.<br />
Serie cd Romanil locuiaA in Dachia<br />
pre vremea lui Gallienus i spune<br />
ca. Avreleus Dacul, Hatmanul CAlArirnei,<br />
era din Ghetia, care mai<br />
pe urmS s'a numit Dachiia. Schytii<br />
trecAnd balta Meotis, in Asia, art<br />
prAdat, i in Europa. 212. El spune<br />
a Varvarii CrivAtului art nAvAlit<br />
in Thrachia, Thessalia, Machedonia,<br />
Ilyria, Gretia i Athina, i cd pe<br />
aceasta din urmrt, a scApat'o Cleodemos.<br />
'215. Despre Persil. 216. El
854 1NDICE GENERAL<br />
insemneaze drumul pe undo ail<br />
trecut Ta.tareil i zice : Schythil<br />
trecend apa Fa sis, ail intrat in Asia,<br />
unde Pontul, Cappadochila, Galatila<br />
si<br />
ChilicWia ail predat. 227. Desp re<br />
mOrtea lm Aurelian. 225. Zonora<br />
arate drumul Tätarilor spre Asia.<br />
227. Despre triumful lui Diocletian<br />
si al lui Maximiant 232. El zice<br />
Maximin vrând stt cheme a impdr4tie<br />
pe Lichinie, care era din Dachia<br />
si tine pe sora ml Constantin<br />
Marele, Pad lesat in Illiria. 234.<br />
Spune ca Lichinie avea de sotie pe<br />
Constanta, sora lui Cbnstantin Marele<br />
238, Despre Constantin in pertile<br />
Dachiel. 240, Inseamnd ani 5738<br />
de la zidirea lumei, pane la fondarea<br />
Tarigradului. 241. El spune ca<br />
Constantin Mamie ar fi lost botezat<br />
la Roma. de Selevestru Papa. 247.<br />
Spune ea Constans locuind Dachia,<br />
fratele s011 Constantin vine cu résboi,<br />
dar e invins de Constans. 247,<br />
248 . Spune ce Gotthil predeaza<br />
Thrachia, Misia, Dachia si Pannonia.<br />
257. Vorbeste despre numirile<br />
Moldovenilor. 355. Despre Zenon.<br />
296. Despre preclile lui Attila. 301.<br />
Despre Bogdan. 306. Vorbesce de<br />
zidurile trase de Justinian imprejorul<br />
Tarigradulut 312. Mórtea lui<br />
Anastasie. 314 Despre Hagan. 327.<br />
Mertea 110 Mavrichie. 331. Despre<br />
Ieraelie.332. j-lunii inconjurend Tarigradul.<br />
El spune e. prin vitejia<br />
1-latmanului Von a scepat aiigridid.<br />
333. Serachenii coprind ceteti<br />
ale Romanilor. 335. Spune ea' pO<br />
vremea.lui Constantin Pogonat Bulgarii<br />
stepine,ail amendoue malurile<br />
Dunerel. 337. Vorbeste de 6stea<br />
Bu1gar6see care inséle pe Iusti-<br />
.<br />
I<br />
nian. 339. Despre Leontie si Iustinian.<br />
340. El spune ed Bulgarii an<br />
predat Trachia i ail pustiit One<br />
sub Tarigrad. 343. El spune ca. istoricii<br />
grecesti inceteazift vorba despre<br />
Pachia de la Constantin Pagonat<br />
i pane la Constantin si Irini.<br />
347. Pice Ca. némul Schythilor sae<br />
al Tetarilor, se cheame Ruii, cari<br />
fdand vase, pe la Tavris (Creutul)<br />
apoi aii lovit apr6pe de Tarigrad<br />
si aü luat robs multi de la care<br />
Rusii ail inceput a se deprinde cu<br />
legea crestiasce apoi sub Vladimir<br />
domnul lor ei se crestinéza. 353.<br />
El scrie ca Olga 'Minna Rusilor<br />
nevasta lui Iugor vine la Tarigrad<br />
si se botéza. 357. Ii numesce date<br />
odata Turd pe lingua 369. Rusii<br />
silea cu tot, dinadinsul sá remiie<br />
in Thrachia 369. Zice ce Cura seful<br />
Pecinighilor a omorit pe Svetoslav.<br />
378. Despre Peter, se al<br />
Bulgarilor. 379. Spune ca bulgarii<br />
s'aü liberat de imparätie sub Constantin<br />
Monomah, 380. Zice c Isaclue<br />
Commeno s'a luptat cohtra<br />
Ungurilor. 382. Spune cá in, anul<br />
1065 Tatarfiii (Uzii), tree in Trachia<br />
ei o pradd toate. Spune cil Tataril<br />
sunt betuti, decimati de annul<br />
ai<br />
cati ail mai rémas, se supun, 383.<br />
Spune ca Pazinachii se ,supun imperatului<br />
si el le dll iocuri in Ma,<br />
ehedonia. 384. Spune ca in timpul<br />
imparatiel lui Mihail Parapinachie<br />
neamul Crovatilor (null le zic Sirbi)<br />
a intrat in tam Bulgereasch. Nestor<br />
Sirb Intel a. fost rob la tatill imperatului,<br />
apoil Mihail l'a pus in<br />
boeria co se numeste Vestarhis<br />
face hatmanul ostilor de lenge Dunere.<br />
Acosta II insale i impreune
oatile cu Tatu voevodul Pazinachilor<br />
0 se ridicil contra impardtiii,<br />
IF,41 pun tabara supt cetatea Tar--<br />
gradului, apoi pradeazd Trachia<br />
Macbedonia. 386. El zice lui Ion<br />
Comneno, Cabo Ioannis. 388. Spune<br />
ea nearnul Pazinachilor parasindual<br />
locurile lor pradeaza Thrachia.<br />
391.<br />
Zosim despre Al. Sever, 206 ; despre<br />
Gordian, 207 ; despre Filip. 208.<br />
Spune ea Mesius Dechie a fost v8ndut<br />
impreuna cu fiul sëii lui Galie,<br />
de dare sotia sa. 209. Spune ca Galie<br />
trimete pe Hatmanul Emilian contra<br />
Tatarilor, pe cari ii bate. 209.<br />
Despre timpul imptiratiei lui Gabble.<br />
210. Spune ca Tataraii, dupa ce a<br />
inghetat Dundrea, «s'aft pornit<br />
send marea neagra, in stânga, top'<br />
pedeatri pre marginile marl, tiind<br />
in driapta uscatul i cetatile Tomos,<br />
Istros 1;;i Anhialon ; cat mai tare<br />
aü putut trecênd, Eu ajuns la lacul<br />
ce sà chéma Fileatina (carile aprópe<br />
de Vizantie in marginile marl sd<br />
afla), 0 de acolo la Vizantia, Bogazul,<br />
la r6siirit, trecênd. au apucat<br />
Halchedonul, Nicomidia, Nichea<br />
Chyzicul., 211. Despre Clavdius. 212.<br />
Despre Avrelian. 219. Serie ca Tä<br />
taraii tree Meotida i lovesc Asia,<br />
peste Marea Neagrd, al ail pradat<br />
Pontul i Chilichiia. Despre mórtea<br />
lui Avrelian. 225. Despre mórtea<br />
INDIC& GENERAL 855<br />
ai<br />
IS-<br />
5i<br />
lui Florian, fratele lui Clavdie.<br />
226. Despre mOrtea lui Probus.<br />
230. Zosim despre triumful lui Diocletian,ai<br />
Maximian. 233. Constantin<br />
bate la 316 pe nisce Gotthi, saü Sarmatt,<br />
dupa cum (Pc altii, ce navalsera<br />
in Pannonia. 238. Zosim, ce nu<br />
era prieten WI Constantin, spune ea<br />
acesta ar fi zidit pod peste Dunare,<br />
spre a nu fi mai pre jos de Traian.<br />
240.Despre zidirea Constantinopolului.<br />
241. Constantin ai Gotthil, dupa<br />
impartéla impe'ratiei. 245. Zosim despre<br />
Constans. 247, 248. Despre Julian<br />
fatà de creatini. 251. Expeditia<br />
lui Valens din 368. 254. Despre jefuirile<br />
Gotthilor in Thrachia. 257.<br />
Despre Athanaric fatfi de Theo<br />
dosie. 265. Despre ndvala lui Ra-dagaizus<br />
in Italia. 266. Despre rdscola<br />
Grutunghilor, la 386. 270. Despre<br />
timpul impëratiei lui Theodosie.<br />
272. In anul 404, Radagazius<br />
cu Gotthii, Sarmatil i Ghermanii,<br />
ndvalesce in Italia, 274 ; apoi in<br />
406 navalese Vandalii, Alanii<br />
51<br />
altli. 275. Theodosie eel tênèr e<br />
lasat sub ingrijirea lui Iezdegherd,<br />
impératul Perailor. 275. Despre<br />
Alaric 275, 276.<br />
Zugropulus scrie despre sinodul de<br />
la Florentia. 354.<br />
Zursa, apd. Aid Rornanii sunt batuti<br />
de Bulgari. 301.
GLOSARIU<br />
LA<br />
HRONICUL ROMANO-MOLDO-VLAH1LOR<br />
AL PRINCIPELUI<br />
<strong>DIMITRIE</strong> CANTEMIR
PRESCURTARILE INTREBUINTATE IN GLOSARIO<br />
v.<br />
verb<br />
viit.<br />
verb<br />
verbal<br />
viitor<br />
intj.<br />
intr.<br />
lat.<br />
interjectie<br />
intransitiv<br />
latineste<br />
Vs. ve4T loc. locutiune<br />
adj. ladjectiv in.<br />
md.sculin<br />
adv. adverb, adverbialM n. neutru<br />
cit. citeste ngr. neogrec<br />
comp. comparit num. numeral<br />
cond. conditional part. participiii<br />
conj. conjunctie Pb<br />
plural<br />
conjg. conjugare plusry. plus quamperfeetul<br />
decl. declinare pr. propriti<br />
dem. demonstrativ prep. prepozitie, prepozitional(A)<br />
DIV. Divanul Lumii *) prez. prezinte<br />
1. ferenin pron. pronume<br />
gr. greceste pslv. paleoslovenic<br />
ibid. ibidem, in acelas Mc refl. reflexiv<br />
IER. Istoria Ieroglifla *8) s. substantiv<br />
imp. impersonal sg. singular<br />
inf. infinitiv tr. transitiv<br />
inter. interogativ turc. turceste<br />
*) Ed11. Aendemle1 Itnni Bucurelt1 1878.<br />
.1..) Edit. AcademIel Romfine. Bucureltl 1883.
GLOSARIU<br />
Abate (a), v. tr. A Indelunga, a inde-<br />
/Arta, a InIrttura: fénchiul sfdrsitului<br />
ni-au ab ei tut 49; care primejdie...<br />
débie au ab eitut-o 188.<br />
Part. prez.: abeitundu-s caM 409.<br />
Part. tree.: limba ellinésed iaste<br />
dinlimba sfezascci ab atutei (=derivatA)<br />
101.<br />
V. refl. A sit, a se Indeparta: de<br />
la mated cu mullul s' au a b ci tut<br />
102 (Comp. DIV. 66, 159, etc.; lER.<br />
30, 35, 47, 82, 99, 119, 330, etc.)<br />
Abatund 1 Vz. Abate (a)<br />
Abitut .<br />
Aeas4 sail Icase1;3, adv. acas: sail intors<br />
ac a s els 369, 411; li-au dat<br />
voe sd-fi margd pre a c a s eis 423;<br />
s' au intors ac as es 315; si meirgcind<br />
acases 344.<br />
Cantemir are o predilectiune deosebila<br />
pentru sufixull pe care-I acatil<br />
la o multime de adverbe: acolé-s,<br />
acolo-s, acmu-s, atunce-s, indatd-s,<br />
agl, cumu-s, incci-s. etc,<br />
Aclua (a), r. tr. A ad'aposti: slabe si Wm-<br />
A.<br />
gede osirdiile mete sei aciudz 3.<br />
Part, tree.: intre Nile maicd-sa<br />
a civat 205. (Comp. DIV. 181; IER.<br />
14, 113, 180).<br />
V. refl. A 85, aciu(o)a, a se adaposti:<br />
unde sei pot a ciuo a de rilutate<br />
lor 224. (Comp. DIV. 157; IER.<br />
14, 188, 203, 236, 315, etc.)<br />
Acmu, adv. acum: de acmit si pcird<br />
in véci: 3; acesti Romani carii noi<br />
sintem ac mu 230; de pe lacul<br />
ce-i zicem acmu noi Vidovul 323;<br />
a cdraa nepot acmu Crdmul stdpdniia<br />
447, etc. (Comp. DIV. 38, 81,<br />
88, etc.; IER. 32, 107, 161, etc.)<br />
Acinus, adv. Indata: carile acmus de<br />
&Ltd le vom aduce 139; a cmu$ va<br />
cunoaste cetitoriul nostru 265 ;precum<br />
vii vidé a c mu s innainte ardtdnd<br />
348. (Comp. IER, 67). Vz.<br />
Acas4.<br />
Acoace, adv. Intrebuintat numaI In Mc.<br />
dintr' : si tocmind marginile Inpeirdfiii<br />
dintr' acoace 369.<br />
Aco16iii safi Acoleq, adv. tot acolo, In
860 GLOSARIET<br />
acela§ loc: singur Zonara acoles<br />
cap. 37 mdrturiseste 79 ; apoi lards<br />
a co les mai zice 155 ; zice Procopie<br />
ac o les Rutin mai gios<br />
320. Vz. Acasas.<br />
Acolos, adv. tot acolo, In acelas Mc : o<br />
parte de a lui Stravon a c o los<br />
pomenind 70;a co los (in Dachia)<br />
au reimas 240 ;a c o los petiran<br />
au omordt 336 ; a co los am explicat-o<br />
392; a co los mai avut-au<br />
jI<br />
finutul Halaos 474. (Comp. Inca<br />
83, 96, 125, 129, 149, 152, 155, 207,<br />
221, 263, 318, 319, 424, 433). Vz.<br />
Acasás.<br />
Acoperi (a), v. tr. a adaposti : nemulfcimitori<br />
pddurilor carile i-au acoperit<br />
99. (Comp. IER. 46.)<br />
Adaglien, s. n. zicatoare, adagiu : precum<br />
sd zice adagh eul* (in nota<br />
marginal6=-* zicdtoare) de pre unghe<br />
leului 88.<br />
Adaoge (a), v. tr a marl, a creste, a<br />
augmenta, a exagera. Plusq.: pdnd<br />
Intr'atdta puterile Dachiii ad a os<br />
esci 81. Part. prez.: lard alfii<br />
basna addog (Ind 97.<br />
Aditosatoriu, adj. verb. carell aproprie,<br />
care-sT insuseste (bunul altuia):<br />
nu prdddtori, nu ndpciditori, nu<br />
addo sato r I (textul prezinta. gre-<br />
§it addosdturi).. a fi Ii vom gdsi 13.<br />
Adaosatura, s. f. exagerare : cdci vdzind<br />
noi a ddos dturile basnelor<br />
470.<br />
Adapa (a), v. tr. a otravi: si de otrava<br />
ce-i didése si eine il ad cip as e<br />
bine stiind 203. (Comp. IER. 272).<br />
Adapituri, s. f. udare, adapare: la rdsad<br />
ca acesta, ad dp d tur d cu puhoiu<br />
de singe sd sci fie cuvenit 14.<br />
Adesa, adv. adesea, adese-orT: cu prdrile<br />
sale ad ésd fdrdle Romanilor<br />
de pre Dundre strica 78. De altfel<br />
regulat adese. (Comp. 97; IER. 31).<br />
Adoara, adj. num. a dona oara: prin<br />
darul de ad o ar a nastere 100.<br />
Adulmaca (a), adv. a mirosi (vinatul),<br />
a ulma: i urmele cele astupate<br />
pierdute, a a dulm dca si a le descoperi<br />
298. (Comp DIV. 96; IER.<br />
71, 79, 172, etc.).<br />
A-fir-a-par (de.), Me. adv. din fir pina<br />
in ata, f6rte cu de-amaruntul : si de<br />
toate de-a fir a par pomenindu-i<br />
98. (Comp. IER. 98, 219, 271).<br />
AgIunge (a sa), v. refl. a se lntelege, a<br />
face intelegere, a se invoi, a se alia:<br />
sd nu cum-va sd sd agiung d cu<br />
calif<br />
varvari de prin pregiur 105;<br />
ca nu cum-va cu ddnsii agiungdndu-se<br />
190.<br />
Aglutora (a), v. tr. a ajuta, a da ajutor:<br />
in care alégere mult au agiutor<br />
at si Crocus Craiul .Alemanilor<br />
234.<br />
Aglutori (a), v. tr. a veni in ajutor, a<br />
da ajutor: socotélii noastre ag iut<br />
or és t e Isidor 71; acestd socotéld...<br />
a g iut o r és ti-n e Plutarh87. (Comp.<br />
IER. 46).<br />
Part tree.: i cu cé Dumndzdiascd<br />
agiutorit 243 (Comp. IER. 241).<br />
V. refl. A sa , a-s1<br />
da mina, de aju-<br />
tor, a se ajuta, a se sprijini: i unul<br />
pre alaltul sd agiutoriia 90; nu<br />
cduta unul pe alaltul sd sd ag iuto<br />
rias cd 433. (Comp. DIV. 38).<br />
Aglutorinta, s f. ajutor : puind nddéjde<br />
in Dumndzdiasca agiutorinfd<br />
180.Comp. IER. 133, 316.<br />
Agoana, s. f. agonie, tragere de mOrte<br />
[gr. ihi(bv]: in toate zilele i cesurile<br />
in ag oana morfil (in tragerea<br />
sufletului de moarte) si in oglinda<br />
peiri1360 (Comp.IER. 7: cagoanc4,
lupta care face trupul cu sufletul<br />
in ciasu morfei ; ibid. 132).<br />
Amigélnic, adj. In§.elätor, amagitor :<br />
macar cd cu am dg êlnice tocmile<br />
23. (Comp. DIV. 53).<br />
Amägeu, s. m, Ine1tor, viclean: ca<br />
inpotriva a a m dg eu ca acesta 18,<br />
(Comp. IER. 259, 267).<br />
AmAgialA, s. f. viclenie, ilwläciune :<br />
dupd ce Latinil cu am d g I ald<br />
apucasd Tarigradul 18.<br />
AinägiturA, s. F. viclenie: i pentru<br />
am d g iturile ceinbla sd facd 82.<br />
Amftnfi, adv. In mantt: oi sd fie luat<br />
am d nd toporul142;indatd ludnd<br />
toporul am d n d 457 ; ar fi fost Romanil<br />
acria cu armele am dn d 229;<br />
qi scdpdnd oare-cum vasul din<br />
am dnd 158 ; ludndu-ll-au fost purtat<br />
pe am d n d 80. (Comp. IER 280).<br />
Anidnuntul (pre-), loc adv. cu de-amaruntul:<br />
carilelucrurile acelor vreml<br />
pr e amdnuntul au scris 81.<br />
(Comp. DIV. 63; IER. 101).<br />
Amilrfinie, s. f. am'arâclune, suferint5, :<br />
cd el in foamete i amdr dm d fldmdngiund<br />
fiind 256. Comp. IER.<br />
140, 175).<br />
Amehitiituri, s. f. mentionare, pomenire<br />
In treacSt: de sint si de fafd,<br />
ce sint pufinéle, si am eldfdturi<br />
num al 300.<br />
Amelita (a), v. tr. a mentiona, a pomeni<br />
In treacht: cdte oare-ce si pentru<br />
a altora au amelifat 361.<br />
Part. prez.: unde noi pre scurt pentru<br />
acesta ameli find 301.<br />
Part. tree. : din céle pufine si ameliate<br />
insdmndri 299; cu cdt de pu-<br />
fin si amelifat numal cuvdnt 348.<br />
Amente, adv, aminte : ia am ent e ti<br />
aicé vechlu numele Dachiii 76; qi<br />
adued amente 180.<br />
GLOSARIU 861<br />
Amentrehi, Amentrele, Amentrele sab.<br />
Amentrilé sail Amintrilé, adv. altmintrelea,<br />
alminterea: cd amentr ele<br />
ar fi trebuit sd fie alt ném<br />
307; lard amentrelé reguld de<br />
tor priimitdiaste368; lard am e ntrele<br />
fdcdnd 252; cd amentrele<br />
nu-i vor putd dobdndi 267; lard<br />
amentr éle in hirisela sa 303 ;<br />
lard a m entr el e numele acesta<br />
1.'04; lard amentril é limba lor<br />
cé de teme'lu Sarmaticd iaste 130;<br />
lard am entril é si tdcére... rdmane<br />
necldtitd 183. (Comp. 5, 6, 86,<br />
396, 436, 443, 458, etc.; IER. 28, 31,<br />
168, 192, 320, 324, 343, etc.). E de<br />
remarcat c acest adverb e mal In<br />
tot deauna precedat la Cantemir de<br />
expletivul iard.<br />
Amentrile, Vz. Amentrele.<br />
Anlézizi sad Amiazizi, s. f. mIazä-zi,<br />
sud : si de la am dzizi la miazd<br />
noapte sd intinsése 170 ; cu malurile<br />
Dundrii; spre amiazizi sd hotdrdia<br />
66. (Comp. 237,242; IER.137),<br />
Amiazfizi, adv. la námieg, ziva nämIaza<br />
mare : cu fdclila aprinsd ami az<br />
dzi pe ulitd 11.<br />
Amiazizi, Vz. Amezizi.<br />
Amintrilé, Vz. Amentrelé.<br />
Amirosi (a), v. tr. a mirosi: a Profanilor<br />
(pdgdnesti) scrisori v a fi<br />
amirosit 169. (Comp. IER. 79).<br />
Amurtit,part, tree amortit: carépentru<br />
min6und ar find amur fitd rdmane<br />
171. (Comp. IER. 117, 162).<br />
Anark, adj. far& Inceput [gr. avapzoc];<br />
Tile a A n ar hului Pdrinte "'flu 3.<br />
Anthraxi, s. n. carbuncul [gr. rh yOpc4:<br />
1-au lovit buba ce-I zic Anthraxi<br />
347. (Comp 1ER. 7: cAnthraxn,...<br />
carvuncul).<br />
Apleca (a), v. tr. a alApta, a hani la
862 GLOSARIII<br />
sin : din lduntrurile sale neiscdndu-i<br />
i-au aplecat gi crescut<br />
15 ; adése la ddmii midrgdnd $i<br />
aplecdndu-i 97; titele la gura<br />
pruncilor aplecdnd 98. (Comp.<br />
DIV. 73. IER. 171).<br />
Apothecarin, s. m farmacist, spiter :<br />
la apothecari $i la tirulici ne<br />
mai rdmdind pánzdtitri 81 (Comp..<br />
IER. 8 : cApothecariu, cela ce<br />
$éde la prdvdlie, $i mai cu dédins<br />
cela ce vinde erbi doftorie).<br />
Ariltos, adj. chipes, mandru, frumos :<br />
cinsto $i ardtos a zavistiii vessmdnt<br />
23. (Comp. DIV. 42; IER. 262,<br />
316, 353).<br />
Ases, Ae salt Asesi, adv. chiar, n26,car:<br />
nu numai cdt pe Zeslavu de<br />
tot au biruit, ce ag é i citatea<br />
Chiovului din mdnd i-au luat 385;<br />
nu numai ldcuitd de momenii sdi<br />
ce aq és foarte bine intemeiatd...<br />
sd fie fost 390; odd mai pre urmd<br />
a$6$ de tot sldbind 429; ei aqéq<br />
cu singurd mdna lui $erban Logofdtul...<br />
scris 462;0 a. é. i Domnul<br />
Moldovenilor... sd chiamd....<br />
Domnul a Bogdaniii négre 474 ;<br />
nu numai prin turnuri, ce a$ é$i<br />
nici pre la porti nu sd strdjuesc<br />
477. (Comp. mai departe 6, 14, 199,<br />
323, 325, 342, 350, 353, 354, 375, 400,<br />
415, 418, 463, etc ; IER. 30, 46, 50,<br />
119, 199, 325, 839, etc.).Vz Acasas.<br />
Aspuma (a), v. intr. a spuma: iard altul...<br />
carile asudd $i aspuma sd<br />
zicd 101. Comp. IER. 258, 267, 309.<br />
Astruca (a) v. tr. a inmorminta, a ingropa<br />
[Cuvintul pare a veni de la<br />
*abstraco, are, form& derivat6, cu<br />
ajutorul sufixului 11.care din abstruo,ere<br />
care a existat in latina<br />
vulgar& allituri de obstruo.]: iard<br />
oasele li-au astrucat supt<br />
stdlpul carile era de ddnsul zidit<br />
195; iard sfintele oase... le-a u a strucat<br />
cu mare cinstea 246.<br />
Comp. IER. 74, 194.<br />
Astrucare, s. f. inmormintare: s' au<br />
tdmplat mórtea lui Roman Arghir..<br />
$i la as trucar é lui 379.<br />
Asupri (a), v. tr. a sili, a nevoi: insd<br />
noi nu asuprim pe cine-va... sd<br />
crizei 218 ; au asupr it pe Athanaricsd<br />
dé fuga 271; Mathei Pretor...<br />
foarte ne asupréqte... pentru lucrurile<br />
Hunnilor sd insdmndm 279.<br />
Atmeidian, s. n. hipodrom [turc. atmeidan]:<br />
mult pe ulitd $i la Ipodrom<br />
(acesta-i astdzi Atm ei di an)<br />
tdrdndu-i 341.<br />
Atocma adv. la fel, de-o-potriv6,, asemenea:<br />
iaste altul atocma acestuia<br />
lunatec pre nume Maenburg 101;<br />
ce incd de atocma cu apaundezatd<br />
infierbdritdndu-sd 141; ce incd<br />
$i vredniciilor lui Traian de ato cma<br />
sd le facd 196; sd fie amdndoi<br />
sotii i sd inpdrdtascd de atocma<br />
in Italia 295 ; sd sd numascd<br />
Craiu $i sd fie la cinste<br />
atocm a cu ddnsul 455. (Comp.<br />
IER. 34, 318).<br />
Loc: A face atocma cu pdmdntul,<br />
a därama pan& la temelie (o<br />
cast, o cetate, etc): $i pe Troada<br />
atocma cupdmdntul rdzsipind-o<br />
92; tdrgurile ato cm a cu pamdntul<br />
fdcdndu-le 369; cetaté au pns-o<br />
de au fdcut-o a tocma cupdmdntul<br />
428; cetate au fdcut-o atocma<br />
cu pdmdntul 432;<br />
Atocmat, part. trec. (de la v. a atocma<br />
IER. 127.= a potrivi) potrivit : intre<br />
bolte inplut, atocmat peste tot<br />
?Wed afternut 189. (Comp. IER. 127).
Atuncél sail Atuncé61, adv. pe loc,<br />
In acela6 timp: at unces au pus<br />
Traian doad cetdfui 322; i atuncési<br />
Constantin filul sdu cu alegere<br />
tuturor inpdrat s'au fdcut<br />
234.Vz. Acasit6.<br />
Avidoma, 10 adv. la fel, Intocmal, aidoma:<br />
carii slova avido ma potrivind<br />
344 ;-20 adj. vildit, evident:<br />
cu care avidom a seimn au ardtat<br />
410.<br />
Avtlientic, adj. autentic : insd cinsté<br />
numelui de istoric avthentic*<br />
(In nota marginal& = *izvoditoriul<br />
de crezut) sd-i de, nu videm 113.<br />
Avtie, s. I. avutie: toate avtiile cuvdntului...<br />
Ii rdsipd 6.<br />
Avtor(lu), s. m. autor: cdfi-va avtori<br />
a aye putem 62.<br />
GLOSARIII 863<br />
Batkocnri (a), v. tr. a batjecori, a lua<br />
In rls : de progi 4".-ar rdde sau de<br />
varvari i-ar b attocuri 86.<br />
A-0, v. refl. all bate joc: is b atcurii<br />
a de Rome, si-si rddé de<br />
ddnsii, 416.<br />
Becisnicie, s. f. Vz. Bezcisnecie.<br />
Be0c, s n. (pl. besicuri) 135.0crt: b esicuri<br />
de vdnt inflate si pe apd<br />
innotdnd 9.<br />
Beteji (a), v. tr. a v&t6ma : $i in<br />
ceva cinsté a nu-i beteji ne silim<br />
123. V. refl. A s& , a se Inboln&vi,<br />
a se vrit&ma : de multd plangere<br />
b etejindu-i-se ochii 231.<br />
Comp. IER. 166.<br />
Betejitnra, s. f. vilt&mare, ran& : dintr'<br />
ace putind betejiturd, rdul peste<br />
tot trupul ldfindu-sd 389.<br />
Bezcisnec, adj. ticillos, becisnic: Va.<br />
B.<br />
lentinian<br />
vdzindu4 ase de b ez cis-<br />
Basng, s. f. poveste, legend6, fabultt: neci 255.<br />
lard a4ii basna addogdnd 97; Bezcisnecie, s. f. becisnicie: neincetate<br />
tei cu totului tot basnd sd fie sd nevoisibezcisnecii 360. Comp.<br />
aratd 135; i'ard basna 101 in po- IER. 198, 267;DIV. 87: beecisnemenita<br />
Predoslovie a lul Uréche cii; multenevoii b ecis nica 145<br />
asa o citim 136; o cat laste de fru- (comp. Inca pg. 408 0 pass.)<br />
moasd i adevdratd basna lui Bineinvoi (a), v. tr. a Incuviinta: pre .,<br />
losip (cit. Esop?) 248.<br />
Pdrintele luminilor... rugafi pen-<br />
Basnui (a) v. tr. a povesti, a spune tru ca sd bineinvoiascd.... a<br />
mincIunI: lard nu ce b d s nu es c une<br />
Letopiseturi 155.Comp. IER. 419.<br />
Bilsnuitoriu, s. m. povestitor mincinos:<br />
pentru numele dard b dsnuitoriului<br />
acestuia 136 ; in urechile<br />
si gurile a unor b a nuit<br />
or I cdzind 139; acmu dard basnile<br />
lards bdsnuitorilor leisind<br />
150. (Comp. 172, 366, 367, 392,<br />
437, 442, 445, 448, 471, etc.).<br />
Bataoc, s. n. batjocurrt: intr'un chip<br />
oare-carile de koc si de b a tk o c..<br />
pdnd acmu sd fie adus 169.<br />
sdvdrsi 52.<br />
Birnic, adj. tributar: Craiia Ungurescd<br />
laste birnicd scaunului<br />
Papii 387.<br />
Bi6ug sail Bivkaig, s. n. Inbelqugare,<br />
belqug, productivitate: i pldcdndu-i<br />
bisug ul locului 129 ; de asezdmanful<br />
aerului, de bisugul pamdntula<br />
179; cu frumsefla 0 b ivsug<br />
ul fdrdlor Romanilor 11.<br />
Comp. IER. (90, 192 : bisugul).<br />
Bismgos sari Bivsmgos, adj. Imbelqugat,<br />
roditor: sd fie putut apdra ace yes-
864 GLOSARIII<br />
Hid, larg a $i bigug o a s ii lard 216;<br />
undele biv$ug oasei Dundri trecdnd<br />
12.Comp. IER. 194 si 223:<br />
bi$ug oasa pradd.<br />
Blagocistiv, adj. temgtor de D-zet,<br />
evlavios: putérnicd $i blag ocist<br />
iv d inpeireitiia Moscului 371.<br />
Comp. DIV. 45 : blagocestiv.<br />
Blagorodie, s. f. nobletrt: $i altele<br />
multe a blag orodiei grecegi<br />
flori 25. Comp. DIV. 45.<br />
Blfistämdtéste, adv. In mod blestemat,<br />
afurisit: pag. 15, 150, 209, 379.<br />
Blojáriturg, Vz. Blojeriturg.<br />
Blojeritoriu, s. m. clevetitor, näseocitor,<br />
brirfitor : armele... apuceind inpotriva<br />
blojeritorilor 24.<br />
Blojeritura sag Blojgritura sat Blojitura,<br />
s. f. clevetg, defgimare, barfealg,<br />
ngscocire: basne $i b loj e r ituri<br />
$i buiguituri sint 458; $i altele<br />
ca aceste b loj dr itur i 472 ;<br />
in putoase $i grozave blojituri<br />
se preface 139. Comp. 1ER. 274;<br />
DIV. 178 : blojirituri.<br />
Blojiturg, Vz. Blojeritnri<br />
Blojori (a), v. tr. a eleveti, a def5,Ima,<br />
a bath, a spune mindunI : pre singuri<br />
Ellinii... a b loj or i nu s'au<br />
siit 103. Comp. DIV 71: blojor<br />
e$ti; 209: blojoresc; IER. 214:<br />
blojorind.<br />
Blojviitor(in), s. m.= Blojeritor(lu):<br />
pentru istorici... am giuruit, lard<br />
nu $i pentru blojviitori 144.<br />
B1osticai (a), V. tr. de acelas1 origine<br />
si Insemnare Ca : a bleit-dri (Bareianu,<br />
Diet. Rom.-German p. 60), a<br />
bdlt-dc-di (Costinescu, Vocab. Rom.-<br />
Fr. I, 96; Polizu, Vocab. 59), a blotec-dri<br />
(Iser, Vocab. 20), sail a bleotoc-dri<br />
(Sof. Nridejde, Nuvele, ed. Saraga,<br />
p. 13), derivate toate din slay.<br />
blato noroiti, mlasting, baltg".] :<br />
peste niste tinoasei piftelnitti $i<br />
glodoase tini qi bing... blo$ tic din<br />
d mai mult de cat meirgeind 139.<br />
Boar, s. m. bour, zimbru: bodrul<br />
carile inpreund cu cdtaoa Molda,<br />
sd sd fie inecat in apa Moldovei<br />
155. (Textul presinth gresit bodrul,<br />
forma cored& find budrul, de unde<br />
si derivatul a bngra= a sta gata de<br />
a Impunge, a Indrepta (o armg etc.<br />
asupra eui-va): Tatardi... leu iepit<br />
innainte bu dr dndu-$ suliteile asupra<br />
lor 447; condeile mai ascurite<br />
decal sulele... asuprd-le-$ budrezd<br />
447. Tot asa 1ER. 76: urechile<br />
innainte budreindu-$. De asemenea<br />
: coarne budr ate IER. 101 ;<br />
sulita budratd IER. 197. [Thidr,<br />
care se ggseste si. In IER. 124, 130,<br />
144, derivä din lat. BUBALUS. Budr<br />
a devenit maI thrziu bgior (Vz. Dosoft.<br />
Psalt. edit. Bianu, p. 2), lar apoi<br />
bour, intoemaI chip& cum nildr =<br />
NUBILUS a devenit niior, iar apol<br />
nour, nor. Bour n'a devenit la Andul<br />
ski bor, pentru eh. desvoltarea<br />
maI departe foneticrt a euvintuluI s'a<br />
oprit odath cu disparitiunea acestuI<br />
animal din -Wile noastre].<br />
BoazA, s. f. zeita: pdzia focul carele<br />
la altariul b o a zii ardé 97; b o az<br />
ele (=nimfele) fdntdnilor 158.<br />
Comp. IER. 9: Afroditis... Boaza<br />
dragostelor, a curvii. Vz. si. 239,<br />
240, 263. Comp. Dosoft. V. Sfint.<br />
95, 34: bodzdi.<br />
Bolni6os, adj. bohavidos : slabd $i<br />
b olnido as d fire lui Iustin 326.<br />
Boti (a), V. tr. a inghesui, a Ingrrtm5di,<br />
a strivi : la apa Vistlii i-au<br />
lupins $i acolo b o find u-'i 17; b ofind<br />
pre Varvari in balta ceiera
acolo 329; tabdra Latinilor din<br />
toate pdrfile b ()fact 430. Comp.<br />
IER. 234: bofind.<br />
Boz, s. m. idol, zeti pagan : pg. 252<br />
si pass.<br />
Brilnet, s. n. (pl. brdnéfe) cinghtoare:<br />
lila in brdnéfele sabig sd-si<br />
poarte 220.<br />
Brani (a), v. tr. [sl. braniti] a opri,<br />
a impedeca, a aphra :pre alfii a6asta<br />
a face brdniia 98.<br />
Brudilaste, adv. copirareste, prosteste:<br />
b ru dil as te giindfia 196. Comp.<br />
Brudiu.<br />
Brudiu, adj. si s. m. copilhros, naiv,<br />
prostut : ca niste brudii si tineréle<br />
de vrdstd 11 = ut tenerae<br />
aetatis j u venculam 34. Comp.<br />
brudie IER. .148; brudii la Dosoft.<br />
V. Sf. fol. 6 b, 25 a, 168 b. Cuvintul<br />
brudiu se aude si astrqf In<br />
Moldova (Vz. Sbiera, PovestI, p. 70;<br />
C. Negruzzi, Phcat. Tiner. p. 223.)<br />
Buhr°. (a), v. tr. Vz. Bohr.<br />
Rued (a), v. tr. a face Inglinfat, mindru,<br />
a obrAznici : ndrocul pe Bulgari<br />
buecind 379. V. refl. A<br />
st , a se Ingimfa, a se obriiznici :<br />
de biruinfd ca acésté buecindus<br />
d 408.<br />
Buecie, s. f. Ingimfare : cu mdndriia<br />
$i cu buecila lu adusése oasté<br />
253; cu corona ca aCasta inpodobéste<br />
mdndrga, pre carii intdi cu<br />
bueciia sa II euprinde 427.<br />
Comp. Dosoft. V. Sf. fol. 165 a.<br />
Bulinet, s. n. (pl. buhnete),poenet, pocniturrt,<br />
ciochniturit: buhnete de<br />
pmg omene.,9ti 9.Comp IER. 87:<br />
buhn ete le cdldoirdresti (Vz. si<br />
153, 186).<br />
Buigui (a), v. tr., a aluri, a vorbi amrca:<br />
a patra pcirére7iaste a celora<br />
GLOSARI1J 865<br />
carii buig uesc 110. (Comp. si pg.<br />
135); nu s'au rusinat, nici sau slit<br />
a buigui 171; cdte buiguiaste<br />
tuturor sint qtiute 454.Comp. DIV.<br />
87 : bulguesti; IER. 98 : buiguesti;<br />
154: buiguiaste;236: buiguesc.<br />
CuvIntul ne Inthmpinh, destul<br />
de des In textele moldovenestl,<br />
Bulguit, adj. ziiphcit, ametit: si mai<br />
buig uifi si mai uluifi au fost<br />
100.Comp. IER. 119: b uig uit de<br />
cdruntéle.<br />
Buiguitoriu, adj. si s. m. care vorbeste<br />
Intr'aiurea : mustrd pe unii buig<br />
uitori359. Comp. IER, 118: buig<br />
uito ar e socotéld; 157: b g uit<br />
ori vá ardtag.<br />
Bulguiturt,<br />
s. f. vorbire Intealurea,<br />
aIurare : basne si blojerituri i b ulguituri<br />
sint458.Comp. IER. 97:<br />
buig dituri; 310: buiguituri.<br />
Buluc, s. n. (pl. bulucuri) ceatit, tru-<br />
pa:<br />
ostile in trei bulucuri inparfind<br />
333.- Comp. IER. 186: b ulueurilor.<br />
Buluci (a sii), v. refl. a se strInge, a<br />
se grAmádi la un loc: ala4I bulucindu-sd<br />
fdrd nici o fried 405.<br />
Buuguiturh, s. f. superstitiune ; pag/ndtate<br />
: de turbatd i lunatecd bung<br />
uitu r a muhammediniasca 23=<br />
a lunatica ruble et muhammedana<br />
superstitione 45.<br />
Burh, s. f. furtunh, vijelie [vsl. burjal:<br />
de bure inpiedecat 191.<br />
Buric, s. n. centru, mijloc: departe<br />
de buricul inpardfiii 266.<br />
Busurnian, s. m. Musulman, Ture; pg,<br />
142, 143, 457, etc.<br />
C.<br />
Chce i Chef, conj. ca; de ce, pentru ce:<br />
nu numai cda 5=non solum 29 ;<br />
55
866 GLOSARII1<br />
pentru cdci in bdtae sd ardtasd<br />
71;pentru ceice stiia 148; 0! caci<br />
n'a dat Dumnazda! 306. Ne IntImpinft<br />
des la Cantemir si in toate<br />
textele vechi.<br />
CtlIcAturfi, s. f. nrwhlire, niipädire : eâ<br />
va maiputé apara Dachia de c l-<br />
cdturile lor 215 ; cdlcdturi<br />
stropsituri in hotardle Inpárãii<br />
sci nu mai facd 223. (Comp si pg.<br />
208, 224).<br />
btnibul, s. n. (pl. a'ambuluri) hordä<br />
numai ambulurile sd-i fie<br />
agiuns i panel la Dachia 285.<br />
Vz. Clabil.<br />
Ciindailé, adv. poate: cdndailé pdre-sd-va<br />
cui-va 9 = opinabitur fortean<br />
non nemo 32 ; cdndaile sd<br />
vor intoarce cu inima catra credinta<br />
orthodocsiii 149; cdndailé<br />
inpreund cu fdcdtorii... s'ar fi<br />
ingropat 170; cdndailé s'ar fi<br />
purtat lucrul mai bine 404; candailé<br />
i pdnd subt Tarigrad ar<br />
fi agiuns 418 ; c dn d ai é lard véste<br />
ar putg rdzbi in cetate 476.<br />
Comp. IER. 335, 349. Cuvintul e derivat<br />
cu ajutorul amplificativulullé<br />
(comp. incai-lé, adecdte-lé etc.) din<br />
cdndai (comp. IER. 34, 258) care ne<br />
Intfunping des In textele veal (In<br />
Chrestomatia d-luI Gaster, Vol. II,<br />
p. 400 e tradus gresit prin alors,<br />
après", de oare-ce In t6te pasagiele<br />
pe cari le citézk cdndai are Intolesul<br />
de poate"). Cdndai e derivat<br />
la rindul luI din cdnd, dupft cum<br />
incai, sdvai, etc. din incd, sdva, etc.<br />
Canlilarin, s. m. cancelar: pg. 115.<br />
Cap, s. n. (pl. capete), capitol: precum<br />
curat la capul pentru hotarul<br />
Dachiii s'au ardtat 104; cautd<br />
mai pre larg in cap etele ceur-<br />
pi<br />
pi<br />
wadi 125. E des Intrebuintat In<br />
scrierile vechi.<br />
CiIptusala, s. f. ascuns, taInä c apt u-<br />
sala acestii basne.. se" o desco-<br />
perim 144.<br />
Opting, (a), v. tr. a acoperi, a ascunde:<br />
ceriul cu palma sd cdptusascd<br />
24 = coelum palmo contegi 46; adevdrul<br />
sd poate cdptusi 119.<br />
Cans,<br />
s. m. casnic, om de-al easel: de<br />
la fiCorul i cdsasii lui a pdfi<br />
suferind 203.- Comp. DIV. 136: cds<br />
a07i.Nu e rar In textele vechI.<br />
Catargit, s. f. corabie : sosind cu cdtdrgile<br />
supt Tarigrad 476, 477.<br />
Ce, conj. Insii, ci: pass.<br />
Cerbice, s. f. ceall cu biruinta armelor<br />
cerbicé plecdndu-le 88; vré<br />
sd lépede 'tugul de pe cerbicé bor<br />
291; intorcé cerbicele cele vartoasd<br />
426. Comp. 1ER. 79 : cerbice.<br />
Cersi (a), v. tr. a cere: Lasldu cerfind<br />
agiutoriu 148.<br />
Certa (a), v. tr. a pedepsi : asé cértd<br />
Dumndzdu pe mdndrii 347.<br />
Cevas si Cevasl, adv. citusl de putin :<br />
macar cevasi inpotriva noastrd<br />
nefdcdnd 9=nihil obstantibus 33 ;<br />
lucruri cevas *vrédniclel de pomenire<br />
79; cevas de pomenit... nu<br />
afldm 326.<br />
Chezi, s. m. pl. auspiciI, augur : supt<br />
a cdruia chezi s'au i ndscut 8=<br />
cujus auspiciis et nata fuit 31; in<br />
bunichezi Dumndzdescul cuvdnt.<br />
ludnd 58. Comp. Ier. 40, 267, 308 :<br />
chezi rdi; 204 : rcii chezi; 42,<br />
214, 228,358: buni chezi ; 54: chezi<br />
bung].<br />
Chiar, adj. Rimurit, clar, limpede: mai<br />
chiar sd putem a ardta; mai<br />
aiavé si mai chiar sd véde 102 ;
cé chiard $i adevciratd... istorie<br />
171; ar trebui mai chi ar $i mai<br />
curat a se ingilége 320.<br />
Chichita, s. f. cutie, pline de<br />
pdnzdturl chichitele hirurghilor<br />
14=plenissima chirurgica theca<br />
37. Comp. 1ER. 115 : chichitele<br />
erbilor; chichitele vdruite.<br />
Chid, adv. de loc, nici : nu sci prinde,<br />
zic, chici ordnduit de altul 295.<br />
CliltéhI s. f. cuget, gind, socotealg : $i<br />
atdtiainpotrivnice chitele a auzi<br />
sd invoiascd l0=tamque sinistras de<br />
se conjecturas audire optaret 34;<br />
truda $i chitél a omeneascd 58<br />
Comp. IER. 23: vivor de chitéle<br />
$i holburd de socotéle; (vz. si 267);<br />
DIV. 77; iscusit la socotéld i intreg<br />
la chitéld.<br />
Chili (a), v. tr. a socoti, a gindi, a cugeta<br />
: totdeuna chitiia cum ar<br />
puté scoatedin Dachia leghioanele<br />
221. Comp IER. 190.<br />
Ciabil, sag Ciabul, Ciambul, Ciabur,<br />
s. n. (pl. uri) hordg peind la Gretia<br />
cu ciabilurile au agiuns<br />
384; in toate párile navrapii $i<br />
ciabulurile trimitindul 450<br />
451 ; cu ciabururile $i pdnd la<br />
Gretia agiunsése 208; Mardi; tot<br />
cuun ciambul i Perinthul... gi<br />
Daoniul apuecind 432. Vz.<br />
tambul.<br />
°C iabul<br />
Clabur<br />
Ciambul<br />
Vz. Ciabil.<br />
Cila, pron. dem. aceIa : ce$te... Ellin<br />
lard ciia loni th chema 90.<br />
Cin, s. n. (pl. cinuri) rang, clasg:<br />
. de toatd stepena $i cinul din lecuitorii<br />
Romii 190.<br />
Cines, pron. nedef. fie-care : sd margd<br />
cine$ la Eparhia sa 251; cine$<br />
GLOSAR11J 867<br />
si<br />
cu polcurile sale 425; cine$ de<br />
capul sdu le tine 466.<br />
Cinie, s. f. unealtà, instrument : cu acéste<br />
dard cinii 1 istrumenturi<br />
Ellinii... slujindu-sd 86; ciniile<br />
me$terilor au topit 252; mahinilor<br />
(ciniilor) de oaste 416. Comp.<br />
ciniile la Dosoft. V. Sf. folio 4 b ;<br />
DIV.130: cinie; IER. 219: Cm 72 iiet.<br />
Cinstes, adj. de cinste, cinstit, omenos :<br />
cinste$ $i ardtos a zavistiii ve$mdnt<br />
23 ; bun fi cinst e$ a sd face<br />
85 ; obicéile céle bune$i cinste$ e<br />
86; ca un cinste$ scriitoriu 126;<br />
de vor vré mai cinste$ sd-i dojenesca<br />
171 ; om bland, cinste$<br />
234.Comp. DIV. 182.<br />
Cinstesie, s. f. cinste, omenie : cu slava<br />
cetdtenilor, cu cinst e$ i a ndroadelor<br />
16=populorum urbanitate,<br />
civium claritudine 39; ordnduala<br />
$i cinste$iia omenescd 179.<br />
Citate, s. f. cetate: citat é Chiovului<br />
385.<br />
Citóla sag Citiabi, s. f. citire, lecturg:<br />
sd punem pe cititoriul nostru cu<br />
citéla lor la ostenéld 243 ; in c<br />
tiala istoricilor a nezdbdvi 127.<br />
Cindésa, s. f. minune, fapth minunatg:<br />
ce monstru $i ce groznicd ciudésd<br />
360 ; fdcé ciudesele sale<br />
asupra Latinilor 433 ; pre larg $i<br />
cu ciudése amestecat 454 ; cu<br />
toate istoriile $i ciu d é s el e lor 455;<br />
multe gi marl nzinuni $i ciud es e<br />
s' au fdcut 458.Comp. IER. 173, 185,<br />
324: cludesd; DIV. 132: ciudese.<br />
Climat, s. n. (pl. climate) clima:<br />
cli-<br />
m a t el or friguroase 11=rigidorum<br />
climatum 34.<br />
Clironomitoriii, adj. ereditar : Hind stdpdnirile<br />
acestede mo$ie $i'clironomitoare<br />
107.
868 GLOSARIII<br />
Colachie,.s. f. linguOre: acéstd soco-<br />
Mld adevdratd $i fdrd colachie<br />
(In nota marginalk=lingwire) 87;<br />
poeticul fdrd colachie au scris<br />
122. Comp. IER. 316.<br />
ComendA, s. f. comandft, conducere : o<br />
parte au dat supt comenda frdfine-sdu<br />
333.<br />
Comendant, s. m. comandant : comendantul<br />
de Gdlata 131.<br />
Comes, s. m. comis, titlu de nobleta :<br />
cdzut-au i Doloicos comesul de<br />
Pelee 426.Comp. Dosoft. V. Sf. 246<br />
a: comesulg; 100 b:<br />
Consens, s. ii. acord, Intelegere : din<br />
tdmplare" vrémilor qi consensul<br />
istoricilor 324.<br />
Constandi si Costanda, s. f. veche monedk<br />
valorind aprópe 11, dintr'un galben<br />
: banul era de argint curat,<br />
mai mare fi mai gros decdt o costanda<br />
248; sd fie fdcut aceibani,<br />
$i de pe numele luisd sd fie chemat<br />
$i constande;... acolounde<br />
sd fac nu sd chemd constande,<br />
iard al no$trii le zic co ns t an d e;..<br />
li-aii<br />
econisic.<br />
lost zicdnd co sta:nde, a-<br />
deed banii lui Constans 249.<br />
Constientie, s. f. constiint5 : cu intriagd<br />
con$tienfie mdrturisim<br />
10=salva conscientia profitemur 33;<br />
$i cu curatd con$tienfie (explicat<br />
In parentes5, prin=ascunsul inimii)<br />
179.<br />
Content (a), v tr. [Lat. CONTINERE]<br />
a Inceta: cetaté Udriiul a bate nu<br />
conteniia 398.<br />
Contenire, s. I. abstinentä, cumpätare:<br />
pentru cinsté eurdfiii qi, cu conte.<br />
nine, haddmb sd fdcusd 315.<br />
Comp. DIV. 202: contenire; 208:<br />
contenirile.<br />
Content, adj. mu1t5mit pare-ni-se cd<br />
cititoriul va fi content 124; content<br />
$i indestulat au fost 247.<br />
Contetni (a sk), v. refl. a se multami:<br />
cu cinsM de Chesar s'au contetuit<br />
(explicat In parentesk prin: au<br />
fost mulfdmit) 246.<br />
Continuatie, s. f. continuare pg. 107,<br />
Cdpil,<br />
s. m. bastard: nu copil, ce copu<br />
($i cu ertaré cuvdntului mai<br />
chiar sd zic fibor de curvd) sd nume-yte<br />
$i iaste 112.<br />
Corenie, s. f. origine, inceput, Incepfttufa:<br />
totdinteo c or enie $i dinteo<br />
cor enie cu Schythii au fost 57; a<br />
niamurilor ghenealoghie (adecd<br />
corenie) 58; ce trebue sd $tim<br />
pentru cor eniia lor 129 ; din coreniia<br />
lor sint Venedii 365.<br />
Coropalat, Vz. Cnropalat.<br />
Costandft, s. f. Vz. Constandk.<br />
Cotovlahi, s. m. pl. RomaniI din Macedonia:<br />
Romdnii, carii sint in<br />
Grefia $1. le zicem noi C ofovl ahi<br />
157.<br />
CrAl (a), v. netr. a domni: sd fie<br />
cr dit pe vre-mile lui Tiverie inpdrat<br />
79; au crdit in fara unguréscd<br />
144; cr di nd in fara unguréscd<br />
145, etc.<br />
CrAisor, s. m. regisor : pg. 130.<br />
Crede (a), v. tr. a lncrede, a Incredinta:<br />
in mdnd streind nu-1 puté créde<br />
246.<br />
Crivat, s. n. mIaz5-noapte, nord: armele<br />
spre crivdf sdli fie intors<br />
20=-in septentrionem... arma vertit<br />
43; ale fundurilor crivdfului némuri<br />
174; partile despre crivdf a<br />
aféza 232, pentru pdrfile crivdfului<br />
a insdmna nealldnd 353 ;<br />
njmurile varvarilor despre crivdf<br />
361 (Comp. ipg. 305, 326, 335,<br />
343, 447, etc.)
Criviltan. safl Crivatén, adj. de mIazanoapte,<br />
nordic, septentrional : purland<br />
de grijé mantuintii acestor<br />
crivdtene ndroade 21; in parte<br />
ea aceia crivdtand 406.<br />
Cnbora (a sa), v. refl. a se coborl: pe<br />
calul cel ndsdrcivan din ceriu cubord<br />
t 142 ;precum sdsdfiecub<br />
o r Cit din coreniia Italilor 159;<br />
cubordndu-sd cu multime de<br />
acei Varaghi 372 (Comp. §i pg. 73,<br />
418, 458, etc.)<br />
Cucon, s. m. copil:- fiind cucon numai<br />
de opt ani 275; vrdnd sd<br />
omoard pe Leon cuconul 293 ;<br />
manica, care tine' un cucon de<br />
acuzind cuconul inpciratului<br />
331 (Comp. Inca pg. 97).<br />
Cumpleclune, s. f cumplire, grozavie,<br />
cruzime: a lui Batie c ump I e ci une<br />
$i a Tdtardlor lui vrdjmci$ie<br />
19= I3athi saevitiem ac Tartarorum<br />
immanitatem 41.<br />
Cumuk4, adv. cum, a.p, cum : apa cumu$<br />
era fierbinte 141.<br />
Curau, s. m. coran : poruncii cur anului<br />
cu totului tot inpotrivnice<br />
fiind 23; au scornit légé $i carte<br />
cur anului 326.<br />
Curopalat, sag .Coropalat, s. m. dentnitate<br />
bizantina : In locul ml urmind<br />
Iustin cor op alat (textul<br />
prezinta greOt cororopalat) 325 ;<br />
boeriia ce sit chema cur op alat,<br />
adecci purtdtoriu de grija Curtii;<br />
poate sd sd infdliagd ca Postelnicul<br />
cel mare in tam Moldovii 326.<br />
Curund, adv. curind : mai de cur und<br />
172; intr'o casd de curund albita<br />
cu var 253 ; toate in curund li-au<br />
potolit 264; curund de fulger vii<br />
peri 314; in cur und d vréme vei<br />
GLOSARIII 869<br />
nafte fdt 375 ; mai curund sd<br />
fugd Il grdbiia 407, etc.<br />
D.<br />
Mogi, s. m. pl frine, darlogl : a sprintiniipéne<br />
ddlogi sloboade 6=velocis<br />
pennae laxat habenas 30; dupd<br />
ce au luat chivernisala ddlogilor<br />
impdrdtiii 186. -- Comp. IER.<br />
196; Dosoft. V. Sf. 118 a: ddlog.<br />
Darnioetura, s. f. Aruba goala, Met temeld<br />
: cdte fabule ca acesté aduce...<br />
de acel féliu de d dr mo eturi 221.<br />
Dascalie, s. f. instructiune, educatiune,<br />
doctrina: cu a cui dciscdlie nu<br />
numai 2nai de$teptat 87.<br />
Decila, adv. in urma, apoi, de atunci,<br />
de aci Inainte deciia ace$tiia pone<br />
doad mai alése temelii aqazd 6=<br />
tandem hujus desiderii duas praecipue<br />
fundat bases 30 ; deciia intorcdndu-sd<br />
spre apus 60 ; pre care<br />
locuri deciia au $i ldcuit 286 ;<br />
deciia din céle putine $i amelitate<br />
insdmndri 2.99 ; apoi i-au tdiat<br />
mcinule $i deciia gi capul 332;<br />
decii a Mihail... singur au peircisit<br />
inpdrdtiia 352. (Comp. Inca pg.<br />
121, 311, 318, 334, 347, 362, 406, 418,<br />
424, 474, 489, etc.).Comp. DIV. 95,<br />
144, 179; IER. 217, 271.<br />
Decinde, adv. dincolo sd triacci peste<br />
Dundre decinde in Misia 215 ;<br />
$i astdzi ldcuitori pe d ecin de de<br />
Dundre 230.<br />
Dedius, adv. In locutiunile: mai cu<br />
dédins=mal cu deosebire, In deosebI:<br />
mai cu dédins lucrurile 5 potius<br />
res ; mai cu dédins de la<br />
insotiré noastrd 179 ; (Comp. Inca pg.<br />
73, 134, 142, 146, etc. cutot dédinsul<br />
9, 62, = cu tot dinadinsul, din
870 GLOSARIII<br />
toata, inima. (Comp. Inch, pg. 124,<br />
146, 421, etc ).<br />
Défiré, adj. vrednic, harnic, arhtos: mai<br />
mare gi mai defire th sci arete<br />
237 ; s'au ales cei mai défiré i<br />
mai de frunte 255. Comp. IER. 162,<br />
338; DIV. 78<br />
Denafara, s. f. exterior: luntrurile<br />
oi<br />
denafard le inpdreigii cu bund<br />
socotéld... au ordnduit 243.<br />
Depfindi (a), v. tr. a 'Audi: socotind<br />
cd vrémé ce depeindila i-au vinit<br />
la mdnd 410.<br />
Deplomh, s. f. (pl. deplomate), diplomft,<br />
hrisov: pg. 131.<br />
Deregatorie i Direghtorie, Dregitorie,<br />
s. f. cirmh, conducere, administratiune,<br />
functiune: carii mai denainte<br />
de deinsul deregatorVia<br />
Inpàrdiii finusd 270; ace direg<br />
eitorie care au avut Theodoric<br />
in Dachia 295 ; pre vrémé direg<br />
dtoriii lui 6.<br />
Dereghtoriu, s. m. guvernator, administrator<br />
: pdnd a nu fi inpdrat,<br />
sd fie fost dereg citoriu Misiiz<br />
Dachiii 204.<br />
Deschlci (a), v. tr. a descurca: intdiu<br />
aduce la mijloc inpletecetura, apoi<br />
o i desceilcégte 74.<br />
Deschlcit, adj. descurcat, himurit: mai<br />
descdlcit gi mai nétedd sd dam<br />
istorga 89.<br />
Deschlechtnril, s. f. Intemeiere: aratd-se<br />
multe des cdl e cdturi a multe<br />
crdii 277.<br />
DesfArnat, adj. desfrinat, neinfrinat:<br />
cu des f d rn a t a pornire$i nedumndzdire<br />
112 ; ludnd sama d es f drnatelor<br />
fapte a inpdratilor 270.<br />
Desdrtare, s. F. deserthciune: frumos<br />
ne aratd Cornilie Agrippa, carte<br />
pentru degirtard gtiintdlor 139.<br />
Despiedecat, adj. liberat, slobozit : Ca<br />
dintr'o piiadecd a invdtdturilor<br />
tdtdne-sdu slobod gi despiedec at<br />
211.<br />
Despleteci (a) si a Despletici, v. tr.<br />
a descurca: i vrdnd ca sd desp leteciascd<br />
voroavd....; pre acestd<br />
inpleteceturd o desp leticég te<br />
age 74.<br />
Despletituri, s. f. despletire: plata p acatului<br />
ca despletitur a 6orapului<br />
fiind 205.<br />
Despune (a), v. tr. a dispune, a orindui:<br />
supt hatmani obldduitori le<br />
despune 243.<br />
Dévilomi (a sh), v. refl. a se amesteca:<br />
unei cu a4ii dévdlomindu-sd<br />
363.<br />
Dezbate (a), v. tr. a schpa, a libera<br />
din mdnule altora sd o dezb atd<br />
102; dezbdtdnd gz Misia cé di<br />
aos 265; au dezbdtut toatd Dachia<br />
de la Gotthi 318; multe cetag<br />
i dri de supt mdna lor au<br />
dezbdtut 354; a le dezbafe<br />
a le mdntui 362; dezbat locurile<br />
carile el apucase in Misia 489<br />
(Comp. Inch pg. 266, 319, 375, 386,<br />
445, 491).A shv. refl. a se schpa,<br />
a se mantui, a so libera: de supt<br />
stdpdnire Hunnilor s'au desb dtut<br />
291; cdnd s'au dezbdtut Romdnii<br />
de supt inpdrdfiia Tarigradului<br />
359; dupd ce s'au dezbdtut<br />
de supt putéré Creiiii Unguregti<br />
377; de supt puteré inpdrdfiii<br />
dezbdtdndu-sd 397.<br />
Dezbatere, s. F. liberare : dezbateré<br />
lor de supt inpdreigia Rdzsdritului<br />
351<br />
Dezbfitnt, adj. liberat : cdte-va cetdg<br />
dezb dtute 426.<br />
DezInpi (a sh), v. refl. [sl. lupiti], a
se deslipi, a se separa, a se desface:<br />
Vlahil aiave de la inpdrdfie s'au<br />
dezlup it qi mai jos : atuncé de la<br />
inpdreifie s' au d ez 1 up i t 397.<br />
Dialecteca, s. f. dialecticrt: pg. 130.<br />
Diregatorie, s. F. Vz. Deregatorie.<br />
Dispot, s. m. despot, stapinitor : cu<br />
numele de di sp o ti si de crai stdpdniia<br />
397.<br />
Disputalle, s. F. discutiune, disputa:<br />
vdzind cd Sarnifie mai pre larg<br />
ingaimd ddastd d isput a fie 127.<br />
Comp. DIV. 89: desputafii.<br />
Diva, s. f. mirare: de care lucru nic<br />
cu diva iaste de se afld vre unii<br />
100.Comp. IER 163: nici o div d<br />
nuiaste; 44 : nu cu divd-ti pard;<br />
200 : ce diva iaste.<br />
Dodei (a), v. tr. a supAra, a nec&ji:<br />
nicisdpdrdsesc ado deiprevecini<br />
187; sd nu mai indrdzniascd mdriré<br />
Dumndzdiascd a do d ei 195.<br />
Donanmit, s. f. triumf, serbare: i-au<br />
fdeuttriumf adecd donanma 121;<br />
s'au intors la Roma si au Mutt<br />
triumf, adeed donanmet 232; fdcdndu-sd<br />
ocur i donanmale<br />
(textul prezint& gresit donaimale)<br />
prin cetate 331.<br />
Donoinia si<br />
Duitaimh, s. F. Rot& : s'au<br />
sculat cu donoimaoa de la Tarigrad<br />
336; cu mare dunaimd<br />
de cordbii purcegdnd pe Mare<br />
Négrd 337; il orinduisd sd margd<br />
cu dunaimaua la Grefia 339.<br />
Dos1osi (a) si Dos1usi (a), V. tr. a des_<br />
lusi, a lamuri : pune-vom nevoinfd<br />
sd doslusim 136 ; nici-cum a o<br />
doslosi n' am putut; pentru ca<br />
sã doslusim a6asta 150; din istorici<br />
a doslusi n' am putut 323;<br />
neputdnd doslusi, de eine sit' fie<br />
scris 462.A sa, v refl. a se des-<br />
GLOSARIII 871<br />
lusi, a se lämuri: foarte CU greu<br />
iaste a sei doslusi 66.<br />
Dosfusire, s. f. deslusire, liftmurire: pentru<br />
doslusir é acelui adevdrat<br />
an 484.<br />
Duc, s. m. duce: Razivil ducul de<br />
Litvaniia 26 ; li-au iesit cu oaste<br />
innainte ducul Henric 449; ducul<br />
de Austria 451, etc.<br />
Dunaima, s. f. Vz. Donoimit.<br />
E.<br />
Effecatie, s. f. trecere, credinta, : veri<br />
doi marturi adevdrafi, veri o sutd<br />
tot o credinfd i o ef feca fie (in<br />
nota marginal& explicat prin tréceré)<br />
au 101.<br />
Eleftirie, s. f. libertate: dovada ceii<br />
de demult a lor puteri i eleftirie<br />
(in nota marginal& tälcuit prin<br />
slobozenie) 106.<br />
Eresa i Eriasi, s, f. eresie, credinta<br />
eretic& : Anastasie inpdratul in<br />
erésa sa rdmdind 313 ; uncle eriasa<br />
lui Ariie dovedindu-sd 239 ;<br />
ldsindusd... si de eri asa papistdsascd<br />
456.-- (Gasim i eresie, pg.<br />
141 si pass.) Vz. Ieresa.<br />
Eresie, s. f. Vz. Eresa.<br />
Ernatic, s. n. sedere, petrecere (intr'un<br />
loc):pré lungd ar fi er n a ticul<br />
in 177 de ani neschimbat 221.<br />
Esit, s. n. 1esire: nici intratul nici<br />
esitul i sd poate afla 75.<br />
Etymologliic, s. m. filolog, linguist:<br />
homo, om, vor cei mai curafi et ymolo<br />
g hici, precum purcéde de<br />
la cuvintul ellinese Op.thg 103.<br />
Etymologhicese, adj. etimologic: cu<br />
mari si naede socotéle ety m o log<br />
ices ti (adecd tdlcuitoare de cuvinte)<br />
102.
872 GLOSARIEJ<br />
Etymologhie, s. f. etimologie: Deus,<br />
Dumndzdu, a cdruia etymo 1 og<br />
hie... o fac 103.<br />
Evghenie, s. f. nobletä: aratd-sd evg<br />
h eni a si sldvit niamul si numele<br />
Ellinilor 87; evg h e nii a<br />
némului romdnesc 106. Comp.<br />
IER. 35.<br />
Evghenisi (a), v. tr. a inobila: pre céle<br />
varvare nemuri cinstéste si le evg<br />
h enis este 170.<br />
Evghenisit, adj. nobil: astdzi mari,<br />
tarli evg h en isite sint 11=.hodie<br />
amplissimae sint, potentissimae<br />
atque nobilissimae 34.<br />
Explicui (a), v, tr. a explica: acolos<br />
am explicuit-o 392.<br />
F.<br />
Faicav, adj. gingav: fu ucis in biséried<br />
de Mihail Balbul (ce va sd<br />
zicdfdicavul) 352.Comp. IER.<br />
62: limba fdicavd; 114: fdicava<br />
me voroavd<br />
Fatatura, s. f. nascocire: toate pdnd<br />
la una scornituri si din slabi crieri<br />
fdtdturi sint 459.<br />
Feredeii, s. n. (pl. feredee) bale: prin<br />
f er edeu 1 darului sdu... spdldndu-i<br />
86; au cersut mesteri pentru<br />
ca sd-i facd fere d ee 327; lard<br />
Constans inpdratul... fu ucis in<br />
feredeu335 (vz. Inca pg. 337, 379).<br />
Comp. DIV. 70.<br />
Fidoara, adj. (f.) Insotind subst. fatd:<br />
la capiste a cdriia era obicela de<br />
pund fete f oare 97; o fatd f<br />
is<br />
o ar d apucdnd, o aruncase pe<br />
cal 146; sora lui Theodosie Rind<br />
fatd fiboard de an'i 51 (pg. 288).<br />
Fidor, s. m. fecIor: pass.<br />
Fidorie, s. f. fecIorie: pass.<br />
Fierbintelala siFierhinte1a, s. f. ferbintealä,<br />
Inflacarare: I-au lovit buba<br />
cool zice Anthraxi, i deciia mare<br />
fierbinteiald 347 ; intr'aceias<br />
fierbintéld tocma pdnd la Rodosto<br />
slobozindu-sd 431 432.<br />
Comp. IER. 298, 346.<br />
Ficte-care si Flete-carele, pron. indef.<br />
= fie-care.<br />
Fiete-cine, pron. indef = fie-cine, oricine.<br />
Filosofasc, adj, filosofic: insd el cu<br />
filoso f else suflet... suferind 203.<br />
Filosoféste, adv. filosoficeste : Socrat<br />
filosoful adevdrat fi lo so feste zicdnd<br />
86.<br />
Flamangiune, s. f. foame : in foamete<br />
amdrdmé fl dmdngiunei fiind<br />
256.<br />
Fortuna, s. f. noroc, soarte: cu manule<br />
goale for tuna bdtdii sd ispitesed<br />
8. Vz. Furtuni.<br />
Framsete i Frumséle, s f. frumusete:<br />
fr dmséte 'au schimosit 102; cu<br />
frumsefia i bivsugul fdralor<br />
Romanilor indulcindu-sd 11.<br />
Funtament, s. n. (pl. funtamenturi)<br />
temelie, fundament: pass.<br />
Furtuna, s. f. noroc, soarte : vrémé<br />
bi<br />
furtuna... sd fie mutat 72; tur-<br />
tuna care dupd vremi Ii muta 75;<br />
fur tuna-i re de n'ar fi zavistuit<br />
norocu lui bun 88. Vz. Fortuna.<br />
Furtusag, s. n. (pl. furtusaguri) hotie,<br />
furtisag: aceley furtusaguri<br />
tdlhusaguri sd facd 138.<br />
o<br />
G<br />
Gartan, s. n. gltlej: cu larg i nesdturat<br />
g dr ta n a inghiti 19.<br />
Comp. IER. 175.
Genune, s. f. multime nenumárath, potop<br />
(fig.) : sd ste inpotriva atdta<br />
genune de Mari nu va puté<br />
141. In textele vechi ne intimpinh<br />
genune numal cu sensul de papastie,<br />
adincime färä fund". Asa bundoath<br />
la Dosoft. V. Sf. fol. 150 a: genune<br />
de focit; Psalt. ln vers., p. 183<br />
edit. Bianu) : vord da 'n genune<br />
Ghenarie, s. m. lanuarie: au murit<br />
la Mediolan, let 395, ghenar(ie)<br />
17 (pg. 272); anul 1204, ghenarie<br />
25, Latinei pe ameinda inpdratii<br />
prinzind 421. Vz. Glienvarile.<br />
Ghenealoghie, s. f. genealogie: in carte<br />
ghenealoghiii niamurilor boe-<br />
rinii moldovenepti 26; a aamu-<br />
rilor ghenealoghie (adeed corenie)<br />
58.<br />
Ghenvariie, s. m. Ianuarie : omordtul-au<br />
g henvariie 29 (pg. 225).<br />
Vz. Glienarie.<br />
h eometricesc, adj. geometric: cu meqter$ug<br />
gheometricesc la ordnduiald<br />
a le pune 59.<br />
Ghimp, s.m ghimpe: ca un g hi mp sta<br />
in inima inpdratulyi 40C.Comp.<br />
IER. 123.<br />
Gliizdav, adj. frumos : mai ghizdavd<br />
de cdt toate muerile Grelici 92.<br />
Comp. IER. 246, 288; DIV. 56.<br />
Ghizdhvi (a sh), v. refl. a se lnfrumuseta:<br />
frumos s'au schizmit i s'au<br />
ghizddvit 102.<br />
Gindet (1), s. m. judechtor : cdnd era<br />
Sampson giuderi la Iudia 135.<br />
Gludet, s. n. judecath: giudetul in<br />
mdna i socoriala cititoriuiuI ldsind<br />
180. (Comp, pg. 7).<br />
Giurui (a), v. tr. a faghdui : cu curatd<br />
inimd g fur lain 180; 200 mii; de<br />
dramuri giuruindu-le 209 ; cu<br />
bund iiina inimil II giuruese<br />
GLOSARIU 873<br />
230; giuru'ia singele creeinilor<br />
sd-1 verse 252. (Comp, Inca pag. 133,<br />
134, 144, etc.):Vz. 6nrui (a).<br />
Ginruinta, S. f. fagaduiala, fagaduintit:<br />
va fi asteptdnd giuruinta care...<br />
i-am Mout 359. (Comp. Inca pg. 135,<br />
144, etc. Vz. 6uruinilt.<br />
Glurnita, s. f. fagaduinth, lucru MO,<br />
duit : venit-au acmu rdndul... ca<br />
giuruita sd pldtim 359-360<br />
(Comp. inch. pg. 421).<br />
Gligan, s. m. godac shlbatic: cu calul<br />
denainté unui: g lig an fugind 328;<br />
dupd ce au ucis un g lig an sdlbatic<br />
389.Comp. IER. 124, 307.<br />
Glodos, adj. norolos, plin do glod: tinoasd<br />
pistdlnifd$i g lodo as e tini<br />
$i Miff. '139.<br />
Glogozalit,<br />
s. f. amestecatura, Incurch;<br />
turd, imbulzeala : nu din g log ozala<br />
a naqteri de strdnsurd sd fie<br />
scornit 25=non ex collectanearum<br />
nationum colluvie conflatam 46 ; slu-<br />
jitoril<br />
intr'acd glogozald... au<br />
rddicatpre Mesdus Depeus inpdrat<br />
207 208; intr' acé g log ozald,<br />
Murciflis... an scdpat din cetate<br />
422.Comp. IER. 55, .101, 164.<br />
6os6n, adj. din Ora de jos : oti1e oséne<br />
saii de tam de aos 244.<br />
Graf, s. m. conte, comite: Balduin,<br />
graful de Flandriia 421.<br />
Greuime, s. f. greutate: ca cum $-ar<br />
fi lepddat fir6 greuimii sale 158;<br />
singurd mdrimé i greuimé a<br />
aldta inpd(rd)tife 233; nici g reu<br />
mea sarciniL. ne-va spdriia 298;<br />
socotind greuimé lucrului 401.<br />
Comp. IER. 35, 41, 114, etc.<br />
Greuintd, s. f. greutate, povarh : mare<br />
$i de nepurtat greuinta care asuprd-rie<br />
vine 297.<br />
Gubernatur, s. m. guvernator, admi-
874 GLOSAR113<br />
nistrator: au dat pre fiicd-sa Vlaha<br />
dupd gubernaturul de Dachia<br />
487.<br />
6urni. (a), v. tr. a fägAdui: ceia ce<br />
kuruisem in prevorovire 109.<br />
Vz. Giurni (a).<br />
(juruintii, s. f. fdg5,duia16,, flgAduintä:<br />
Cu gur u infee i mdgulituri 1-au<br />
fdcut de s' au intors innapoi 312.<br />
Vz. GiuruintS.<br />
H.<br />
Hadanb i Hadiimb, s. rn eunuc, castrat:<br />
prin vestitul hatman Velisarie<br />
iprinHarsitis had dn bul<br />
314-315; pentru cinsté curdtiii<br />
cu conteniré haddmb sâ fdcusd<br />
315; au trimis la (Mitsui pre un<br />
haddmb,... ce haddnbul mdrgdnd<br />
la deinsul 417. Comp. IER.<br />
52, 69.<br />
Haini (a sit), v. refl. a se thsvr6A,i: ce<br />
hainindu-sd le luase de la inpdratul<br />
Parthilor 190; mai pre<br />
urmd, hainindu-se, au prddat<br />
si in Dachiia 256.<br />
lifthidui (a), v. intr. a sapa, a fugi:<br />
cu pufini sd fie hdleiduit la<br />
Austria 145; nici asé putoind hd-<br />
Iddui, fu prins i omordt 292.<br />
Halcotyp, s. m. tipar, tip6ritufa: cu<br />
mijlocul halcotypului tuturor<br />
sâ sd obstiascd 52.<br />
Hart, S. n. (pl. harturi) incgierare:<br />
dupd cdte-va lusurele harturi...<br />
au rdzbit pe Athanaric Domnul<br />
lor 254.<br />
Herb, s. n. stern5",: herbul fdrdi<br />
noastre, carele cap de bou<br />
unde vom zice pentru herb ul fdrdi<br />
in gheografiia Moldovei 249.<br />
Hires si Hiris, adj. firesc, adevarat :<br />
acel adeverat cuvdnt pentru cei<br />
hirisi Romani 14=illud de genuinis<br />
Romanis aureurn dictum 37; si<br />
pdrfile cu hir es e hotard a<br />
insdmna 59; si mai cu hires nume<br />
de crdiia Dachilor 77 ; sint<br />
din niamul lor hirisi Romani<br />
de la Italia 85 ; din hiris locul<br />
sdu nemutat sd scapeldsind 178.<br />
Comp. IER. 35.<br />
Hiris, adj. Vz. Hires.<br />
s. f. fire, stare fireascrt: in<br />
hirisiia sa i Dachia si Romanii<br />
din Dachia... tot ase si astdzi<br />
sd numdsc 303. Comp. IER. 28,<br />
2J, 32, etc.<br />
Hloricar,<br />
s m. cuvint schimosit spre<br />
biitaIe de joc pentru cronicar mincinos:<br />
pre carile hloric ar (lard<br />
nu hronicarii) pomeniti amestecdndu-le<br />
150.<br />
Holbnri (a sii), v. refl. a se ridica in<br />
virtej url : cu vdnturile s d holb uréste<br />
170,<br />
Holmuros, adj. deluros, ripos, prb,p6stios:<br />
in nisté locuri vdioasd i h o 1mu<br />
r o as a, toatd nevoinfa puind<br />
425-426. Comp. IER. 87: mung<br />
hormurosi; 307: valurL. holmuroase.<br />
Hronolog, s. m. cronolog, cronicar, istoriograf<br />
: pre acesti trii hr on olog<br />
hi intre sine aldturdnd 51.<br />
Hronologhic, s. n. cronologie: pg. 130.<br />
Ilronologhie, s. f. cronologie: pg. 144.<br />
Hultuitorin, s. m. gditor: ca un ndrocit<br />
hultuitoriu i ca un infelept<br />
inpdrat 14 = auspicatissimus<br />
sator et prudentissimus imperator 37.<br />
Hultur, s. m. vultur: de nu s'ar fi<br />
inpdnat sigiata cu penele vulturului,<br />
carele o indreptiazdsi ucide<br />
lard pre hultur 107.
Ilurduituril, s. f. hodorogealä neputandu-sd<br />
$ti ce poate fi acélé hurduituri<br />
$i sunete 416.<br />
I.<br />
Iarbd-pue'oash, s. f. pucioasà: tocmind<br />
intr' o nued metinute arb a p uo<br />
asd... sd vide ea sloboade foc<br />
din gurd 121.Comp. IER. 54, 185.<br />
Idolesc, adj. ce tine de idoll, ce se rapoart5,<br />
la idoli : wile capisstilor i dole$ti:<br />
au deschis, i singur spurcatelor<br />
i do 1 e$ti slujitoriu 251.<br />
Idololatrie, s. f. Inchinare la idol!, idolatrie:<br />
cu alte mdgulituri i amdgituri<br />
vré sd-i tragd la i d olola<br />
trie 252.<br />
Idololatru, s. m. idolatru :<br />
rein om,<br />
rein credinóos, rdu idololatru<br />
am e$it 251.<br />
Ierdsä, i lerlasg, s. f. eresie, credint6<br />
oretica,: in ier és a Mandhelitelor<br />
cdzind 334; murit-au dard Leon<br />
in ieria s a tdtane-sdu 347. Vz.<br />
Erés11.<br />
_Udall (a), v. a da na0ere, a produce:<br />
intr' a urea $i clevetii pojar sd o<br />
aifdm qi sd o ij d dr am 10. A<br />
sa, v. refl. ail lua na0erea, a purcede,<br />
a se trage: eel dintdi a Turcilor<br />
Osman inpdrat la Asia s' au<br />
ij d dr at 174; din éas in das mai<br />
mull qi mai mull ldtindu-se $i ijdeirein<br />
du-s e 205; zizaniile carile<br />
in farina adevdratei istorii s' au<br />
ij d dr at 396.Vz. Ward (a sa).<br />
Comp. IER. 32, 190, 209.<br />
ljdfiránie, s. I. obigie, na0ere, origine:<br />
aqé dard flind ij dd rdniia qi incepdtura<br />
Romanilor 99.<br />
Ijdarilt, adj. na'scut, provenit, iscat:<br />
din vrémile Focal eldlite qi ij d<br />
r ate amestecdturi 332.<br />
GLOSARIU 875<br />
Ima (a), v. tr. a murari, a minji, a<br />
umplea de noroiu: cinsté... a o pdta<br />
sau a sd sili a o im a 114.A sft,<br />
v. refl, a se murd-dri, a so minji, a<br />
se umplea de noroifi s' au imat<br />
in sedlddloaré Sfantului Botez<br />
345. Comp. DIV. 128.<br />
Link:lune, s. F. murd6rie, necuatenie:<br />
nici clevetei pricind sd ddm, nici<br />
imdciune necurdfitd $i ne$tiarsd<br />
sd ldsdm 110 Comp. IER. 213, 217,<br />
246, 309.<br />
Imiitoriu, adj. necurat, mInjitor: cu cat<br />
de pulind im dto ar e stropire,<br />
cine-va a o pdta 114.<br />
Iproci=-et caetera: aqe A &Ito; au mutat<br />
in AOcoc, $i AUxfu. in Adcot, ip r o ci<br />
72; din Flac sd sd fie fdcul Valah,<br />
Vlah si Voloh, iproci 124 ; ca sd<br />
nu mai grgased poruncd luand,<br />
ip r o el 198; Co drénii, Fdlciianii,<br />
iproci<br />
Ldpugnénii, Orheianii,<br />
244.<br />
Iroicesc, adj. eroic: le vom cduta firé,<br />
inima, ci cé ir oicéscd vitejie 14.<br />
Isteciune, s. F. de§teptiiciune, agerime,<br />
istetime ci, a celor cat de progi<br />
is teciuni neostenit rdvnitoriu<br />
fiind 15 ; la loc de primejdie mare<br />
isteciuné pricéperii au fost ardland<br />
146. Comp. IER. 215, 269,<br />
DIV. 46.<br />
Istrument, s. n., (pl. istrumenturi),<br />
instrument: cu acésté dard cinii<br />
istrumenturi 86; cumoterqugul<br />
istrum enturil or prdvdlite. 416.<br />
hOurel, adj. Vz. figure!.<br />
Iwr, adj. tgor: nu cu iu$ or lucru<br />
a fi ni sd pare 76; nu putine, nici<br />
iucoar e primejdii au vinit la<br />
capul lui Traian 82 ; cate-va mai<br />
iu$ o ar e bdtdi 174; insd $i acéia<br />
nu i us o ar d pricind aratd 215 ;<br />
$i
876 GLOS ARIII<br />
cu multe bdtai mai iusoare biruiti<br />
fiind 329; iera la minte<br />
iusor 339; nu pufine, nici iusoare<br />
inpiedecciri 396.<br />
lusura (a), v. tr. a usura: pentru ca<br />
sci-si mai iusuréze ocara 410;<br />
Insure], adj. usurel: dupd cdte-va<br />
iusurele harfuri... au rdzbit pe<br />
Athanaric 254 ; dupd cdte-va rdzsboae<br />
ma lusuréle, au asuprit<br />
pe Athanaric 271; in iusur é boalci<br />
cdzind 379; cu cdfi oameni iera<br />
mai iusurii s'au intors la Tarigrad<br />
406; cu iusiur éle friguri<br />
s'au simtit 246.<br />
IzbAcnire, s. f. svIcnire, Wale: de<br />
boala ce-i zic izbâcnirt inimii,<br />
s'au sdvdrsit 477.<br />
IzbelLste, s. f.: oare-ce lucru de izbéliste<br />
si de obrdznicie intednsul<br />
sd nu inscimnéze 6; preste alte<br />
déluri i preste alte vdi in izb él<br />
is t e sd liapddd 170. Comp. CreangA,<br />
Povesti, I, 118: De-olti pune len<br />
minile pe inept, are s rAnalte cArtita<br />
asta de haimana i Iepusoarele de<br />
izbeliste.-1ER. 62: ce ccici precum<br />
Papagaele prin izb él e te... multe<br />
se afld;" ibid. 148.<br />
Izaiird (a sh), v. refl. all lua nasterea,<br />
a purcede, a se trage: dinteacesté<br />
sd sci fie izddrdt némurile Tcitdresti<br />
61. Vz. IjdAra. (a Ed).<br />
Izguanie, s. f. exil: au fost trimis in<br />
izgnanie la cetate Tomus 72 ;<br />
tdmplatu-s'au dard acestui poetic<br />
izgnanie117; autrimis-o laizgnanie<br />
335. (Comp. Inca pg. 130,<br />
313, 340, 342, 344, 351). Comp. IER.<br />
38, 40, 166, 350.<br />
Izvod, s. n. Insemnare, lista, tabelA:<br />
pg. 119 si pass.<br />
Izvodi (a), v. tr. a nAscoci, a inventa:<br />
mcicar un cuvinfel sci nu izvodim<br />
110.<br />
Izvoditorin, s. m. istoric, istoriograf :<br />
pg. 113, 139.<br />
Izvoditurfi, s. f. nascocire, scornire :<br />
intdias data Ellinilor izv o ditur<br />
a minciunilor ddnd 172.<br />
Izvozel, s. n. notA, listä, lnsemnare,<br />
hirtiutg: un copil din casd nestiind<br />
ce izvozel iaste acela 80.<br />
1.<br />
labile (a), v. tr. a lndemna: cu indemnare<br />
ceriased inbiiat fiind<br />
149-150.<br />
inbratasa (a), v. tr. a imbrA:tisa: ca<br />
pre un virtos qi tare scut inbrdteisind<br />
7.<br />
inbunaturd, s. f. Indemnare, fligAdu-<br />
IalA: de inbunciturile lui Calochir<br />
infldndu-sd 370.<br />
incalcitura, s. f incurcAturA: lard niclo<br />
incdlciturci va invdta 10.<br />
IncApita (a), V. tr. a *Ma; a gasi:<br />
de unde sd o fie incdpcitatSarnitie<br />
n'am putut deslusi 129. A<br />
si, v. refl. a gAsi: de unde s' au<br />
incdpdtat de a6astd ase de grozavd<br />
minc3und 136.<br />
Inciipea (a), v. tr. a cuprinde nici<br />
pot s a le in cap a cine-va cu mintea<br />
432.<br />
incariles, = In care: 179.<br />
Ind's, adv. Inca : 164, 290 etc.<br />
incepaturA, s. f. Inceput, origine: 75,<br />
259, 419 si pass.<br />
incoroni (a sa), v. refl. a se Incorona :<br />
332.<br />
incredintalA, s. f. Incredintare, asigurare:<br />
102.<br />
inctijbAtura, s f. Incovotetura, curbátura<br />
: cine-va cdnd and vre-o parte
de sferd... de pe incujbdtura<br />
care vede in parte cé aflatd 299.<br />
indámlina (a-si sail a sit), v. refl. all<br />
procura: de la carii agiutoriu inddmeindndu-si,<br />
s'au intors asupra<br />
lui Filipic 342; cu pufinele<br />
sémne in ddmdnd n du-s d 300.<br />
Comp. IER. 64, 67.<br />
tudArilpilic, adj. Incrariltnic: 255.Comp.<br />
DIV. 84.<br />
Iniliirapt, adv. invers, vice-versa: dupd<br />
ce s'au facut Papd, acélés inddrdpt<br />
li-au cdntat 116; de pre numete<br />
tdrdi de dansul suppusd, l-ar<br />
fi numit Ghetianul lard nu inddrdpt<br />
118.<br />
lindatki, adv. Indat5. : 113, 325, 477, etc.<br />
hide, prep. Intro: el inde el 172; el<br />
inde ii 198, 333.<br />
intlemnAturft, s. f. Indemnare: 311.<br />
iindenionit, adj. Indr6cit : 401.<br />
Indestiturfi, s. f. Imboldire, calomnie :<br />
cuind es dtur i leunor neprilatini<br />
al sI, cdzusd in oare-care prepus<br />
de viclesug la inpdratul 328.<br />
indointit, s. f. Indolaa: 49, 126, 396, etc.<br />
indrilpt, adj. tutors, pe dos; nedrept:<br />
intr' atdta de ascutit si in dr apt<br />
giudef cade 7=in tale acre et sinistrum<br />
incidit judicium 30.<br />
indupica (a), v. tr. a Inghiti, a Inhrita:<br />
cu coltil a mItoa i cu fdlcile a<br />
in d up ei c a n'au putut 22 = dentibus<br />
mordere et hiantibus faucibus<br />
devorare non potuit 44. -- Comp.<br />
IER. 79.<br />
indupleca (a), v. tr. a supune, a birui,<br />
a aduce sub ascultare : cu armele<br />
atdta i-au ingrozit $i cu pace<br />
atdta i-au in d up leca t 17 =ita<br />
armis terruit, ita pace sibi devinxit<br />
39. Comp. IER. 173.<br />
induplica (a aft), T. refl. a se supune:<br />
GLOSARIII 877<br />
negresitii fliinte, purure a sd indup<br />
lic a si lei a sd pleca, 9=semper<br />
infallibili scientiae obedire, ac<br />
ille sese subjicere 33.<br />
infoca (a sil), v. refl. a se aprinde :<br />
82-83.<br />
informilui (a sii), v. refl. a se instrui:<br />
87.<br />
intern-Wake, s. f. instructiune,<br />
Mum-<br />
rire, 1n$iintare, prevenire: 215.<br />
Inforinui (a), v. tr. a instrui, a lrimuri,<br />
a preveni, a Inkitiinta: 215. Comp.<br />
IER. 65.<br />
&Wilma (a), v. tr. a Indruga, a Incurca:<br />
vdzind cd Sarnifie mai pre larg<br />
in g al m d a6astd disputafie: 127.<br />
Comp. IER. 55, 203, 225, 273.<br />
ingiuga (a sil), v. refl. a se alia, a se<br />
Insoti: 212.<br />
ingrecatk adj. fem. Insrircinatk grea:<br />
97.<br />
innalaos, s. n. (pl. innalaosuri): neajuns,<br />
rilutate stricaciune : /And a nu<br />
sd face el Papd, cu carele multe<br />
innalkosuri, (textul prezint 6. gre-<br />
sit innalkosul) sipestehotarul ade-<br />
vdrului... adusése 116. Comp. IER.<br />
67, 161, 162, 272, etc.<br />
itupilcakire, s.<br />
dune: 23.<br />
f. Impricare, Impftch-<br />
inpIedeciltnri, s. f. pledick obstacol: 50.<br />
inpidiaturk s. f. pledic, obstacol: 297.<br />
Inphitopt, adj. Imbilcat cu p1ato0i :<br />
93. Comp. DIV. 121: impldtdsafi.<br />
inpleteceteri §i inpleteciturk s. I. Incuratura<br />
74 Comp. 1ER. 42, 291.<br />
inpletecit, adj. Incurcat : 24, 73, 297,<br />
484, etc. Comp. IER. 164, 216, 348.<br />
inpleticire, s. f. IncurcAtuth : 360.<br />
inponcisare, S. f. Impotrivire, contrarietate:<br />
205. Comp. IER. 7: «Antepathia:<br />
inponcisare, nepriimire<br />
firil,ura i urdclung din fire .
878 GLOSARIII<br />
inpotrivnic, adj. contrariu : 23, 71,177,<br />
etc. -- Comp. IER. 30, 31, etc.<br />
lultotrivnie, s. m. adversar : 71, 221, etc.<br />
inpregiura., s. m. veein, megia, 111cuitor<br />
dimprelur : 170<br />
inspaIma (a), v. tr. a spalmlnta, a Ingrozi<br />
: 20. A sa 'v. refl. a se spitimanta,<br />
a se lngrozi: 178.<br />
InsAiinta (a O.), v. refl. a afla, a lua<br />
cunostintit, a se Incuno0iinta : 82,<br />
127, etc,<br />
intemeliitoriu, s. m. Intemeietor, fundator:<br />
9.<br />
&till (a), v. tr. a urmari, a goni, a<br />
prigoni: 98, 137, 146, 254, 477, etc.<br />
intituli (a sa), v. refl, a se intitula: 437.<br />
intriima (a), v. tr, a reculege, a recapita<br />
fortele: 91. A sa, v. refl.<br />
recapata fortele, a se intrema,<br />
a se lntari : 433.<br />
intrant=intealt: in unglaurile ulitilor<br />
sau intr ante locuri 112.<br />
intrat, s. n. intraro: 75.<br />
intregiune, s. f. Intregime. 127.<br />
intrudueittorin, adj. Introducator: 299.<br />
invalatuci (a sa), v. refl. a se lncurca,<br />
a se ameti, a se dezorganiza: 366,<br />
396, 402. Camp. IER. 143, 194, 289.<br />
Invitlatueitura, s. f. incurcatura, neorindulala:<br />
51, 405.<br />
invartejire, s. f. Invirtire : 299. Comp.<br />
IER. 133: invdrtijire.<br />
inviennanosa (a sa), v. refl. a se vlermimosa:<br />
386.<br />
invininat, adj. Inveninat, otravit: 22.<br />
invoe,sa (a sit), v. refl. a se Inveseli,<br />
a se involosa : 428.<br />
J.<br />
Jac, s. n. (pl. jacuri) jaf, pradit, jefuire,<br />
pradare: 9, 278, 327, 414, 432,<br />
451, etc.<br />
Jaleak4, s. m pradator, jefuitor: 415.<br />
Jacui (a) si Jecui (a), v. tr. a jefui,<br />
a prada: 129, 201, 317, etc.<br />
Jecui (a), v. tr. Vz. Jacul (a).<br />
Jienitit, s. f. hambar, grinar : 367.<br />
Comp. IER. 97, 153.<br />
Jiganiuia, s. f. insecia: 24. Comp.<br />
IER. 31, 51, 56, 114.<br />
Nava, s. f.. jertfa, sacrificia: 3, '106,<br />
116, etc.--Comp. IER. 133.<br />
Jirtvi (a), v. tr. a jertfi, a sacrifica<br />
193 i pass.<br />
Juli (a sit), v. refl. a se sgaria, a se<br />
rani : 289.<br />
L.<br />
Lachmos, adj. de plans, jalnic: 211.<br />
Comp. IER. 241, 309.<br />
hinged, adj. far& putere, neputincios,<br />
bolnav: 3.<br />
Lantult, s. n. (pl. lantaje) lant : ca<br />
cu niste 1 antuj e leg dndu-i 407 ;<br />
inceircelldu-1 de la pi6oare pdnei<br />
la grumazi de lam` uj e i obezi<br />
si de cdtms (i) 426. Comp. IER. 57:<br />
lantuh.... lantuje ; 130: lantuh; 212:<br />
lantuje; DIV. 77: lantuje.<br />
Lfiontru i lontru, Want, adv. launtru,<br />
nituntru: 24, 486, 279, 317, 332, 375,<br />
428, etc. s. n. (pl. Nontruri, Iontruri,<br />
luntruri), interior : cum ar<br />
pule" mai in Idontrul Evropiisd<br />
intre 286; in lontrul meinuntenor<br />
sale... a-1 despeirti siléste111;<br />
de demult din luntrul inimii genie<br />
24.<br />
Latratura, s. f. latrat : 9.Comp. IER.<br />
345.<br />
Lectica, s. f. patasch, lefticit: cu viclesugul<br />
socrului salt lui Aper, in<br />
lecticd fu ucis 231. Comp. IER 299.<br />
Lega (a sit), y. refl. a se obliga, a se<br />
lndatora: 337, 357, etc.<br />
:
Legamant, s. n. (pl legamanturi) a-<br />
1iant5., obligatiune, Indatorire : 23,<br />
209, 339, 357, etc.<br />
Legheoanti, saü Leghioana, Lighioana,<br />
s. f. legiune: 128, 209, 221, 225, 240,<br />
etc.<br />
Lenis, adj. lenes: 82.<br />
Lenitoriu, adj. lenes: 374.<br />
Lighione, s. f. insectä, lighioana: 24.<br />
Lighloanft, s. f. Vz. Legheoana.<br />
Limbii., s. f. poPor, neam, natiune: 105,<br />
118, 360 si pass.<br />
Lovi (a), v. tr. a atinge, a se margini:<br />
loves te hotardle Indiii despre<br />
parte Criveitului 60.<br />
Lunatec, adj. zapacit, nebun : 23, 101.<br />
M.<br />
Macenic, s. m. mucenic, martir : Stantul<br />
al lu Hs: mdcenic Dimitrie<br />
pcirdsind besérica 401.<br />
Nahina, s. f masing, instrument: 416.<br />
Mai, adv. mai mult : mai iubria viata<br />
bdrbatului.... deceit a frdtine-sdu<br />
143.<br />
Maiinte si Mainte, adv. mai 'nainte:<br />
120, 121, 123 i pass.<br />
Maistrie, s. f. mestesugire: 82, etc.<br />
Mfacomis, adv. In liniste, pe<br />
mdlcomis au cuprins toate celcitile<br />
429. Comp. IER. 73, 195, 238:<br />
mu Icon/is.<br />
Milluros, adj. tärmurean (= ripensis<br />
. maluensis, ca nume al unel par(T a<br />
Daciei) 69, 217, 219 si pass. Comp.<br />
IER. 197.<br />
Manna, s. f. doick, manca (mold.): 97,<br />
331. Comp. IER. 82; DIV. 73.<br />
Mamina, s. f. grozavenie, enormitate:<br />
mamind i minune de lucru ca<br />
acesta 189.. Comp. IER. 89, 142. 167.<br />
GLOSARIII 879<br />
Maminos, adj. grozav, enorm: cu m<br />
m i nos trupulputerii armelor, putin<br />
de nu toatd ?rata pdmcintului<br />
ldcuit cdptusisd 170. Comp. IE R. 90.<br />
Nana, s. 1. (pl. mdnule: 8, 65, 88, si<br />
pass.).<br />
Mantuinta,<br />
s. f. mfmtuire: 195.<br />
Manunt, adj. marunt: 90, 166, 322, etc.<br />
Manuntal i Manuntele, s. f. pl. maruntaie:<br />
111, 252.Comp. IER. 9, 41<br />
mdnunteile.<br />
Napa, s. f. tiara: 286.<br />
Marmure, s. m. marmorit; 120,142, 458,<br />
etc. Comp. IER. 128<br />
Martur, s. m. mucenic, martir: 401.<br />
Marzac, s. m. Tatar nobil: 426<br />
Mascariclune, s. f. caraghioslic: 203.<br />
Mastacan, s m. mesteacan : 374.<br />
Mastelta, si Mastilift, s. f. muma vitregft:<br />
335, 480.<br />
Mfizae, s. m. scriitoras, scriitor prost<br />
138, 143, 145, 146; 367, 448, 453, 458,<br />
459, 470, 475.<br />
MAzacie, s. f. nestiinta, ignorantä: 366.<br />
Mazda, s, f. mita: cu m dz d d agiunsi<br />
Kind de la Menelaos 93. Comp.<br />
IER. 118, 144, 351.<br />
Neccit s. n. geamie: 107.<br />
Megiesese, adj. vecin, megias: sd schimbe<br />
dragosté frdtéscet i megi esascd<br />
93.<br />
Meidan i Meidian, s. n. camp deschis.<br />
arena: 24, 167, 222. Comp. IER. 317<br />
Nencluna, s. f. minciuna: pass.<br />
Menclunos i Minclunos, adj. mindnos<br />
: pass.<br />
Menitura, s. f. nenorocire, calamitate:<br />
atdta de strasnice menituri i<br />
unis ispitéscd 10. Comp. IER 320.<br />
Mente, s. f. minte: pass.<br />
Mesti (a), v. tr. a nimici, a lovi: nefericiré<br />
i pustietate care armele<br />
turcesti mestit 19=infelici-
880 GLOSARITJ<br />
tatem... devastationemque ab saevientibus<br />
Turcicis armis 42. Comp. IER.<br />
226.<br />
ItteterFig, s. n. (pl. mestepguil)mestesug,<br />
artrt: pass.<br />
Metiutel, Metiutea, adj. mititel: tocmind<br />
inteo nue& metiuté iarbd<br />
puooasci 121.<br />
Miera (a sd.), v. refl. a se mira : pass.<br />
Miloserdie, s. f. indurare, milk: 112.<br />
11119.1os, adj. tialos, mizerabil: 427.<br />
Comp. 1ER. 121, 148, 251.<br />
Moimittä, s. f. maImut5.: 7, 300.Comp.<br />
IER. 147.<br />
Molcom, adv. foarte molcom lace<br />
133=tace chitic, lace molcum (mold.),<br />
nu zice etre. Comp. IER 301. mulcorn;<br />
DIV. 95: mdlcom.<br />
Monarhicese si Monar;wse, adj. monarhic:<br />
23, 165. Comp. IER 112.<br />
Monontahie, s. f. luptrt. singuratecrt: 8.<br />
Comp. IER. 217.<br />
Mrejn1i111,<br />
s. f. dim. din mreaj5.: 24.<br />
Muhammedinese, adj. mohamedan, turcesc:<br />
23.<br />
Mursdelitoriu, adj. muciltor : 21.<br />
Mural (a), v. tr. a masgrdi, a minji:<br />
hcirtiia au muruit 144, 359, 366.<br />
A.<br />
srt, v. refl. a se mlnji : s' an<br />
muruit sci nu sd cunoased 116.<br />
Mu s. f, insecta.: i allele asémene<br />
acestora neputincioasegi neintrarmate<br />
mufite 24 =et id genus infirma<br />
ac inermia . . . insecta 46.<br />
Comp. IER. 108.<br />
Muta (a), v. tr. a schimba: 72, 75, 129<br />
pi<br />
pass.A sa., v. refl. a se schimba:<br />
pass.<br />
Nutare, s. f. schimbare: pass.<br />
N.<br />
Nitbusahl, s. f. nax'alire, invaziune, incursiune:<br />
58, 321, etc.<br />
Niibusi (a), v. intr. a nrw5.11, a face<br />
iruptiune: 78, etc.<br />
Nitbusire, s. F. nivitlire, invaziune, incursiune.<br />
280, 321 si pass.<br />
Nabusitura, s. F. navalire, incursiune,<br />
invaziune: 374, 446.<br />
Nadi (a), v. tr. a fauri, a inventa, a<br />
nrtscoci: 132.<br />
Napadd, s. F. nitvitlire, invaziune, incursiune:<br />
50, 51 si pass.<br />
Napdditorid, s. m. nrtvalitor: 13.<br />
Naprasat (de), loc. adj. fArrt veste: pass.<br />
Naroe, s. n. noroc: 120, 122, 129, 133,<br />
312, 431 si pass.<br />
Narod, s. n. norod, popor, neam : 133<br />
si pass.<br />
Nastalvit, adj. pov'atuit,Invë tat, deprins.<br />
410. Comp. IER. 34.<br />
allutlituril,<br />
s f. navAlire, incursiune,<br />
invaziune, 415.<br />
NavrApi (a), v. intr. a nAv61i, a da<br />
na,valii: 225. Com IER. 70, 76,<br />
195.<br />
Nrivrapitorid, s. m. n'avalitor, uzurpator<br />
: 18<br />
Nand (a), v. intr. a crtuta scripare, a<br />
se indrepta, a o lua spre: cu siata<br />
rdu rdnit fund, en putinei au n<br />
zuit la o casd aproape 257.<br />
Neapotrivire, s. F. nepotrivire, necorespundere:<br />
443.<br />
Neapotrivit, adj. neintrecut, neimitabil,<br />
fitirrt seam'an: 5,59.<br />
Neatoemire, s f. dezacord, neintelegere,<br />
nepotrivire: 63.<br />
Nebetejit, adj. intact, nevatamat : 19,<br />
107, etc.<br />
Ned6jde, s. f. nadejde: pass.<br />
Nedejdui (a), v. tr. a nadajdui : pass.<br />
Nedezrupt, adj. neintrerupt : pentru<br />
ne d e zr up t a continuatialui oarece<br />
pi<br />
cu laudd atingdnd 107.<br />
Nedumnazaire, s. F. nelegIuire, sacri-
legiu: 112, 339, 344, 345, etc. Comp.<br />
IER. 225.<br />
Neimat, adj. nepatat, curat: a neima-<br />
til constientii intregiune sd pd-<br />
zim 10. Comp. IER. 159, 180, 261.<br />
Neintors, adj. imobil, nemiFat : cu infipti<br />
pasi si cu neintoarsd fafd<br />
7=fixo passu et immota facie 31.<br />
Nemica, adv. nimic: pass.<br />
Némis, adj. nobil: 473, etc.<br />
Nenfirocit, adj. nenorocit: pass.<br />
Neogoit, adj. si adv. necurmat, morel:<br />
cu muitni mai pre lesne ar fi cuiva<br />
neogoit a le pkinge 22=facilius<br />
esset euique ea continuo deplorare<br />
44.<br />
Neparisit, adv. mereil, necontenit: 93.<br />
Neprilaten i nepriiatin, adj. i s. m.<br />
vrajmas, dusman: pass.<br />
Nesearandaviöos, adj. nescirbos : altd<br />
ndpaste... nu mai nescdrandeivióoasei<br />
de cdt cé dintdi 472.<br />
Nesco6orat, adj. necercetat, nescormolit<br />
: nici-un unghig nesco6 or at<br />
n'am ldsat 281. Comp. IER 202:<br />
nescuciuratd.<br />
Nesmentit, adj. si adv. precis, stabil,<br />
neschimbat: caril mathematicéste<br />
cursul annilor foarte nes m entit<br />
au insdmnat 191 ; nesmentite<br />
ei nebetejite peril 107.<br />
Nestare, s. f. inconstantil, nestabilitate,<br />
netinere: nestar é la cuvdnt a lui<br />
Decheval 82.<br />
Netocmalil, s. f. nepotrivire, dezacord,<br />
neintelegere: otóastd a lor n eto cmaid'<br />
nu socotim de aluré sd fie<br />
purcegdnd 63.<br />
Nevoe (ce-), s. F. anevoia, epilepsia:<br />
din bduturd kind mdsurd, l-au<br />
lovit ce nev o e 296.<br />
Nezmult, adj, nedezradacinat, nesmuls:<br />
107.<br />
GLOSARIII 881<br />
Ni, conj. nicl : 73. Comp. IER 29.<br />
Niciliurl, adv. nicaIerI: pass.<br />
Niels, conj. nicI : 251.<br />
Noime, s. f. noutate: nice vechimé asupra<br />
no i me I capul s-ar rddica 86.<br />
Nuar i nuir, s. m. nor : sd fie poruncit<br />
nuir il or sd nu mai; ploae<br />
140; sci sloboazd nudrii piatrd<br />
in chip de ghiate 141; peind la<br />
nuiri inveirtit rddiceindu-sd 170.<br />
Comp. IER. 33, 113, 123, etc.<br />
Numere, s. f. pl. [reprezinta exact plur.<br />
latin NOMINA cu rotacizarea luI N<br />
intervocalic]=nume, numirT: 53, 57,<br />
59, 60, 66, 69, etc., etc.<br />
o.<br />
s. F. horn,: 72, 285, 286 0 pass.<br />
Obiceinic si Obicélnic, adj. potrivit<br />
obiceiuluI: 86, 206.--Comp. IER. 63<br />
Obiclui (a), v. tr. a obicinui: pass.<br />
A salv refl., a se obicInui: pass.<br />
Obicluire, s. f. obicInuintil : 438, etc.<br />
Obicluit, adj. obicinuit: 72, 186 i pass<br />
Oblastie, s. F. stapanire, dominatiune:<br />
60, 206, 255, etc.<br />
Oblici (a), v. tr. a afla : 126, etc. A<br />
53,<br />
v. refl. a se afla: 239, 480, etc.<br />
Obligui (a sh), v. refl. a se obliga, a<br />
se Indatora: 23.<br />
Obrinti (a sil), v. refl. a se inflama: 314.<br />
OW;11 (a), v. tr. a Insciinta, a publica:<br />
passim.<br />
Ochean, Ocheen, si Ochelan, s. n. ocean:<br />
60,116 117.Comp. IER. 29, 137, 161.<br />
Oilfinaoara (sail Odfin(oaril, Odaneoarfi,<br />
Odfililioare, etc.), adv. odinIearl:<br />
11, 19, 102, 130, 140, si pass.;<br />
nicl, nici odata: 97, 254, etc.<br />
Odejdie, s. f. odajdiI: 24.<br />
Ogoi, (a sa), v. refl. a se astimpara, a<br />
56
882 GLOSARIIJ<br />
se calul de seirituri 0 de<br />
asveirlituri nu s' au ogoit 410.<br />
Olat, s. n. (pl olaturi) tinut, provincie<br />
: 66, 224, 428, etc.--Comp. IER. 27.<br />
Olecdi (a), si Olicdi (a), v. tr. a se<br />
väeta. a se boci: ameinduror inpdreitiilor<br />
de plans qi de o ec ei i t<br />
steirmare i reizsipei 93; jélnic glasul<br />
robiei olicitese 175.<br />
Oltarlu, s. n. altar: pazi focul carele<br />
la olt ariul Boazii ardé 97.<br />
Omiinas, s. m. dim. omulet: eine, $i<br />
de undeleqti tu, o omeina$ule?<br />
8=quis. cujasque tu homuncio 32.<br />
Omenit, adj. onorabil, cinstit : om enite<br />
cititoriule 109, 452, 458, etc.<br />
Orfanothrofie, s. f. asil de copii gäsiti:<br />
sau in casa sa, sau in or fanothr<br />
o fia de ob$te ii crutei 112.<br />
Osahl (de), loc. adv. afar& de, deosebit<br />
de: 124, 288 si pass.<br />
Osirdie, s. f. osIrdie, straduinta: 3,222 etc.<br />
Osirdnic, adj. harnic, strAduitor : osir<br />
dnici tocmitori, 0 bine cumpeitati<br />
domnitori 13.<br />
Osmilnesc, adj. turcesc: 12.<br />
OstAmpui (a,) v. tr. a respinge a alunga<br />
: une-ori singur, alle-ori prin<br />
hatmanii MI neipeidirile Teitaralor<br />
$i a Vlahilor ostampuia 406.<br />
Ostenintrt, s. f. osteneald 3, 180, 181, etc.<br />
Ostenesc, adj. militdresc: 80, 219, 417,<br />
418.<br />
Ostenire, s. f. expeditiune:pentru o ?tenir<br />
e cu neiroc ca ace-la 129;<br />
os t eniri inpreunei cu Moldovénii<br />
asupra altora sá fie Mout 365.<br />
(Comp. 1nc& 148, 223, 336, etc.)<br />
Ostenitorin, s. m. seful, conduckorul<br />
uneI expeditiunf: Cad Flac acela<br />
hatmanul pre vrémile ml Avgust<br />
in Misia era o$tenitoriu 129--<br />
130.<br />
Otclinnui (a), v. tr. a guverna, a carmui:<br />
pass.<br />
Otchrinnitoriu, s. m. guvernator, carmuitor<br />
: 3, 364, etc.<br />
Otesi (a), v. tr. a potoli, a Impdca:<br />
lard pre Turd in locul lor cu alte<br />
darurisd-lote$ascd 415.A sit<br />
v. refl. a se potoli, a se calma: de<br />
dvrerile ce trdgé sd ote$iia 97.<br />
Oinrac, s m. veteran: si inpland-o<br />
de cetaténi 0 de osta0 viterani<br />
(ace$té era cum sint oturacii<br />
la Turci) 83.<br />
P.<br />
Pale, s. m. paj (page): au peril ucis<br />
de paicii seii 350.<br />
Paing, s. m. p&Tajen : In mrejé p aing<br />
u 1 ui alte lighioi nu sei pot<br />
prinde 24=aranearum tells non ...<br />
posse capi insecta 46.Comp. 1ER. 113.<br />
Painjini (a), v. tr. a painjini, a urzi:<br />
acéste le p ainj inii a Latinii la<br />
ivala lumii 422.<br />
Pfinzáturii, s. f. albituri, rufärie, pinzeturl:<br />
svar$indu-sd acmu, pline<br />
de p anz a turi chichitele hirurghilor<br />
14 = deficiente jam plenissima<br />
chirurgica theca... linteolis 37;<br />
ne mai rdmaind panz turi 81;<br />
nici panzaturi au mai reimas 186.<br />
Piipdsc, adj. papal : 116.<br />
Phil, prep. pdna: 3, 283, etc.<br />
PArdros, adj hipotetic: din viseroasd<br />
p eird7 o a sei tellcuiré lui Maienburg<br />
264.<br />
Paransanghe, s. f. milk distant& de<br />
30 de stadiI sad 3750 de past: Inca<br />
patru parasang he (mile marl)<br />
nu mersése 405.<br />
POI ing, s. ii. parinc: nu o allã sdmanta<br />
adeveiratd, ce zizanie ipáring<br />
387.
Parnic, adj. ipotetic (?) : i alalfi acestii<br />
pdreri p ar nici vdnturiazd<br />
221.<br />
Parte, s. I. carare, potec5. (in apadA)<br />
ca nu cum-va p dr le rdtdcind 297.<br />
PArtnicesc adj. particular: a insuratului<br />
qi a mdritatului" leg dturd<br />
peirtnióctsed hind 26=thori et<br />
connubii connexio cum sit particularis<br />
48; de oare-care affeetafie<br />
partniéased atins 116.<br />
PasArnicd, s. I. dim. p5.sarick: 24.<br />
PatemA i Patimd, s. I. suferintA: 22,<br />
82 0 pass.<br />
Pentecoste, s. f. pl. Rusalii: in zua<br />
de Pentecoste 246<br />
Pentru, prep. despre: pass.<br />
Pesti (a), v. intr. a Intirzia, a eabovi:<br />
98.Comp. IER. 310.<br />
Petiutinderé i Petutindene, Pretintinderé,<br />
Pretutinderé), adv. pretutindenI:<br />
156, 179, 319, 321, etc.<br />
Piftire, s. f. piftio (?) : decal cerbii<br />
mai fugare i deceit piftir é mai<br />
dejghefdtoare iaste 179.<br />
P4té1uith, S. F. baltk iaz : aratd-sd<br />
din ceizvor s' au scurs p istélnif a<br />
acestii puturoase basne 139 ; In<br />
pistélni f d fi in bdlli stdtdtoare<br />
oprindu-sd ibid.; niste tinoasd p is<br />
telni d i glodoase tini ibid.;<br />
pist elni f a basnii bulg dresti 147.<br />
Pizmaluitoriu, s. m. pizmuitor: preunii....<br />
fdrd socotiald pizm luito<br />
ri la meidanul luptii ii strigei<br />
24=intempestivos osores ad arenam...<br />
provocant 46.<br />
Plea 0 Plan, s. n. pradk: 148, 292,<br />
369, 405, 415 i pass.<br />
Plini (a), v. tr. a Implini, a Indeplini,<br />
a Avir0: pass.Asa., v. refl. a se<br />
In(de)plini, a se s5v1r0: 206 0 pass.<br />
P1oadi, s. f. fertilitate, productivitate:<br />
GLOSARIU 883<br />
cu ploada p d m dn tului, cu frumusefe<br />
cdmpilor 16=telluris fertilitato<br />
bamporumve amoenitate 39.<br />
Plodi (a sA), v. refl. a se spori: 138.<br />
PloinAdet, adj i s. m. scornitor: si<br />
alfii multi sint de acest feliu de<br />
plomeideti 101.<br />
Poate-fi, loc. adv. poate: 7, 128, 150<br />
0 pass.<br />
Pocaianie, s. f. pocaire, poc5Int'a : acestd...<br />
la iesitul sufletului strdmtd<br />
p ocaianie, besérica in loc de<br />
po caianie n' au primiit-o 347.<br />
Pocitanie, s. f. povestire:p o cit anii a<br />
acesta a lui Lasldu atdta am<br />
infruntat-o 453;p oci t ani e acesta<br />
zice...<br />
sd o fi luat din istoricul<br />
cel unguresc ibid.; toald p o c it aniia<br />
acesta altd ceva nu cuprinde<br />
458.Comp. IER 219.<br />
Pocyalk s. F. Vz. Pohfalk<br />
Podan, s. m. supus: 325.<br />
Poetic, s. m. poet: 72, 117, 128, etc.<br />
Poffalk s. F. Vz. PolifalA.<br />
Poftori (a). v. tr a repeta : 70, 117,<br />
153, etc.--Comp. IER, 42, 74 etc.<br />
Pogrebanie, s. f. InmormIntare, ingropare:<br />
247, 258, etc.<br />
Poharni (a), v, tr. a rAsturna, a dobori,<br />
a dhama: 410, 425, 433. A. sit,<br />
v. refl. a se surpa, a se strica: lucrurile<br />
tot din reiu mai in rda sd<br />
pohdrnaa 407.Comp. 1ER. 47,<br />
82, 101, 152, 161, 199, 230, etc.<br />
Polarnit, adj. surpat, ped.p6dit: p ohdrnit<br />
ndrocul lui .Decheval 83.<br />
Comp. IER. 170.<br />
Pohfali i Perak Pocrabi, s. triumf:<br />
7, 105, 137, 187, 334, 376, etc.<br />
Pohfaili (a sä), v. refl. a se lAuda, a<br />
triumfa: prin ctle in patru parri<br />
a lumii deschise a Romi(i) porfi<br />
sdintrepohfdlinda-sd 10.
884 GLOSARIII<br />
Po holu i Puholu, s. n. (pl. hoae)<br />
torent, siroItt: 6, 14, 202.Com. IER.<br />
113, 116, 307.<br />
Poiade, s. f. nävälire, incursiune, invaziune:<br />
aratd-sei p o i ad é varvarilor<br />
dintdi 273; a triia p oi a d e<br />
s' au fdcut...mai grozavd 275 (comp.<br />
Inca pg. 223, 274, 446, 475, ere.).<br />
Pojar, s. n. incendiu, foe: 278, 290, etc.<br />
Pole, s. n. (pl. polcuri) legiune : 79,<br />
130, 464, etc.<br />
Pominoc, s. n. prinos: ca pom in ocul<br />
pdmdntului lor in tort annii<br />
la cdscata poarta s'au obliguit<br />
23=ut primitia terrae, singulis<br />
annis, ad hiantern illius portam....<br />
obligantur 45.Comp. IER. 133.<br />
Popré, s. f. (pl. poprele), proptea, razAm:<br />
nici popr éle sd se razime<br />
au 221. Comp. IER. 127, 300.<br />
Poroncit, s. f. poruncà: pass.<br />
Poronci (a), v. tr. a porunci : pass.<br />
Potopi (a sit),<br />
v. refl. a se pr5,p5Ali, a<br />
pieri: 278.<br />
Potopire, s. f. prapg,denie, peire: 427.<br />
Potricali (a), V. tr. a ghuri : stdlpul<br />
accl de marmure, din vary peinei<br />
in temelie, sd-1 fie potricdlit<br />
142; cdt i marmurile acéle p otricdliia<br />
457.A , v. refl. a<br />
se gaud: 458.<br />
Potricalit, adj. Omit, stiapuns : 413.<br />
Comp. IER. 140, 198.<br />
Poyijie, s f. mobilk unealta: ca cum<br />
de p o v ij ii a afldrii sdracd ar probozi-o<br />
6; alte a casii po vij ii157;<br />
cu toatd povij ie caselor 294.<br />
Pragntatie, s. f. lucrare: noi firi-am ldsat<br />
pr ag m ati a (lucraré) aéasta<br />
178.<br />
Pray, s. n. praf: pass.<br />
Prici (a), v. tr. a privi : 361,. etc.<br />
Precumns, adv. precum: precumus<br />
iaste fire basnii" 145.<br />
Predosloyie i Pridoslovie, s. f. precuvintare:<br />
pass.<br />
Preglur, prep. In jurul, imprejurul: cu<br />
niste groznici: serpi i bdlauri p r egIurgrumazIi<br />
p r egiur mijloc<br />
incinsd 360; p r eg iur limba Pecinighilor<br />
sd sd invdldtucéscd 366.<br />
Premare, adj. primar: carile iera var<br />
pr e in a r e inp dratului 408.Comp.<br />
IER. 266.<br />
Prepus, s. n. bandia16, IndoIa16: 77,<br />
144 si pass. Comp. IER. 93, etc.<br />
Peestiyi (a si), v. refl. a muri: s' au<br />
p r estdv it in tuna lui Innie 357;<br />
Pretanddlui (a) i Pretendelui (a), v.<br />
tr. a pretinde: 300, 387.<br />
Pretendui (a), v. tr. a pretinde: 25.<br />
Prevoroayal, s. f. precuvintare: in predosloviia<br />
(sau precum noi zicem<br />
in pr evoro av a) hronicului" lul<br />
Ureche 136.<br />
Preyoroyire, s. f. precuvintare: 109, 215.<br />
Prezentui (a), v. tr. a Infatisa, a pune<br />
Inainte: mai' de aproape le p r ezentida<br />
(le pun6 innainte) 360.<br />
Comp. IER. 47.<br />
Pricini (a), v. tr. a pricinui, a cauza:<br />
15, 196, etc.<br />
Pricinitorlu, s. m. pricinuitor: 3.<br />
Pridoslovie, s. f. Vz. Predosloyie.<br />
Prilaten, adj. si s. m. prieten: pass.<br />
Prilatesug, s n. prietesug: pass.<br />
Printipal, adj. principal: 75) explicat<br />
In nota marginal& prin mai de frunte).<br />
Prirod, s. n. nearn (oare0-cum: sträneam):<br />
nici rodul prir odul lor<br />
din Grecii Troaddni sd ii sdtragd<br />
100.<br />
Pristay, s. m. pristav: 254, 278.<br />
Prisayire, s. f. moarte : pdnd la p r i st<br />
dv i r é lul Constantin Marele 245.
Proaspat, adj. recent, no& : 123, 124,<br />
132 si pass.<br />
Probalui (a sa), v. refl. a se incerca,<br />
a se proba: 184.<br />
Probozala, s. f. mustrare, ocaea: a L eqi<br />
o r acestora cuvinte $1. p r ob osale<br />
125.Comp. IER. 34.<br />
Probozi, (a), v. tr a mustra, a dojeni,<br />
a marl, a insulta: 6, 124, 171, etc.<br />
Probozire, s. f. mustrare, dojanä, insulta;<br />
nici alt-feliii de prob ozir e<br />
sd le dam 144; de proboziregi<br />
cleveta altora pdziti 478.<br />
Procopsi (a), V. tr. a profita, a folosi:<br />
283.<br />
Prodosie, s. f. vinzare, trädare : cu a<br />
lor pr o do sie qi viclem sd sd<br />
fiid fdcut cale nepriiatinilor (in<br />
nota marginara explicat prin vinzare)<br />
94.<br />
Proliaz, s. n. lant? : pre un ogar in<br />
pro ha z gata fiind 21.<br />
Pronie, s. f. Provident& : ace de sus<br />
Pr o ni e 21.<br />
Prooratec, adj. prorocitor, ghicitor: a-<br />
cob sà afld un sahastru pr o or<br />
ate; adecd carile cuno0U incrurile<br />
viitóre 409.<br />
Propozit, s. n. intentiune: cdci p r op<br />
o z itul (pusésem in minte) nostru<br />
iera 461.<br />
Propozitie, s. 1. propozitie (in logia):<br />
130.<br />
Prosac, s. m. Prusian: 415.<br />
Prostac, adj. simplu, naiv : 138 455.<br />
Prostime, s. f. simplicitate, naivitate,<br />
nerozie; poporul de jos: 139, 144, etc<br />
Protie, s. f. Intiietate: cu totii acéstd<br />
pro tie (adecd locul cel mai de<br />
cinste) lor au dat 88.<br />
Provintie, s. f. provincie : pass.<br />
Publica, s. 1. republieä : 282.<br />
Puholn, s. n. Vz. Pobolu.<br />
GLOSAR1U 885<br />
Punt, s. n. (pl. punturi) punct, conditiune:<br />
conditii gi p unturi foarte<br />
cu ocard... pund 411.<br />
Pusatura, s. f. pozitiune, situatie: de<br />
pe pus cit ur a locului de iznoavd<br />
li-au numit 69.<br />
Paths, adj. puturos, imputit: 139.<br />
Putreginne, s. f. putrezire: 86, 169, 260,<br />
Putinel, adj. putintel, 88, 95, 101, 141.<br />
279, 389, 408 si pass.<br />
R.<br />
Racosi (a sa), v. refl. a se fascula, a<br />
se rasvrati : Rowing, zice, s' au r eio<br />
?it asupra lui Isachie 133 ;<br />
Parthii gonise pre inpdratul... fi<br />
iard$ sa rdcoqise 195. Vz. Rocoi<br />
(a sa).<br />
'Wince (a-0), v. refl. a semilna : die*/<br />
$i la fatd foarte g'au fost rdduceind<br />
cu ddnsul 98. Comp.<br />
IER. 207.<br />
Rilsad, s. n. plantatiune: 14<br />
Rasipi (a) i Rázsipi (a), v. tr. a risipi,<br />
a d&rama: 370, 431 i pass.<br />
Raspublica, s. f. republic& : 377, 430, etc..<br />
Rastoarce (a), v. tr. a smulge: din<br />
mdnule lor rdstorcdndu-le 8.<br />
Raschira (a sa), v. refl. a se Imprastia:<br />
6.<br />
Ratui (a), v. tr. a apära : ca cu arme<br />
sd rdtulasca orthodocsia 312.<br />
Ratuire, s. f. aparare : armele a dréptii<br />
ratuiri apucdnd 24=arreptis<br />
justae defensionis armis 46.<br />
RatunzRa, s. f. ratunjime: 86.<br />
Razlatire, s. f. imprastiere : 86.<br />
Razleti (a sa), v. refl. a se imprastia: 58.<br />
RAzletit, adj, imprastiat : 101<br />
Razuaste (a), v. tr. a renaste, a face<br />
sa, renascrt, a reinvia : 100.
886 GLOSARIU<br />
Razsári (a), V. intr. a rashri : pass.<br />
Rizsarit, s. n rasiirit : pass.<br />
Rizsbi (a), v. tr. a rasbi: 13'7, etc<br />
Riizsboin, s. n. rftzboIu: pass.<br />
Razscumpara (a), v. tr. a rascumpAra:<br />
102, 210, etc.<br />
Razsipa, s. f. risipa, risipire, nimicire:<br />
13, 105, etc.<br />
Ilitzsipi (a). v. tr. Vz. Itasipi (a).<br />
Ilitzsturna (a), v. tr. a Asturna. 349.<br />
Razsuflu, s. n. rasuflare: a o bate auinceput<br />
fdrei r eizsuf lu 94; Varvarii<br />
macar cum reizsu flu nu da 406.<br />
Recomendui (a), V. tr. a recomanda: 203.<br />
Recomendalui (a), v. tr. a recomanda:<br />
420.<br />
Referindar, s. m. referendar: 115.<br />
Rezidentie, s. f. resediata, scaun: 285.<br />
Rocosean, adj. si s. m. rebel, razvedtit<br />
(or): carii sd fdcusei rocoyéni<br />
asupra inpeirdfiii 228<br />
Rocosi (a 0), v. refl. a se rescula, a<br />
se revolta: Gotthi ce suppue de<br />
Theodosie.... dupd moarté lith sd<br />
roco$isd 273; Gotthii din Misia<br />
roco$indu-sd 489; Vz. Inmost<br />
(a sa).<br />
Roiu, s. n. (pl. ra), roih: ca roii<br />
s'au pornit 58.<br />
Rugamente, s. f. rugaminte: 140, 142,<br />
211, etc.<br />
Rumpturii, s. f. fragment : a SchythiS<br />
inghetate rumpturi 11=gelidae<br />
Schythiae fragmenta 34.<br />
S.<br />
Sacretarin, si Secretarin. s. m. sacratar:<br />
115<br />
Saliastrn, s. m. sihastru, pustnic: 409.<br />
Salasluire, s. f. sedere, lacuire: 181.<br />
Samalui (a), v. tr. a socoti, a calcula:<br />
51, 481, etc. -- A sa, v. refl. a se<br />
socoti, a se calcula: 78, etc.<br />
Samaluire, s. f socotealA, calculare :<br />
261, 447, 479, etc.<br />
Samaluitoriu, s. m. socotitor, calculator:<br />
51. 324, 396, etc.<br />
Millen-tie i Sementie, s f. neam, semintie:<br />
pass.<br />
Sariltura, s. f. spirit (fig.): de unde<br />
fie$te-care cdt de putind sdrdtur<br />
d avdnd la criers 244.<br />
Savarsi (a sa), v. refl. a muri: acolo<br />
s' au say drqit in luna lui Avgust<br />
10 zile 195.<br />
Savirsit, s. n. sfirO.t: 119, etc.<br />
Sazdanie, s. f. creatiune: ace$tiilumi<br />
gi a toatd seizdanie luerdloriul<br />
Dumndzdu 252.<br />
Scandal, s. n lovire, lovitura., cIocnire:<br />
sc and al u 1 pi6forului departe sd<br />
o svirliascd 298. Comp. IER. 110,<br />
114.<br />
Scandalal, s. f. scandal: 96. Comp.<br />
IER. 146, 147, 166, 183, etc.<br />
Scarandavi (a sit), v. refl. a se scirbi:<br />
de numele creeinilor foarte scar<br />
d'nd dv in du-s d 202: s a sd<br />
sc(d)rdnddvascd, de minciuna<br />
bdsnuitoriului 448. Comp. IER.<br />
111, 189, DIV, 126.<br />
Scaués, s. n. satinet: 211. --<br />
Comp.<br />
IER. 47, 177,<br />
Schimosi (a), v. tr. a deforma, a schimonosi:<br />
19, 147, 452, etc A sa,<br />
v. refl, a se deforma, a se schimonosi:<br />
124, etc.Comp. IER 36, 262.<br />
Schimositura, s. f. deformare, schimonosire:<br />
148, 169. Comp. IER. 267.<br />
Schiptru, s n. sceptru: pass<br />
Schizmi (a sit), v. refl. a se Imbritca:<br />
schizmitu-s' au, ca cum chipul<br />
$i fire.. $-ar fi lepddat, insd alta<br />
de scorpie au inbrdcat 22; frumos
s' au s c hizmit i s' au ghizdeivit<br />
102. (Comp. IER. 21: schismiré).<br />
Sclip, s. n* bolta: din piéor in pi6or<br />
boltd, sau cum mai prost zicem<br />
scl ip radical 189. Comp. IER.<br />
127; DIV. 93.<br />
Scui a (a A), v. refl. a se scurge : ea<br />
neisipul in 6asornicul cel de ste-<br />
cid, unul dupd altul sour ein d us<br />
ei 449.<br />
Secretariu, s. m. Vz. Sacretarin.<br />
Sementie, s. f. Vz. Samentie.<br />
Sentenlie, s. f. parere, opinie: 62, 180,<br />
etc.<br />
Seraschérin, s. m. general 449.<br />
Sfedenic, s. in. sfetnic: cu sfatul de<br />
ob?tie, innainte-i pre s fe d en icul<br />
sda... cu oaste trimitind 386.<br />
Shimk s. f. rask haina, calugareasca:<br />
fi ludnd s him a ceilugdriascei 343;<br />
pre care desbreiednd-o din shim a<br />
edlugeirescei 410.<br />
Sigeth si Sigiath, s. F. sageatil: pass.<br />
Sii (a sa), v. refl. a se sfii: 6, 100, 116<br />
si pass.<br />
Siialh, s. f. sfiialä: pass.<br />
Siltk s. F. cursk lat: 111, 326, 426.<br />
Comp. IER. 177, 203, 204.<br />
Simel, s. F. ascutis, vIrf: simceoa<br />
condeiului set' intoarcem 114.<br />
Comp. TER. 41, 63, 79, 146, etc.;<br />
DIV. 77.<br />
Simcelos, adj. talos, ascutit : de limba<br />
sim e el o as d peizindu-1 i ocrotindu-1<br />
3. Comp. IER. 197.<br />
Simgarai, s. m. Sf. Gheorghe: in zua<br />
de Simkorzi 415.<br />
Sin, s. n. sin : pass.<br />
Singe, s. n. singe : pass.<br />
Sint, sintem, vb sint, sIntem: pass.<br />
SirCp §i Siriap, adj salbatic, neimblinzit:<br />
14, 226, 343, etc.<br />
Sirepie, s. f. salbatecie: 20.<br />
GLOSARIU 887<br />
Slabacinne, S. f. slabicIune: 201, etc.<br />
Slim, s. n. adunare: unde era sei sei<br />
facd slim de ob$te 287.<br />
Slobozie, s. f. colonie: 66, 105, 157, 464,<br />
etc ; libertate: 107.<br />
Smomi (a), V. tr. a ademeni, a momi:<br />
401.<br />
Sotie, s F. tovarás: 18, etc.<br />
Spilmanta (a), v. tr. a spaIminta: 406,<br />
etc.<br />
Sparge (a), v. tr. a birui; 294, 355, 415<br />
si pass.<br />
Sparia (a), v. tr. a speria:298, etc.<br />
Spentica (a), v. tr. a spinteca: 287.<br />
Stâblit s. F. ramura; fig. premiu, recompensh.:<br />
nu numai s t a b 1 a biru-<br />
in)ia..<br />
nedejduim 9; s t ei b la bi-<br />
ruinfii set' apuce 172. Comp. IER 97.<br />
Stalp, S. m. coloank columna, monument:<br />
105, 118, 129, etc.<br />
Starnuta (a), v. tr. a stranuta: 289.<br />
Comp. IER. 189.<br />
Stand (a sil), v. refl. a se baza, a se<br />
Intemeia: pre carile toatei Levangheliii:<br />
obiceinicei sa st drue qte<br />
206; mincluna nu poate sã s d<br />
stdrulased in basnele sale 449.<br />
Stavi (a sit), v. refl. a se stabili, a se<br />
aseza: 224, 304, 471.<br />
Stepena, s. F. treapta, rang: 25, 102,<br />
190, etc.Comp. IER. 29, etc.<br />
Stidire, s. f. sfialk rusine: 6, 7, 101,<br />
etc.Comp. IER. 32, 210, 290.<br />
Stihie, s. f. element: in putdrile stihiilor<br />
weizindul 89. Comp.<br />
IER. 27, 34.<br />
Strilmpt, adj strlmt: pass.<br />
Strampta (a), v. tr. a stemta: pass.<br />
Stramptoare, s. F. strlmtoare : pass.<br />
Strica (a), v. tr, a bIntui, a face stricachini,<br />
a calca: addsd fdrdle Romanilor<br />
despre Dundre s tric a 78.<br />
Stropsi (a), v. tr. a calca In pidoare,
888 GLOSARIII<br />
a strivi, a navali 146, 154, 337, 349,<br />
350, etc.<br />
Stropsit, adj. strivit, nimicit : 332.<br />
Stropsitnra, s. f. n.v1ire, nimicire<br />
223, 270. Comp. IER. 188.<br />
Struncina (a sa), v. r. [derivat prin<br />
suf.-inare de la a struci a stoarce,<br />
a strivi" =lat.* EX-TRUC[RE] a se<br />
sdruncina: tare au inceput a s<br />
struncina $i...aseiscutura 334.<br />
Strancinitat, adj. sdruncinat: acmu fdrimate<br />
$i str u n ciu na t e lucrurile<br />
inpiirdtiii 433.- -Comp. IER. 36.<br />
Snpfeca (a), v. tr a inchina: cu umilit<br />
suflet si cu infreintei inimd plecdnclu-1<br />
gi suplecdndu-l3<br />
Sopstare, s. f. substanta: care nici fiino,<br />
nici sup star e poate aye<br />
453.Domp. DIV. 186 substare;<br />
93 : substdrile.<br />
Surgnn, s in. exilat: I-au fdcut surg<br />
un 121; $i pe toti Episcopii ce-i<br />
fdcuse Constantie sur guni 251.<br />
Sylleva, s. f. sila1,6: 178<br />
Sympatriot, s. in. compatriot: omenitilorsiiubitilor<br />
sympatrioti52.<br />
S.<br />
Sarni (a), sail Serui (a), Sgrni (a),<br />
V. tr. a desemna, a descrie; 116, 117,<br />
159, 202, 285, 299, 300, etc.<br />
Sicui (a sa), v. refl. a se orindui, a se<br />
pregilti : inpartind oaste pe la hatmani<br />
$i $icuindu-sd, au luat<br />
drept pe ace cale. 405. Comp. IER.<br />
7 : Alaiu: petrecanie, tocmala de<br />
oaste, icuir e, 72: eu tobe $i cu<br />
surle alaiurile icuin d; 186 : de<br />
reizboiu $d $ieula<br />
Sirag, sir, rind: 95.<br />
Simi (a), v. tr Vz. .firui (a).<br />
ci<br />
611a11, s. n. drum: de acolo liahul<br />
oftilor lui prin tara le$ascd 285 ;<br />
sd cunoa$te $1i a hul carile au<br />
lost tiind Varvarii lui Atila 285.<br />
Sparcui (a), v. tr. a Imprastia, a risipi:<br />
452.Comp. IER 326.<br />
.5parcnit, adj. Imprastiat, risipit: 83.<br />
t;tinpit, s. n. scuipat: prin stiupit<br />
$i tind le cle$chide luminile: 197--<br />
198.<br />
T.<br />
Talfa, s. f. ceatii : au trecut cu taifa<br />
o a la dupd ciialalti la Italia<br />
266.<br />
TalanItit, s. f. female desfrinata: ca tá-<br />
lania dezmeitatd pre ulild a sd<br />
purta 366.<br />
Mid (a), v. tr a explica, a traduce:<br />
pass.<br />
Talcuire, s. f. explicare, traducere: pass.<br />
TMliusag, s. n. (pl. td1hu$aguri) talhärie:<br />
'78, 138, 323, etc.<br />
Tamp, adj. tocit, stirbit: 115, 222, etc.<br />
Tampina (a), v. tr. a Intimpina: pass.<br />
Tfunplare, s. f. Intimplare: pass.<br />
Tand... thud, adv. clnd ..<br />
end, aci... aci:<br />
Grecii ca un om cdnd trage de<br />
moarte, land le$indnd, tdnd iard$<br />
mai rdksufldnd 422.<br />
Vorba tdnd nu-I nicl de cum ,.o<br />
eroare tipograficil" cum presupunea<br />
Sion, care intilnia aceastä forma pentru<br />
Intila oath In DIV. p. 155: iard<br />
sotia soarelui, care land plind,<br />
tand de$artd".<br />
Forma aceasta e deasa la Cantemir<br />
si la alti scriitorI moldoveni din secolul<br />
al XVII-lea. Asa buna-oara:<br />
IER. p. 30 ; ceu sufletele numai<br />
tand biruia, tand se biruia; p.
228: tdnd pe sine norocit, teind<br />
ciasul inpreundra fericit $i de<br />
buni chezi numiia; p. 334: tan d<br />
la nemica, tdnd la a fi a lucrului<br />
sd intore.<br />
Dosofteiu, Viata i petréceré svintilor,<br />
Ia§1 1682, fol. 41 b ; trdgdndic<br />
t and cu dinii, t an d ü cu codele<br />
beitdndu-i; fol. 180 a: tdn du<br />
mdntuindii de imfldturd, tin du<br />
gonindti dracil, comp. §i fol. 183 a.<br />
Varlaam, Cazania, Dumeneca a treia<br />
srtptrtmana, in post: cdci cruce iaste<br />
acéia, cdnduli pune mdna tan d<br />
intruin umdr, land intr' alt, land<br />
in frunte, tdnd in plept.<br />
Care A, fie origina lui land ? In<br />
dialectul sard din Logudoro exist&<br />
adverbul tando tradus de Spano Wizionarlo<br />
Sardo-italiano, p. 393) prin<br />
allora, in allora", iar In locutiunea<br />
dai t and o in tando" are Insemnare<br />
de di tratto in tratto"<br />
din and In and. Sardul tando<br />
rominul land 41 a& drept origine<br />
latinul vulgar *TANDO, un corelativ<br />
al lui QUANDO, prin aceiasi alternantrt<br />
QU:: T ca In QUOT:: TOT,<br />
QUANTUS TANTUS, QUALIS : :<br />
TALIS, etc. Iata Inc& unul din cuvintele<br />
latine vulgare pastrate numai<br />
In dialectul sard i limba romlneasert.<br />
Nu e oare o dovadrt mai<br />
mult ca o mare parte din colonistii<br />
adu§i de Traian In Dacia, vor fi fost<br />
originarl din Sardinia ?<br />
Tingulala, s. f. jale, lamentare: 297.<br />
Tartar, s. n. (pl. tartaruri): adincime,<br />
infern: 89, 253.<br />
'Iran, adv. tarziu: pass.<br />
Tas, s. n. ceaFrt, ulcior: lovindu-1 cu<br />
t a s ul eel ce sd spald in cap<br />
335.<br />
GLOSARIU 889<br />
Temeliitorlu, s. m. Intemeietor : 192.<br />
Tepsie, s. f. tipsie: 345.<br />
Timpina (a), v. tr. a Intimpina; pass.<br />
Vz. Timpina (a).<br />
Titul, a. n. (pl. tituluri) titlu; 50, 287,<br />
468, etc.Comp. IER, 40.<br />
Tituli (a), V. tr. a Intitula: 131.<br />
Titulire, s. f. Intitulare: pass.<br />
Toapsic, s. n. otravrt: coada cu venin<br />
$i to ap s dc intrarmdnduli 22.<br />
Sit fie oare o moOenire direct& din<br />
lat. TOXICUM §i In acest caz am<br />
avea Inc& un exemplu de trecerea<br />
lul X In ps ca In coapsd > COXA<br />
sau e numai grec. tc4ntóv pe care<br />
Cantemir 1-a tranformat in toapsdc<br />
dupa analogia lui coapsd? Inclinitm<br />
mai mult spre aceastrt din urma ipotesti.,<br />
de oare-ce, afar& de scrierile<br />
buT Cantemir, nici inteun text vechlA<br />
n'am mai Intilnit acest cuvint.-- Comp.<br />
1ER. 114, 121, 205, 226.<br />
Toffi, s. n. Incaerare: in mijlocul toiului<br />
s' au dat in parté Hunilor<br />
284; slabd bdtae fdednd, oricdnd<br />
sta cu dimii la t o iu, pufin<br />
ceva$ procopsiia 409.<br />
Tomos, s. n. torn, volum: 26.<br />
Toropi (a sii), v. refl. a se exalta:<br />
Coati<br />
de minte s a tor op i la $i ca cum<br />
ar fi din duh inflati, in gura<br />
mare striga 401.<br />
Toropire, s. f. exaltare: _invdtat<br />
in toropiré lor sd zicd, precum<br />
aé va Dumndzdu 401.<br />
Tract, s. n. tinut, Intindere : 67, 211,<br />
220, 227, 277, 286.<br />
Trantiturii, s. f. lupta, trIntrt: 8.<br />
Trebnic, adj. trebuindos, necesar: 8.<br />
Tril, adj. num. trei: pass.<br />
Troahnfi, s. f. epidemie: ca cum ar<br />
fi fosto tr o a hnd lipióoasd intrat<br />
intr Ansele 418: acmu $i tro a hnd
890 GLOSARICT<br />
d e bo ald ii intrasd in. oameni<br />
431.Comp. IER. 109.<br />
Trnehina, s. f. trupina, tulpina: 328<br />
(Vz. i Trupina. p. 79, 102).<br />
Tupila (a si.), v. refl. a se ascunde:<br />
scdpasd din Tarigrad i s'au to st<br />
tupilat la Grefia 422.<br />
Turbitura, s. f. turbare: 25.<br />
Tyrannie, s. f. tiranie: 51.<br />
Tasitura<br />
49, 52.<br />
i<br />
T.<br />
Tasitura, s. f. tesatufa :<br />
Tenehlu i Tenehlu, s. n. tinta, tel, termen:<br />
49, 88, 181, 337, etc. Comp.<br />
IER. 27, 30, 215, 335, DIV. 161, etc.<br />
Teramonie, s. f. ceremonie: 179.<br />
Terber, s. m. Gerber: 9.<br />
Terulic i Tirulic, s. m. chirurg: nic<br />
pdnzeituri an mai reimas la f eruli<br />
el 186; la apothecari si la firulici<br />
ne mai rdmdind p cinzdturi<br />
81.Comp. IER. 288.<br />
Tine, s. m. pula (de animal) : o lupoaied<br />
au indreptat cdriia murindu-i<br />
in cii 97.<br />
These;<br />
s. m. dim. pull (de animal),<br />
catel: de mid fincsori si, fricosi<br />
9=paridi...catuli 33. Comp. IER. 129.<br />
Tinsorie, s. f. demnitate de censor, censorie<br />
119.<br />
Tirealam, s. n. orbita, crug, cercrtlam:<br />
peste tire dlamul lumii 15 =<br />
ultra niundi orbitam 38. Comp. IER.<br />
50, 152, 177, 186.<br />
Tircumstantie, s. 1. circumstanta: 396<br />
(explicat In parentezä prin lucruri<br />
inpregiur stdtdtoare).<br />
Tirulie, s. m. Vz. Terulic.<br />
U.<br />
Undätura, s. f. revaxsare, invaziune<br />
pentru a cdrora ndbu,sele si un-<br />
el a t ur I pline sint istoriile Elinilor<br />
58.<br />
Undezat, adj. fiert, clocotind : de atocma<br />
cu apa undezatd infierbdntdndu-sd<br />
141.<br />
V.<br />
Tilos, adj. plin de vaI: s'au ascuns in<br />
nisté locuri vàloasà i holmuroasd<br />
425-426.<br />
Tilhovnic, s. m. vrajitor, astrolog: cdruia<br />
II zice cd iaste v d lhovnic<br />
(ce sd ttilculaste din limba stoveniascd<br />
vrdjitorifi) 136 ; ce acesta<br />
nu poate fi vdlhovnicului Simion<br />
basnd 442; acel Lasldu sd<br />
fie fost v dlhov nic, care di pe<br />
limba slovendscd sd infdlege vrdjitoriu,<br />
cdutdtoriu in stele 454.<br />
Tfinos, adj, tare, puternic: 101.<br />
Yartop, s m. hirtop, groapa, pqterrt:<br />
in adinci vdrtopi i neinblati<br />
codri 297.Comp. IER 55, 308: voirtopile;<br />
73: vdrtoapt i; 159: vartoape;<br />
241: vdrtopi.<br />
"Vary, s. n. virf: pass.Comp. IER. 40.<br />
Yarvaresc, adj. barbar: 12, 209, etc.<br />
Yarvarime, s. f. barbarime: 12.<br />
Yeónicéste, adv. In veci: 3.<br />
Teri, conj. orl, sag: pass.<br />
Vers,<br />
s. n. (pl. versuri) vers: 59.<br />
Yestitoria, s. m. nuntiu (papal) 115.<br />
Tete*, s. f. vitejie: pass.<br />
Yétrela, s. f. pInza, (la corabil) : 5, 95.<br />
Comp. IER. 156, 303.<br />
icin, adj. vecin: pass.<br />
Vicol, s. n. viscol: 297.<br />
inci (a), v. tr, a birui: 24, 88, 239. etc.<br />
Yinetic, s. m. venetic, strain: 365.<br />
Yini (a), v. intr. a veni: pass.<br />
Yinire, s. f. venire: pass.
Tintre, s. m. disenterie: 165, 292.<br />
Thud (a), v. tr. a invinui, a Invinovrgi:<br />
76.<br />
Tiseros, adj. visAtor, inchipuit: din<br />
v is eroasa$ipareiroasci talcuiré<br />
lu Maienburg 264.<br />
Titeran, s. m. veteran: 83.<br />
Tivor, s. n. vifor, vijelie: 25, 297, 360.<br />
Comp. IER. 25, 237; DIV. 121.<br />
Tivordt, adj. viforit, furtunos: 447.<br />
Tlasfemie, s. f. blestem: 253.<br />
Tolnic, adj. liber, neatirnat: 417.<br />
Tolnicie, s. f. libertate, neatirnare :<br />
380, 401, 402.<br />
Tonic, s. m. tinar, voInie: 99.<br />
Vonicel, s. m. dim. tinar, voinic : 232.<br />
Voroavi, s. f. vorbk cuvintare: 5, 109,<br />
159, 303, 361, 395, 399, 441 0 pass.<br />
Torovii (a), v. tr. a vorbi: 157.<br />
Torovi (a), v. tr. a vorbi: 82, 330, 362<br />
0 pass.<br />
Trfidnic, adj. vrednie: 348.<br />
Trémennic, adj. vremelnic, lumesc: inparatiia<br />
dastei vr émennica cu<br />
cg ve6nica s'au mutat 246.<br />
z.<br />
ZäóuialL s. f. zecIuialk dijmk dare, tribut<br />
: 107.<br />
Zahara, s. f. proviziuni: 220, 256, 390,<br />
430, etc.<br />
Ziimentit. adj. Incurcat, amestecat: 59.<br />
Zamintela, s. f. Ineurcáturk amestee6.tura:<br />
76.<br />
GLOSARIII<br />
-<br />
891<br />
Záminti (a sl), v. refl. a se ineurca, a<br />
se amesteca: 102.Comp. IER. 163,<br />
219, 225.<br />
Ziimintiturk s. f. Ineurefiturk amestecAturã:<br />
11.<br />
Zarvk s. f.neintelegere, ceartk gileeavrt:<br />
91, 92, 233. Comp. IER. 33.<br />
Zaticni (a), v. tr. a Impledeca: 396.<br />
A sa v. refl. a se impIedeca: 188.<br />
nticnire, s. f. pIedick obstacol: 462.<br />
Zavistie, s. f. invidie, piznatt: 100, 140,<br />
366, etc.<br />
Zavistnic, adj. 0 s. m. invidios,<br />
mas,<br />
pizmiitaret: 102. Comp. IER.<br />
267.<br />
Zavistui (a), v. tr. a pizmui, a Invidia:<br />
88, 196, 433, 480, etc.<br />
Zavistuitoriu, adj. 0 s. m.=Zavistnic:<br />
138.<br />
Zbate (a), v. tr. a desbate, a diseuta:<br />
397.<br />
Zbuclumfiturd, s. f. colindare, vinturare<br />
: prin fãrile streine zbuciumaturi<br />
196.<br />
Zdrumica (a sd), v. refl. a se fär&ma<br />
170. Comp. IER. 189, 195, 232.<br />
Zidiu, s. n. zid : 14, etc.<br />
Zmick s. f. ramurri. nuIa: 102. Comp.<br />
IER. 274<br />
Zmult, adj. i part. tree. de la a zmulge:<br />
de unde l'au zmult 47; cu<br />
(IER. 241, 253),<br />
Zuft, s. f. zi: pass.<br />
Zugruma (a), v. tr. a sugruma: pass.
La pag. randul<br />
59<br />
71<br />
303<br />
438<br />
11<br />
3<br />
3<br />
26<br />
ERRATA<br />
coldna tn Ioc de sit se cit6scit<br />
SO<br />
uimindu-s5,<br />
a se adaoge ca notrt mIrginalri<br />
scris5, cu milna<br />
lul Cantemir<br />
sd se adaoge inainte de<br />
volgra"<br />
ce<br />
unindu-s1<br />
Non usu, sed abusu<br />
566 37 2 Alimimilnéscil Aliosmilnéscri<br />
593 28 2 Cr Iie Crtiiei<br />
730 27 1 Diocletia Diocletian<br />
760 20 1 Grigoral Grigoras<br />
758 13 1 Ma lla Malta<br />
758 7 2 Gretia Gretin<br />
758 12 2 corumpt corupt<br />
758 19 2 Triaditia Triadit.l.<br />
7'70 10 1 162 161<br />
/72 40 1 pracincii provincil<br />
777 27 2 Boman Roman<br />
807 2 1 stripaneste stäpaneso<br />
832 21 1 Unnde Unde<br />
840 37 1 Yaryarese se sterge<br />
apa
A ( 03"ene<br />
Wit- ornniton-r4.1.1704-%:41. ecaker:in S,<br />
(5tytkcantgewlyein,9e ese`te-, Geo tt *3:nano Jryotrk &eller<br />
limaaetinoik non. raft. a$a 22e. 4441-a,: eAAS 4cmf4-4:10 cr -<br />
frditt7). tenors'o ndant sulattipue tilh74f0444 044444., altrefir:<br />
ram, inytiatvetattst. Au a -<br />
CIntuttl.:114', C;;:fiAnt<br />
memo, .f60flM441 (?6,1inkt4 11t-nert. -sews etc r7<br />
cttiuS eV encave;f ft- attietft datum.<br />
,C. attliem_ 7140.-Do<br />
iittit el" uts ixfooies jutet, an Crrijuvitea 1,:oreJ<br />
"<br />
ij<br />
Us& Sce<br />
I I<br />
'i i<br />
eiint ?ASA ,( )17railik. jig_ nortnuitiacitra- Vi-rruCtlicetvt,<br />
aritte, jitin c.rtuelnper cAttint dancrunt. puda4i-<br />
47. netn-ehhf ifeonelmielisite IRA" 14n1terYtt-C464111- (0171114:11-.<br />
enint gee ts7t catitta Catu:tgittet-artitreo futmjkat erc7 .<br />
hej a Cri-elezi sueirafan Stec deLse idext, nem,<br />
est; vt recr; vii.ne et:tit/-774- enint. fdtvil i;Litint 47nit, int4-<br />
!el' sHiorle, ,ru e<br />
.<br />
L.-0T z, it jnyirrk,<br />
it, coftcafcctwsvt--) eieta, et-eit,71,irtitsrun4.,9rind itaern, 1/4Cikez4f<br />
,,,<br />
ie.* caviv., eck coivuxike Lresitt.., iittAnt:x&r kfuzrt.<br />
ex cam! recilwat), 4.1-e. trip...1J tWrge4%-telfuS<br />
P.-1 eceertehle, . (11-4 A`es IL fouzsus e e..c)raxo dri. dim<br />
)<br />
J45441 ne. ScMtawasi.S , C4 iffirdia orI.nt Vt. Wiithe--<br />
p t ',_ i , 1<br />
Iv tj<br />
eff e f linati AirisTrioniouti Zafutt) 4#e 1316Q1-, e-ritilitnarefired-<br />
FAC-SIMILE<br />
AUTOGRAFUL PRINCIPELUI <strong>DIMITRIE</strong> CANTEMIR<br />
(Pia 20 din mscr. Chronicului vechimet a Romano-Moldoviahilor<br />
71-a7W_<br />
lents-<br />
.1<br />
-
, .<br />
. I A<br />
c......) Akik ,,...1 1 ,vvri-i--.1 -rr,-, r N-0 k--4 fik - 1 I'<br />
)<br />
C el , " ., ........r.-% . . 1 17:-. 1<br />
...?<br />
.9 14.4.4si -tic...a-IL., il .0_4. , .,-nr, a Li Sr& 0 y Id 1.4.4 1 1.A. 04 A.7:14., S' a r I " 7r- IL. 4 loss.:<br />
.<br />
A J<br />
e-;1/4 t<br />
. I<br />
it:...." otal".. ..... AA 1.1-1. a et..., Ai% 4.4-01 *r.4.4 :AY_ C4.. r nA a 41. I -,,<br />
%.1....c. li i ...Px-e, fs :f Pe g...--1..1. 11 "13 41 '<br />
.. P ,<br />
rill,* :, .... I<br />
N<br />
/41 -b(AN. M lat. '<br />
1-6 .., A yr<br />
7,--<br />
-/- 01 41,./4- 4. u /aa re /4 e Ay Mr,. me, ,,yv ws " ,...-1 11,5, M Y 9 a<br />
.. ra 9 a<br />
e7.% 4 ..- i r.<br />
44.44, dm fa I n I/ a yam .4<br />
r .91/ ) IN-<br />
3 rc't de- 1 cy q ,,, ,4/..) rn to.., le 14. -7<br />
t &-t^' h4 ,<br />
..4. II 1<br />
74 ...,T) i-ir, 1,4 i iv'. 1 r7Z.r.,.7,z- ....v6,, #... Ni4 ty-.5 /<br />
..:, to ; n I, re i<br />
f ri- l I<br />
.Fil0.4.6, 6. NI 5 G.4.. It, c.... ..4 5fti ril. 4,, M.` 4.4 i kft 4 ria en 72,<br />
9 CLL ;/ la' fit r<br />
, 1 4 ..., . -w<br />
i 0 4 ....i<br />
C 1<br />
t% en 1 rra up r 0 ,r4, 6 f<br />
.<br />
tn. i .1: Z1<br />
ig e'L A ")<br />
, Cy 14 c Ad < I Tits, il f -rt.. AXA 0 4 ty S. N 7 it&A A--R<br />
...., /<br />
.<br />
1% r r I - 1 I 111 Oa".., X., , hi 7 1 '''s. CLA. i ,.../1 4. cd, , " ) 1<br />
+<br />
.<br />
7.4 11-* ac 14v AA.< Nw :be. Hit :ilig. Mt ) 19 lir"-<br />
. I 0<br />
VI Cdso --A 0 i<br />
A* 4.., 4 I 1<br />
.41 V Ttl INA % Vtiv% , rit<br />
it 14' I L.V A btri ...04 -m...../7 4-4 .e,Ae, rm. coy MID ^-<br />
I<br />
9.17, , ...--e 1 Jt<br />
l '" f c<br />
(<br />
A<br />
...4<br />
AA-P.n.& in..4.....cA 5 a-7 I 4. , ,.<br />
4 0 di 1 ( AC-4 A 44 rr-ii. . . . 1 , 7,, i .4-- m I 14r III'ke i<br />
$<br />
k<br />
1<br />
.4.7,4 '4<br />
.<br />
.11IT1L. 1 el -1 4.4.. AAA 0 1. 1 g 4 11 IA ....1 4.4' P4 I 14 4 'Tr os, 1 A Mg 7<br />
, 4. 5 In 11 " Pi t<br />
f,<br />
A dairr. ti . f l 14 1 j .<br />
.... f<br />
, AtAt41,<br />
.----., . ni r<br />
< z . , c<br />
I 0 III<br />
A J' "k" A 4.'.1 2A A . 4'1.4 7 1;IL % Try.A. ril .7-71 L9 )44 ,...4 4 ss , 11.1 ') A. 4. Pr el Ie. ti el. A-ezir<br />
" i teOrt rt rya)/ r *6-; I i c-r...7 44..<br />
..I,<br />
.0 v.<br />
4410<br />
i<br />
i i I .<br />
16t r f., eta-a , OH. $P1,47 itqa.17rIf<br />
FAG SIMILE II<br />
....X.<br />
(...7,<br />
if .....:1 si.. ,,,,, ., 4.4,1/ _15 c<br />
I le 0, j<br />
1 it a .4,5 / l'tto<br />
AUTOGRAFUL PRINCIPELU1 <strong>DIMITRIE</strong> CANTEMIR<br />
(F6re deosebitii aflatii in mscr Chronicujui vechimei a Romano-Moldovlahilor).