Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
procesul de studiere a literaturii antice. Deja <strong>din</strong> anul 1523, la universitatea <strong>din</strong> Wittenberg se accentuează importanţa<br />
elaborării unui program de studii individual în baza unui plan dis<strong>cu</strong>tat <strong>cu</strong> un pedagogus, i.e. tutore. În acest<br />
mod, două aspecte importante ale programului educaţional al lui Melancthon au fost aplicate pe par<strong>cu</strong>rsul întregii<br />
sale perioade de activitate la Wittenberg: îmbunătăţirea abilităţilor de limbi antice prin declamaţii şi introducerea<br />
unui program de studii în baza necesităţilor specifice ale studenţilor elaborat <strong>cu</strong> ajutorul unui tutore individual.<br />
Fiindcă majoritatea studenţilor de la Košice care au studiat la Wittenberg s-au aflat la universitate anume în perioada<br />
activităţii lui Melancthon, este evident că foarte multe <strong>din</strong>tre ideile acestuia <strong>cu</strong> privire la învăţămînt au fost<br />
preluate şi de către discipolii săi. De asemenea, Melancthon a corespondant frecvent <strong>cu</strong> consiliile oraşelor <strong>din</strong><br />
regiune, fapt atestat de prezenţa unor scrisori în arhivele locale. Unele <strong>din</strong>tre ele erau, după <strong>cu</strong>m am menţionat<br />
mai sus, scrisori de recomandare pentru unii <strong>din</strong>tre studenţii <strong>din</strong> aceste oraşe, iar altele erau dis<strong>cu</strong>ţii/recomandări<br />
în materie religioasă sau de organizare a unor şcoli în regiune.<br />
Din numărul total de 30 studenţi <strong>din</strong> oraşul Košice înmatri<strong>cu</strong>laţi la universitatea <strong>din</strong> Wittenberg, 16 studenţi au<br />
scris cereri de finanţare adresate consiliului orăşenesc. Aceste scrisori (36 în total) sînt păstrate în arhiva oraşului,<br />
şi pe unele este confirmată în scris acordarea suportului financiar (de mîna scribului). Cîţiva <strong>din</strong>tre aceşti studenţi<br />
erau reprezentanţi ai unor familii înstărite <strong>din</strong> oraş, <strong>cu</strong>m ar fi, spre exemplu, familiile Mel(c)zer, Brechtel sau<br />
Buntzler. Alţii o<strong>cu</strong>paseră anterior posturi în şcoala sau biserica orăşenească, ca, spre exemplu, Martinus Schacht,<br />
care a fost colaborator la şcoala <strong>din</strong> Košice înainte de a pleca la studii. Acest lucru însă nu era suficient să le asigure<br />
studenţilor o situaţie financiară satisfăcătoare la Wittenberg, silindu-i să trimită, unii în mod repetat, scrisori<br />
destul de emoţionante consiliului orăşenesc, în care descriau difi<strong>cu</strong>ltăţile pe care le întîlnesc şi lipsurile pe care le<br />
îndură fiind departe de patrie. Majoritatea studenţilor au primit răspuns pozitiv la solicitările lor disperate. Nu este<br />
simplu să stabilim care au fost criteriile exacte în baza cărora un student de la Košice obţinea suport financiar <strong>din</strong><br />
partea consiliului orăşenesc. Dacă ar fi să facem abstracţie de unele detalii, majoritatea scrisorilor au aproximativ<br />
acelaşi conţinut: studentul anunţă că este la Wittenberg, studiind asiduu, şi că necesită bani pentru a-şi pro<strong>cu</strong>ra<br />
cele necesare. Consiliul nu dispunea de resurse financiare excesive, <strong>cu</strong> toate acestea o parte <strong>din</strong> bugetul orăşenesc<br />
putea fi utilizată pentru a susţine financiar studenţii. A existat un număr de cazuri cînd o persoană influentă a lăsat<br />
o oarecare sumă de bani consiliului <strong>din</strong> oraş anume pentru a finanţa studenţii nevoiaşi. 1 În alte cazuri, banii au<br />
fost lăsaţi chiar de tatăl sau alte rude ale studentului pentru a finanţa studiile urmaşului, banii fiind administraţi<br />
de către consiliul orăşenesc pînă la majoratul acestuia <strong>din</strong> urmă. 2 Mulţi solicitanţi se refereau la serviciile pe care<br />
le-au acordat anterior oraşului, ei înşişi sau părinţii lor, şi toţi fără excepţie, promiteau să studieze <strong>cu</strong> devoţiune<br />
pentru a putea fi de folos lo<strong>cu</strong>lui de baştină. 3<br />
De asemenea, este dificil să stabilim dacă aceşti bani erau oferiţi necondiţionat, sau dacă existau anumite obligaţiuni<br />
pe care studenţii trebuiau să le îndeplinească în timpul sau la expirarea perioadei de finanţare. Un caz interesant<br />
bine ilustrat de către do<strong>cu</strong>mentele de arhivă este cel al lui Jacob Melczer, student la Wittenberg, probabil<br />
<strong>din</strong> anul 1566 pînă în anul 1570, 4 an în care o<strong>cu</strong>pă un post la şcoala <strong>din</strong> oraş. 5 În anul 1575, după ce a activat timp<br />
de cinci ani în calitate de profesor-adjunct (collaborator scholae) la şcoala <strong>din</strong> Košice, Jacob Melczer se adresează<br />
consiliului orăşenesc pentru a obţine permisiunea de a părăsi postul şcolar şi de a se hirotonisi. Membrii consiliului<br />
îi acceptă decizia, dar <strong>cu</strong> condiţia ca el să rămînă să predea la şcoală pînă i se va găsi un locţiitor. Fiindcă i-a<br />
fost acordat ajutor financiar în sumă de 200 de florini pentru a studia la Wittenberg, Melczer este silit să accepte<br />
condiţiile consiliului orăşenesc şi este atestat în funcţia de profesor şcolar pînă în anul 1578. În acelaşi an obţine<br />
permisiunea consiliului de a pleca la Brieg, în Polonia, pentru a deveni preot, promisiune însoţită chiar şi de un alt<br />
suport financiar în sumă de 9 florini. Cu două condiţii însă şi anume să întoarcă atît acest împrumut, cît şi suma<br />
de 200 de florini acordată anterior pentru a studia la Wittenberg, cîte 50 de florini pe an, ceea ce constituia o sumă<br />
considerabilă pentru acea perioadă. 6<br />
1 Vezi spre exemplu Halaganum I, nr. 2392/84.<br />
2 Vezi scrisoarea lui Georgius Buntzler trimisă la 15 octombrie 1589: Halaganum I, nr. 4121/43.<br />
3 Halaganum I, nr. 2301/98; 2392/44; 2392/26; 3473/105; 3526/64; 3589/27 ş.a.<br />
4 Vezi scrisorile lui Jacob Melzer trimise de la Wittenberg în anii 1566 şi 1568 respectiv: Halaganum I, nr. 2764/181şi nr. 2925/94.<br />
5 1570, die 21 nouembris. Jacobus Melczer in scholae nostrae collaboratorem solemniter est introductus et installatus habita oratione de<br />
literis et eorum dignitate et utilitate. (AMK, Halaganum III/2, MAC 16, folio 74v.)<br />
6 Pentru detalii <strong>cu</strong> privire la cazul lui Jacob Melczer vezi AMK, Halaganum III/2, MAC 18: folio 31r, folio 94v; MAC 19: folio 93v; MAC<br />
20: folio 6v; MAC 21: folio 3r, folio 27r, folio 28r, folio 45r<br />
– –