Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
pînă la mijlo<strong>cu</strong>l secolului al XVII-lea. 1 Primul student <strong>din</strong> oraş înmatri<strong>cu</strong>lat la universitatea <strong>din</strong> Wittenberg este<br />
Gregorius de Belswitz, anul înmatri<strong>cu</strong>lării 1533, urmat, pînă la sfîrşitul perioadei sus-numite, de către alţi 29 de<br />
studenţi, fie originari <strong>din</strong> Košice, fie în relaţii directe <strong>cu</strong> oraşul pe par<strong>cu</strong>rsul studiilor. Următoarea schemă ilustrează<br />
frecventarea de către studenţii de la Košice a universităţii <strong>din</strong> Wittenberg, începînd <strong>cu</strong> data primei înmatri<strong>cu</strong>lări<br />
do<strong>cu</strong>mentate şi pînă în anul 1660.<br />
Este evident faptul că frecventarea universităţii <strong>din</strong> Wittenberg de către studenţii de la Košice s-a aflat în contiună<br />
creştere pînă în anii cincizeci şi şaizeci ai secolului al XVI-lea (decade pe par<strong>cu</strong>rsul cărora s-a înregistrat cel<br />
mai înalt număr de înmatri<strong>cu</strong>lări, patru în total pentru anul 1557 constituind punctul <strong>cu</strong>lminant). O altă creştere a<br />
numărului de studenţi are loc în cea de-a doua decadă a secolului al XVII-lea. În afară de aceste două intensificări,<br />
numărul studenţilor a rămas relativ constant, pe par<strong>cu</strong>rsul întregii perioade oscilînd între unu şi patru studenţi pe<br />
decadă.<br />
Prima creştere a numărului de studenţi înmatri<strong>cu</strong>laţi coincide <strong>cu</strong> o etapă foarte importantă în procesul de<br />
dezvoltare a universităţii, care începe odată <strong>cu</strong> venirea savantului Filip Melancthon la Wittenberg şi continuă pe<br />
par<strong>cu</strong>rsul celor mai productivi ani de activitiate ai acestuia pînă la moartea sa în anul 1560. După ce a studiat la<br />
Heidelberg şi Tübingen, Melancthon avea 21 de ani cînd a venit la universitatea <strong>din</strong> Wittenberg obţinînd un post<br />
de profesor la catedra de limbă greacă. Lucrarea sa De corrigendis adulescentiae studiis reprezintă un program<br />
de dezvoltare ulterioară a studiilor universitare, fiind totodată un exemplu de sinteză <strong>din</strong>tre elementul umanist şi<br />
cel protestant. Programul presupune introducerea şi dezvoltarea studierii limbii latine şi greacă, a matematicii şi<br />
istoriei ca obiecte indispensabile <strong>din</strong> programul de studii universitare. Melancthon a fost umanist şi acest aspect a<br />
avut o importanţă deosebită pentru el pe par<strong>cu</strong>rsul întregii sale activităţi pedagogice. Foarte <strong>cu</strong>rînd ajunge să fie<br />
re<strong>cu</strong>nos<strong>cu</strong>t în calitate de autoritate supremă în Germania protestantă în ceea ce priveşte organizarea şi re-organizarea<br />
universităţilor şi a altor instituţii de învăţămînt, punînd în cir<strong>cu</strong>laţie scheme de remodelare a universităţilor<br />
<strong>din</strong> Wittenberg, Leipzig şi Tübingen, pre<strong>cu</strong>m şi de creare a unor universităţi noi <strong>cu</strong>m ar fi cele <strong>din</strong> Marburg, Jena<br />
sau Königsberg.<br />
A doua perioadă de creştere a numărului de studenţi înmatri<strong>cu</strong>laţi la Wittenberg are loc pe par<strong>cu</strong>rsul primelor<br />
decenii ale secolului al XVII-lea, acestea fiind caracterizate printr-o relativă siguranţă în oraşul Wittenberg, care,<br />
spre deosebire de alte oraşe germane, nu a fost direct implicat în evenimentele militare ale războiului de treizeci<br />
de ani (1618-1648). Urmează apoi una <strong>din</strong>tre cele mai dificile perioade de funcţionare a universităţii – între anii<br />
1637 şi 1642 – în care are loc o epidemie gravă de plagă bubonică agravată de creşterea pericolului militar. Cu<br />
toate acestea, studenţii de la Košice continuă să călătorească la Wittenberg şi pe par<strong>cu</strong>rsul secolului al XVII-lea,<br />
chiar şi după ce contrareforma a reuşit <strong>cu</strong> succes să elimine protestantismul <strong>din</strong> oraş. Unul <strong>din</strong>tre ultimii şi cei<br />
mai bine<strong>cu</strong>nos<strong>cu</strong>ţi studenţi <strong>din</strong> oraşul Košice la universitatea <strong>din</strong> Wittenberg <strong>din</strong> secolul al XVII-lea este Georgius<br />
Michaelis Kassai, înmatri<strong>cu</strong>lat în anul 1675. 2 După ce a studiat la Bardejov, Kezmarok, Košice şi Prešov, Georgius<br />
Kassai, ca şi mulţi alţi lo<strong>cu</strong>itori de confesiune protestantă, a fost forţat să părăsească regiunea <strong>din</strong> cauza efortului<br />
de recatolicizare. În anul 1671 pleacă la Wrocław (Breslau), de unde, peste patru ani, se va muta la Wittenberg, la a<br />
cărui universitate se va afla timp de patruzeci de ani, la început în calitate de student şi apoi de profesor. Georgius<br />
Kassai a fost fondatorul unei biblioteci şi al unei fundaţii care acorda suport financiar studenţilor <strong>din</strong> diferite teritoririi<br />
ale Ungariei <strong>din</strong> perioada respectivă pentru a studia la universitatea <strong>din</strong> Wittenberg. Biblioteca sa includea<br />
un număr mare de cărţi <strong>cu</strong> subiecte variate în domeniile teologiei, filozofiei şi istoriei plus un număr considerabil<br />
de manuscrise <strong>din</strong>tre care multe se păstrează pînă în ziua de astăzi.<br />
Fără îndoială, odată <strong>cu</strong> fondarea sau reorganizarea în baza principiilor protestantismului a unui număr de<br />
universităţi <strong>din</strong> teritoriile germane, creşte şi numărul de studenţi <strong>din</strong> oraşul Košice care se înscriu la unele <strong>din</strong>tre<br />
aceste universităţi. Şi în general este necesar să menţionăm faptul că secolele al XVI-lea şi al XVII-lea se caracterizează<br />
printr-o aşa-numită peregrinare academică extinsă, cînd un număr considerabil de studenţi cir<strong>cu</strong>lă de la o<br />
universitate la alta fără a obţine, în mod necesar, titlul de bacalaureat sau magistru. Ca urmare a acestui proces de<br />
1 Anul 1660 va constitui sfîrşitul perioadei-ţintă a acestui studiu. Fiindcă în anul 1657 a fost deschisă prima instituţie de învăţămînt superior<br />
în oraşul Košice - Academia Iezuiţilor - eveniment care, formal, va marca sfîrşitul Reformei şi reinstalarea catolicismului în oraş,<br />
considerăm deceniul 6 al secolului al XVII-lea ca sfîrşitul perioadei protestante <strong>din</strong> istoria oraşului.<br />
2 Mai multe informaţii <strong>cu</strong> privire la viaţa şi activitatea lui Georgius Michaelis pot fi găsite în lucrarea lui Heinrich Kramm (Kramm, 1941,<br />
p. 126ff.)<br />
– –