Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Košice, <strong>cu</strong>m ar fi, spre exemplu, umanistul englez Leonard Cox sau germanul Valentin Eck. 1 De asemenea, mai<br />
mulţi preoţi locali au devenit adepţi ai noii învăţături, unul <strong>din</strong>tre cei mai <strong>cu</strong>nos<strong>cu</strong>ţi fiind Johann Henckel (1481-<br />
1539), care a fost preot la Košice în anul 1526. Atît cetăţenii de origine germană, cît şi cei de origine maghiară <strong>din</strong><br />
oraş au acceptat Reforma în mod oficial încă <strong>din</strong> anii treizeci şi au semnat, de rînd <strong>cu</strong> alte patru oraşe <strong>din</strong> regiune<br />
– Bardejov, Levoča, Prešov şi Sabinov – declaraţia de aderare la Reformă <strong>cu</strong> titlul Confessio Pentapolitana alcătuită<br />
de către reformatorul <strong>din</strong> Bardejov, Leonard Stöckel (1510–1560). Odată <strong>cu</strong> aceasta a început un proces de<br />
reformă a învăţămîntului urban în Košice, similar celui care avea loc în mai multe regiuni europene aderate la protestantism.<br />
Adresarea lui Luther către consiliile orăşeneşti <strong>din</strong> anul 1924 “An die Bürgermeister und Ratsherren<br />
aller Städte deutschen Landes, dass sie christliche Schulen aufrichten und halten sollen” 2 a dus la o intensificare a<br />
procesului de creare a şcolilor şi de trecere a acestora în subordonarea consiilor orăşeneşti. Tipul dominant de şcoli<br />
urbane erau cele de limbă latină în care se predau elemente de gramatică, retorică şi lecturi biblice <strong>cu</strong> interpretări<br />
în spiritiul Reformei. În acelaşi timp începe un proces de implicare intensă a consiliului orăşenesc în educarea<br />
tinerei generaţii, care se manifestă prin recrutarea cadrelor didactice, suport financiar acordat acestora, pre<strong>cu</strong>m şi<br />
studenţilor care plecau să-şi facă studiile la o universitate protestantă, <strong>cu</strong> preponderenţă la Wittenberg. 3<br />
Universitatea de la Wittenberg a devenit deosebit de populară pentru lo<strong>cu</strong>itorii regatului maghiar deja <strong>din</strong><br />
primii ani de funcţionare. Era constituită, ca şi celelalte universităţi ale timpului, <strong>din</strong> patru fa<strong>cu</strong>ltăţi, <strong>din</strong>tre care<br />
fa<strong>cu</strong>ltatea de teologie era considerată fa<strong>cu</strong>ltatea superioară, urmată de fa<strong>cu</strong>ltăţile de drept şi medicină. Aceste trei<br />
fa<strong>cu</strong>ltăţi acceptau studenţi care au urmat un <strong>cu</strong>rs de bază în cele şapte arte liberale la cea de-a patra fa<strong>cu</strong>ltate: de<br />
arte. Limba oficială de studii şi comunicare era limba latină. Numărul studenţilor care se înscriau la universitatea<br />
<strong>din</strong> Wittenberg creştea în mod constant, aceştia ridicînd, la rîndul lor, nivelul de bunăstare a lo<strong>cu</strong>itorilor <strong>din</strong> oraş,<br />
majoritatea cărora a început să fie implicată, într-un mod sau altul, în susţinerea activităţii universitare.<br />
Începînd <strong>cu</strong> deceniul trei al secolului al XVI-lea lo<strong>cu</strong>itorii oraşului Košice sînt în căutarea unei instituţii de<br />
învăţămînt superior de natură protestantă. Deoarece la acea etapă timpurie procesul de diferenţiere <strong>din</strong>tre universităţile<br />
catolice şi protestante încă nu a fost finisat, universitatea <strong>din</strong> Wittenberg, ca lo<strong>cu</strong>l de unde a originat<br />
Reforma, avea în mod natural cea mai mare putere de atracţie în rîndurile tinerilor protestanţi. Există mai multe<br />
surse care ne pot ajuta să identificăm studenţii de la Košice la universitatea <strong>din</strong> Wittenberg sau ne oferă detalii<br />
<strong>cu</strong> privire la stabilirea şi menţinerea relaţiei <strong>din</strong>te studenţii acestei universităţi şi oraşul Košice. Prima categorie<br />
de surse o constituie do<strong>cu</strong>mentele de administrare a universităţii, în primul rînd listele de înmatri<strong>cu</strong>lare 4 , pre<strong>cu</strong>m<br />
şi registrul comunităţii maghiare de la universitatea <strong>din</strong> Wittenberg. 5 De asemenea, în secolele ulterioare au fost<br />
alcătuite mai multe liste care includ numele studenţilor <strong>din</strong> diferite regiuni ale Ungariei de altadată la universitatea<br />
<strong>din</strong> Wittenberg. 6 Pe lîngă acestea, un număr considerabil de do<strong>cu</strong>mente inedite de o valoare aparte pentru<br />
realizarea acestui studiu sînt păstrate în colecţiile arhivei oraşului Košice. Raportul <strong>din</strong>tre consiliul orăşenesc şi<br />
cetăţenii săi – studenţi la universitatea <strong>din</strong> Wittenberg, a fost do<strong>cu</strong>mentată de un şir de scrisori adresate consiliului<br />
sau altor persoane sus-puse <strong>din</strong> oraş, pre<strong>cu</strong>m şi de un număr considerabil de referinţe în protocoalele financiare şi<br />
administrative, în mare parte confirmări ale acordării unei sume de bani studenţilor în calitate de suport fianciar<br />
pentru studii. 7<br />
După o investigare detaliată a surselor menţionate mai sus, a fost posibil de identificat un număr total de 30<br />
de studenţi <strong>din</strong> oraşul Košice care au studiat la universitatea <strong>din</strong> Wittenberg pe par<strong>cu</strong>rsul secolului al XVI-lea şi<br />
1 Valentin Eck, originar <strong>din</strong> Lindau, s-a aflat la Košice în anul 1539, Leonard Cox, de origine britanică, a activat în calitate de profesor la<br />
şcoala <strong>din</strong> Košice în jurul anului 1546.<br />
2 Pukánszky, 1931, p. 134.<br />
3 Valjavec, 1955; Bucsay, 1977; Péter; 1990; Fata, 2000.<br />
4 Album Academiae Vitebergensis: 1502-1602, şi Album Academiae Vitebergensis, Jüngere Reihe, Teil 1 (1602-1660): Registerband (vezi<br />
bibliografia).<br />
5 ‘Bursa Wittenbergensis oder Matri<strong>cu</strong>la Coetus Ungarici’ (vezi bibliografia).<br />
6 Aş dori să menţionez aici două <strong>din</strong>tre listele de acest fel care au fost consultate pentru realizarea acestui studiu şi s-au dovedit a fi cele mai<br />
exhaustive: A wittenbergi egyetem magyarországi hallgatóinak névsora 1601-1812 (The list of names of Hungarian students at the university<br />
of Wittenberg 1601-1812), editate de Miklós Asztalos şi Die baccalaurei und magistri der Wittenberger philosophischen Fa<strong>cu</strong>ltät<br />
1518-1537 und die ordentlichen Disputationen 1536-1537, lucrare editată de Julius Köstlin (vezi bibliografia).<br />
7 Cele mai informative colecţii pentru realizarea acestui studiu păstrate în arhiva oraşului Košice sînt colecţia de misive Halaganum i pre<strong>cu</strong>m<br />
şi protocoalele orăşeneşti şi alte do<strong>cu</strong>mente <strong>cu</strong> caracter administrativ şi financiar care alcătuiesc colecţia Halaganum iii. Pe par<strong>cu</strong>rsul<br />
acestui studiu vor fi utilizate referinţe directe la fiecare do<strong>cu</strong>ment citat <strong>din</strong> aceste colecţii.<br />
– 1 –