Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
vast, desfăşurându-se pe structura depresionară a Câmpiei Române (Gr. Posea, N. Popes<strong>cu</strong>, M. Ielenicz, 1974, p.<br />
129 şi urm.).<br />
În aceste condiţii, odată <strong>cu</strong> manifestarea, începând <strong>cu</strong> secolul al II-lea d. Hr., a Transgresiunii Valahe, zona<br />
de subsidenţă a luncii Dunării, între Călăraşi şi Galaţi, a fost afectată de inundaţii. Urmele acestor revărsări au<br />
putut fi urmărite în depunerile ritmice observate <strong>cu</strong> ocazia lucrărilor pentru instalarea unei conducte de apă pentru<br />
Combinatul Siderurgic (Priza Siret). Aceste depuneri sunt o dovadă a colmatărilor în urma staţionării apelor în<br />
timpul inundaţiilor. Procesul de colmatare a afectat chiar zona aflată în imediata apropiere a promontoriului (M.<br />
D. Liuşnea, 1999, passim).<br />
Ca urmare, se poate afirma că prezenţa celor două tipuri de complexe arheologice pe versantul promontoriului<br />
Tirighina poate fi considerată rezultatul unor situaţii deosebite, când, datorită inundaţiilor, oamenii au fost nevoiţi<br />
să se retragă în zonele mai înalte, temporar. De aici şi caracterul lo<strong>cu</strong>inţelor – bordei, semibordei, lo<strong>cu</strong>inţe de suprafaţă<br />
realizate <strong>din</strong> materiale nedurabile în timp.<br />
Pentru datarea momentelor de inundaţie se impune stabilirea raporturilor necropolă respectiv complexe temporare<br />
de lo<strong>cu</strong>ire, pre<strong>cu</strong>m şi extinderea cercetărilor pe versant. În orice caz, încadrările cronologice de secol II-III<br />
a acestora le considerăm nejustificate.<br />
În legătură <strong>cu</strong> castellum-ul de pe Tirighina, întărit ulterior <strong>cu</strong> ziduri de piatră, despre care se ştie că a fost garnizoană<br />
a unei vexilaţii <strong>din</strong> Legio V Macedonica, care a avut o rază de acţiune ce includea un teritoriu vast, <strong>cu</strong>prins<br />
între Capidava şi Noviodunum, <strong>cu</strong> capetele de pod de la Bărboşi şi Orlovka (Doruţiu-Boilă, 1972, p. 45 şi urm.).<br />
Materialele tegulare, descoperite în perimetrul fortificaţiei, mai amintesc de o unitate auxiliară, Cohors ii<br />
Mattiacorum, atestată pentru perioada corespunzând secolului al II-lea (CIL III, 7620). Nicolae Gostar credea că<br />
această unitate a fost adusă abia după 145 ( N. Gostar, 1967, p. 107).<br />
În timpul lui Mar<strong>cu</strong>s Aurelius şi Lucius Verus, o inscripţie votivă, pusă de centurionul Cornelius Firmus,<br />
menţionează prezenţa în zonă a unei vexillatio <strong>din</strong> Legio i italica, cantonată în lagărul de la Troesmis (I. Barnea,<br />
1980, p. 38).<br />
În concluzie, considerăm că efortul de a reconstitui organizarea şi rolul flotei fluviale la Dunărea de Jos poate<br />
ajuta la determinarea cronologiei şi a poziţiei fortificaţiei de la Bărboşi, care a jucat probabil şi rolul unei statio<br />
permanente pentru flota militară fluvială, Classis Flavia Moesica, numărul descoperirilor tegulare purtând ştampila<br />
acestei unităţi, fiind destul de mare (50) şi indicând o intensă activitate în domeniul materialelor de construcţii<br />
(M. D. Liuşnea, 1999, p. 135-136).<br />
History and Archaeology of the Ship: di particolare interesse sono le Lecture Notes di J.S. Illsley, una organica<br />
esposizione di quanto noto sulle navi dell’antichitá (vedere le navi da guerra della Marina imperiale di Roma e le<br />
navi mercantili romane: natanti a remi e onerarie a vela), con l’aggiunta di cenni sulle galee medievali e dell’epoca<br />
moderna. Il sito include anche una serie di schede (Seminar reports): bibliografie relative ai più significativi<br />
relitti navali dell’antichità (dal Centre for Maritime Archaeology dell’Universitá di Southampton).History and<br />
Archaeology of the Ship: di particolare interesse sono le Lecture Notes di J.S. Illsley, una organica esposizione di<br />
quanto noto sulle navi dell’antichitá (vedere le navi da guerra della Marina imperiale di Roma e le navi mercantili<br />
romane: natanti a remi e onerarie a vela), con l’aggiunta di cenni sulle galee medievali e dell’epoca moderna.<br />
Il sito include anche una serie di schede (Seminar reports): bibliografie relative ai più significativi relitti navali<br />
dell’antichità (dal Centre for Maritime Archaeology dell’Universitá di Southampton).History and Archaeology of<br />
the Ship: di particolare interesse sono le Lecture Notes di J.S. Illsley, una organica esposizione di quanto noto sulle<br />
navi dell’antichitá (vedere le navi da guerra della Marina imperiale di Roma e le navi mercantili romane: natanti<br />
a remi e onerarie a vela), con l’aggiunta di cenni sulle galee medievali e dell’epoca moderna. Il sito include anche<br />
una serie di schede (Seminar reports): bibliografie relative ai più significativi relitti navali dell’antichità (dal Centre<br />
for Maritime Archaeology dell’Universitá di Southampton).History and Archaeology of the Ship: di particolare<br />
interesse sono le Lecture Notes di J.S. Illsley, una organica esposizione di quanto noto sulle navi dell’antichitá<br />
(vedere le navi da guerra della Marina imperiale di Roma e le navi mercantili romane: natanti a remi e onerarie a<br />
vela), con l’aggiunta di cenni sulle galee medievali e dell’epoca moderna. Il sito include anche una serie di schede<br />
(Seminar reports): bibliografie relative ai più significativi relitti navali dell’antichità (dal Centre for Maritime<br />
– –