Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Claudia, la Durostorum (Silistra), unde va rămâne de altfel până la sfârşitul dominaţiei romane la Dunărea de Jos,<br />
datează <strong>din</strong> timpul guvernatorului Q. Pompeius Falco (anii 115-117) ( A. Arices<strong>cu</strong>, 1977, p. 37).<br />
În anul următor, <strong>din</strong> or<strong>din</strong>ul aceluiaşi împărat, Legio V Macedonica îşi părăseşte garnizoana de la Oes<strong>cu</strong>s pentru<br />
a ajunge la Troesmis, marcând astfel deplasarea, odată <strong>cu</strong> <strong>cu</strong>cerirea Daciei, a centrului de greutate a apărării<br />
frontierei spre răsărit. Această legiune, despre care se presupune că a intrat în armata Moesiei încă <strong>din</strong> timpul lui<br />
Augustus (A. Arices<strong>cu</strong>, 1977, p. 32.), fusese cantonată la Oes<strong>cu</strong>s, de către Rubrius Gallus. Andrei Arices<strong>cu</strong> consideră<br />
că ea şi-a stabilit apoi garnizoana la Troesmis, cel mai târziu în anul 107 (ibidem) şi va rămâne aici până în<br />
anul 167, când va fi <strong>din</strong> nou mutată, de această dată în Dacia.<br />
Pentru acest nivel cronologic sunt atestate dousprezece noi unităţi auxiliare. În ceea ce priveşte limes-ul norddobrogean,<br />
prezintă interes următoarele unităţi: Cohors i Lusitanorum Cyrenaica, <strong>cu</strong> garnizoană probabil la Cius<br />
(CIL XVI, 45, 50) şi Cohors ii Mattiacorum, la Dinogeţia (CIL XVI, 44 <strong>din</strong> anul 99), lo<strong>cu</strong>l ei de staţionare în<br />
secolul al II-lea aflându-se la Bărboşi, în stânga Dunării (CIL III, 7620).<br />
După anul 106, Traian ataşează Moesiei sudul Moldovei, Muntenia, o parte <strong>din</strong> Oltenia şi colţul sud-estic al<br />
Transilvaniei, continuând consolidarea Gurilor Dunării <strong>cu</strong> noi staţii fixe lângă gura de vărsare a Siretului (Radu<br />
Vulpe, DID, II, p. 122).<br />
Tot a<strong>cu</strong>m a fost ridicat probabil al doilea nivel al fortificaţiei de la Bărboşi, de data aceasta <strong>din</strong> piatră, întrucât<br />
era centru pentru zona delimitată de valul de pământ Serbeşti-Tuluceşti – Vadul lui Isac.<br />
Unităţilor militare, cantonate în fortificaţia de la Bărboşi le revenea probabil şi sarcina de a supraveghea navigaţia<br />
pe Dunăre, menţinerea în bună stare a condiţiilor de navigaţie, aprovizionarea trupelor <strong>din</strong> garnizoanele de<br />
pe fluviu. În cazul fortificaţiei de la Bărboşi de exemplu, navele flotei militare au adus piatră <strong>din</strong> Dobrogea pentru<br />
refacerea şi întărirea castellum-ului de pe promontoriul Tirighina.<br />
Este interesantă în acest sens inscripţia funerară de la Naissus (Niş), care atestă existenţa în cadrul Legio Vii<br />
Claudia, aparţinând Moesiei, a unui serviciu de navigaţie <strong>cu</strong> nave militare proprii, pe care serveau soldaţi ai<br />
legiunii: D(is) M(anibus) L. CASSiuS CAnDiDuS MiL(es) LeG(ionis) Vii CL(audiae) DiSCeS(!) ePiBeTA<br />
ViX(it) An(nis). (CIL, III, 19456). Discens epibeta era un grad inferior în marina romană, făcând parte <strong>din</strong> rândul<br />
principales.<br />
Printre stationes se aflau: Chersonesul Tracic (Chersonesul Taurique, port frecventat de Classis Mœsica sub<br />
Nero (54-68) în perioada războiului <strong>din</strong> Armenia), unde după evenimentele <strong>din</strong> anii 12-9 î. Hr., când Tiberius<br />
(viitorul împărat) trece Dunărea într-o expediţie împotriva dacilor (Monumantum Ancyranum, V, 48: ... et postea<br />
trans Danuvium ductus exercitus meus Dacorum gentes imperia populi romani perferre coegit, apud, O. Bounegru,<br />
2002, p. 38, n. 92.) sunt instalate detaşamente ale legio Vii Macedonica (CIL, III, 7386) şi Oes<strong>cu</strong>s, unde sunt<br />
semnalate trupe <strong>din</strong> legio XX Valeria Victrix (CIL, III, 7432).<br />
Este <strong>cu</strong>nos<strong>cu</strong>t faptul că Augustus (M. D. Liuşnea, 1999, p. 135-136) fusese interesat să organizeze foarte<br />
eficient apărarea frontierelor imperiului, nu doar pe uscat dar şi pe apă, astfel încât înfiinţase opt escadrile şi trei<br />
flotile fluviale. Între cele trei flotile înfiinţate s-a numărat şi cea de pe linia Dunării. Flota fluvială a jucat un rol<br />
foarte important, pentru că a permis trupelor să traverseze fluviul, să realizeze debarcări în zonele ameninţate, să<br />
asigure logistica fortificaţiilor de pe linia fluviului şi să contribuie la apărarea limes-ului ( C.G.Starr, 1975, p.124<br />
şi urm).<br />
Având în vedere aceste informaţii, credem că argumentul cel mai puternic în sprijinul acestei idei a construirii<br />
unei fortificaţii la Bărboşi, mult mai devreme decât anul 107, îl reprezintă tocmai poziţia geografică şi strategică a<br />
promontoriului Tirighina, pe malul stâng al Dunării, dominând partea nord-vestică a orogenului nord dobrogean şi<br />
<strong>cu</strong>rsul fluviului până la limita a ceea ce specialiştii numesc Dunărea maritimă, pre<strong>cu</strong>m şi lunca Siretului, navigabil<br />
în Antichitate, chiar de la gurile de vărsare.<br />
Cât priveşte urmele <strong>cu</strong> caracter funerar şi de lo<strong>cu</strong>ire de la Bărboşi, ele ar putea fi explicate prin caracterul geofizic<br />
şi hidrografic al terenului care a slujit de suport aşezării civile ce se află, practic, în albia majoră a Siretului, la<br />
bazele promontoriului pe care se află fortificaţia. De altfel, în Antichitate Dunărea <strong>cu</strong>rgea pe o albie a căror urme<br />
se află astăzi la cca 8 km mai spre SE (fig. 3).<br />
Astfel, situaţia constatată pe teren poate fi pusă în legătură <strong>cu</strong> unitatea geografică Galaţi-Bărboşi, o zonă afectată<br />
de mişcări subsidente evidente (M. D. Liuşnea, 1999, p. 217-225). Limitele acestei zone <strong>cu</strong>prind un areal mai<br />
– 1 –