Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
venind <strong>din</strong> flota de la Misena, ce supraveghea partea septentrională a bazinului pontic, <strong>din</strong> 15 î. Hr., când Tiberius<br />
organizase comandamentul militar în Pont, praese laeui Ponti (R. Vulpe, 1938, p. 111). Aceasta avea nave şi în<br />
Marea Azov, atestate în 29 î.Hr. şi <strong>cu</strong> staţii <strong>din</strong> 15 î.Hr şi de asemenea pe linia Dunării.<br />
Se <strong>cu</strong>noaşte faptul că, în timpul campaniei <strong>din</strong> anii 11-12 d. Hr., guvernatorul Pannoniei, Cornelius Lentulus,<br />
şi generalul Sextus Aelius Catus au tre<strong>cu</strong>t <strong>cu</strong> armata romană <strong>din</strong>colo de Dunăre <strong>cu</strong> sprijinul flotilei fluviale, <strong>cu</strong><br />
scopul de a-i obliga pe daci să îndure stăpânirea poporului roman (Faptele Împăratului Augustus, V, 44.)<br />
În aceeaşi perioadă (12 d.Hr.), Rhomeltalkes I, conducătorul tracilor, era sprijinit să re<strong>cu</strong>cerească cetatea Aegyssus,<br />
de către trupele romane comandate de P. Vitellius, aduse pe apa fluviului (Ovidiu, Scrisori <strong>din</strong> Pont, IV,<br />
7, 19-28), în condiţiile în care distanţa <strong>din</strong>tre centrele militare ale Moesiei şi Dobrogea era de 600 de km, iar drumurile<br />
terestre nu existau ( E. Condurachi, 1974, p. 84).<br />
Pe baza epigrafică, ştim şi că în timpul domniei lui Tiberius (14-37 d.Hr.) au avut loc primele lucrări de construire<br />
a unui drum săpat în stâncă pe malul drept al fluviului, care avea dublu rol – de a permite legătura rapidă<br />
<strong>cu</strong> câteva fortificaţii şi de a trage de pe mal, în amonte, navele exact în punctele cele mai dificile ale cataractelor<br />
(D. Benea, 1982, p. 23).<br />
Existenţa flotei pe Dunăre este confirmată şi de Tacitus (annales, XII, 30): (Vannius) ad classem in Danuvio<br />
opperientem pefugit pentru anii 51-55. De altfel, domnia lui Nero (54-68) a reprezentat un moment deosebit de<br />
important pentru expansiunea romană în Nordul Mării Negre şi la Dunărea de Jos.<br />
Este vorba de aceeaşi flotă, <strong>din</strong> bazinul Mării Negre, care opera şi pe Dunărea Inferioară şi pe afluenţii săi până<br />
la Singidunum (Moesia), fiind reorganizată în timpul <strong>din</strong>astiei Flaviene, când primeşte numele de Classis Flavia<br />
Moesica (M. D.Liuşnea, 1999, p. 135-136). Tot atunci, în perioada organizării limes-ului de către Rubrius Gallus,<br />
sub domnia lui Vespasian (ibidem, p. 50, n. 95), este foarte probabil să fi fost ridicat castellum-ul de pământ, deoarece,<br />
chiar mai devreme, în timpul împăratului Nero, în urma măsurilor de transmutare la sudul Dunării a 100 000<br />
de transdanubieni, întreprinsă de legatul Moesiei, tiberius Plautius Silvanus aelianus (CIL, XVI 3608, r. 9-13),<br />
încetează lo<strong>cu</strong>irea dacică <strong>din</strong> dava de la Bărboşi.<br />
Aceeaşi situaţie se constată şi la Orlovka (R.D. Bondari, A.A. Bulatović, 1982, p. 154-160, apud V. Sârbu, V. Bârcă,<br />
2000, p. 32.). Cei doi specialişti ucrainieni, bazându-se pe materialul numismatic, presupun că la Orlovka, castellumul<br />
roman a fost ridicat în vremea lui Domiţian (81-87).Obiectivul acestui împărat a fost instituirea unui control asupra<br />
întregului litoral cir<strong>cu</strong>mpontic (Suetonius, nero, 19,2; Tacitus, istorii, I, 6) Acţiunea lui Aelianus a fost interpretată ca<br />
o încercare de a crea un « spaţiu de siguranţă » între frontiera Moesiei şi teritoriul lo<strong>cu</strong>it de geţi (D.M. Pippidi, 1967, p.<br />
306), în condiţiile în care Dunărea constituia deja un limes organizat, pe care patrulau navele flotei militare romane şi<br />
poate chiar de extindere a influenţei, după <strong>cu</strong>m crede Al. Suceveanu (1971, p. 112-113; 1977, p. 21). De altfel, nici nu<br />
este de imaginat deplasarea unui număr atât de mare de oameni la sudul fluviului fără ajutorul flotei.<br />
Probabil, a<strong>cu</strong>m dispar davae-le de la Bărboşi şi Orlovka, dar populaţia autohtonă nu pleacă după <strong>cu</strong>m o dovedesc<br />
materialele de la Bărboşi, datate în a doua jumătate a secolului I (S. Sanie, 1982, p. 75), întrucât condiţiile de<br />
navigaţie, asupra cărora vom reveni mai jos, solicitau oameni pentru tractarea navelor în amonte, printre coturile<br />
fluviului, acolo unde vântul sau folosirea ramelor nu erau îndeajuns pentru a asigura navigarea, pentru încărcarea<br />
şi descărcarea acestora, pentru paza antrepozitelor şi pentru şantierele navale.<br />
În plus, trebuie amintit faptul că există o monedă descoperită la Bărboşi datând <strong>din</strong> timpul impăratului Vespasian.<br />
D-nii Al. Suceveanu şi Al. Barnea admit ideea că Dobrogea a fost integrată în Imperiul Roman în această<br />
perioadă ( Al. Suceveanu, 1971, p. 105-121 ; Al. Barnea, 1987, p. 80).<br />
Th. Mommsen scrie, în legătură <strong>cu</strong> politica expansionistă a Romei în zona Dunării de Jos, că „...se pare că<br />
Augustus i-a transformat în vasali sau i-a înlăturat pe ceilalţi principi şi că regalitatea tracică a fost acordată numai<br />
membrilor acestei ginţi (odryssi). Această măsură a fost probabil necesară, întrucât (...) în timpul secolului I nu<br />
staţionau legiuni romane de-a lungul Dunării de Jos; Augustus se aştepta ca apărarea graniţei de la vărsarea Dunării<br />
să fie asigurată de către vasalii traci” (Th. Mommsen, 1991, p. 109). Suntem de părere că împăraţii romani<br />
s-au bazat şi pe populaţiile geto-dacice, integrate juridic în sistemul de apărare, şi ca parteneri comerciali, aşa <strong>cu</strong>m<br />
fă<strong>cu</strong>seră cândva grecii, astfel că nu a fost cazul să fie deplasate, mutate <strong>din</strong> zona Dunării de Jos, ele fiind angrenate<br />
în sistemul comercial <strong>din</strong> regiune.<br />
De altfel, aceleaşi motive care îi determinaseră pe greci să amplaseze la Bărboşi un emporium, în sensul de port<br />
– –