Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
consıderaŢıı prıvınd Încadrarea <strong>cu</strong>lturală Şı cronoloGıcă a vÂrFuluı de<br />
lance de la Gura BÂ<strong>cu</strong>luı (repuBlıca moldova)<br />
ion mUnteanU,<br />
Philipps-Universität Marburg (Germania)<br />
Vârfuri de lance de fier au fost descoperite în spaţiul pruto-nistrean într-un număr nu prea mare. În acest context<br />
ar fi de menţionat cele sesizate la Dănceni 1 , Olăneşti 2 , Pârjolteni 3 , Speia 4 - puncte de lo<strong>cu</strong>ire caracteristice sec.<br />
V-III a.Chr., sau Bălţata I 5 , Budeşti 6 , Cobusca Veche I 7 , Hansca-Lutărie 8 , Ruseni IV 9 , Sobari 10 - monumente atribuite<br />
<strong>cu</strong>lturii Sântana de Mureş-Černjachov. Acestora li se alătură şi vârful de lance descoperit la Gura Bâ<strong>cu</strong>lui,<br />
raionul Anenii Noi (fostul judeţ Chişinău), Republica <strong>Moldova</strong> (fig. 1) 11 .<br />
Piesa pe care dorim să o prezentăm, a intrat în colecţiile anticarului situat în incinta Sălii de Orgă de pe bulevardul<br />
Ştefan cel Mare <strong>din</strong> Chişinău în anul 1999. Ea a fost achiziţionată de la un lo<strong>cu</strong>itor al satului Gura Bâ<strong>cu</strong>lui,<br />
raionul Anenii Noi. Din spusele descoperitorului, am reţinut că ea a fost găsită <strong>cu</strong> ocazia diverselor lucrări agricole<br />
<strong>din</strong> toamna anului 1999, fără a se preciza condiţiile şi lo<strong>cu</strong>l descoperirii.<br />
Hotarul localităţii Gura Bâ<strong>cu</strong>lui este bine <strong>cu</strong>nos<strong>cu</strong>t <strong>din</strong> punct de vedere arheologic. În urma cercetărilor de<br />
teren s-a dovedit existenţa unei aşezări geto-dacice <strong>cu</strong> un nivel de lo<strong>cu</strong>ire corespunzător sec. IV-III a.Chr. 12 , unui<br />
grup de morminte sarmatice 13 şi a unor aşezări datate <strong>cu</strong> sec. VIII-XI 14 . Plus la aceasta, mai trebuie de menţionat,<br />
descoperirea unei monede romane de bronz <strong>din</strong> perioada domniei împăratului Antonius Pius (138-161 p.Chr.) 15 .<br />
Aşadar, limitele cronologice ale acestor situri arheologice se situează între sec. IV a.Chr.-XI p.Chr., perioadă în<br />
care vom propune în continuare încadrarea <strong>cu</strong>ltural-cronologică a piesei de la Gura Bâ<strong>cu</strong>lui, fără să avem alte<br />
elemente de datare arheologică în contextul descoperirii ei.<br />
Vârful de lance, confecţionat <strong>din</strong> fier, în starea actuală de păstrare are o lungime de 26,5 cm, lungimea as<strong>cu</strong>ţişului<br />
– 19,7 cm, lungimea bucşei – 6,8 cm, diametrul bucşei – 1,2 cm şi lăţimea lămii – 3 cm (fig. 2.). Remarcăm<br />
că pana armei este romboidală în secţiune şi bucşa rotundă.<br />
În cele ce urmează vom încerca să dis<strong>cu</strong>tăm artefactul de la Gura Bâ<strong>cu</strong>lui în comparaţie <strong>cu</strong> toate „tipologiile”<br />
de piese asemănătoare pe care le <strong>cu</strong>noaştem în general pentru spaţiul situat la Est de Carpaţi.<br />
În mediul geto-dacic vârfurile de lance sunt pe larg răspândite. Conform tipologiei lui I. Glodariu şi E. Iaroslavschi<br />
16 , care clasifică vârfurile de lance de fier <strong>din</strong> Dacia preromană în 5 tipuri, respectiv variante, piesa de la<br />
Gura Bâ<strong>cu</strong>lui poate fi atribuită tipului I, varianta b 17 (fig. 4/1). Acestui tip îi corespund vârfuri mari, <strong>cu</strong> lungimea<br />
<strong>cu</strong>prinsă între 19-36 cm, la care pana <strong>cu</strong>prinde o treime <strong>din</strong> lungimea totală. Analogii se întâlnesc atât în spaţiul<br />
geto-dacic, cât şi în lumea romană, şi sunt datate de către cercetători <strong>cu</strong> sec. I a.Chr.-I p.Chr. 18 .<br />
Asortimentul de arme descoperite în spaţiul de la Răsărit de Carpaţi, datate <strong>cu</strong> perioada sec. VII-III a.Chr., au<br />
fost clasificate de T. Arnăut după criteriul funcţionalităţii şi nu după cel al materialului <strong>din</strong> care au fost confecţionate<br />
19 . Vârfurile de lance, descoperite în număr de 11 exemplare, <strong>din</strong> care fac parte şi cele confecţionate <strong>din</strong> fier,<br />
1<br />
Arnăut 2003, , 118 fig. 42/2.<br />
2 ibidem, 118 fig. 39/A4.<br />
3 ibidem, 118 fig. 41/C1.<br />
4 ibidem, 118.<br />
5<br />
Rikman 1975b, 110 des. 29,1.<br />
6<br />
Rikman 1967, des. 42,3.<br />
7<br />
Rikman 1975b, 118 des. 33,6.<br />
8<br />
nikulice/Rikman 1973, des. 49,4.<br />
9<br />
Rikman 1975a, des. 20,17-20,19. – Rikman 1975b, 42.<br />
10<br />
Rikman 1975b, des. 21,9.<br />
11 Descoperirea de la Gura Bâ<strong>cu</strong>lui a fost deja sumar publicată, a se vedea Munteanu 2004.<br />
12<br />
Arnăut 2003, 219.<br />
13<br />
Dergačev 1984.<br />
14<br />
Fedorov/Čebotarenko 1974, 134.<br />
15<br />
nudel‘man 1976, 68.<br />
16<br />
Glodariu/Iaroslavschi 1979, 132-134 fig. 70.<br />
17 ibidem, 133 fig. 70/12.<br />
18 ibidem, 133.<br />
19<br />
Arnăut 2003, 117-122 fig. 68.<br />
Analele ANTIM. Revistă de istorie, 8, 2008, p. 37-43<br />
– –