Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Cercetătorul A. Avtorhanov în studiile sale tinde să elucideze caracterul evenimentelor politice <strong>din</strong> Rusia în<br />
primele luni ale <strong>cu</strong>ceririi puterii sovietice de către bolşevici. Autorul se referă la politica duşmănoasă a autorităţilor<br />
bolşevice faţă de intelectualitatea rusă şi demască procedura de deportare a intelectualităţii ruse în anul 1922 1 .<br />
Deosebit de valoroasă este lucrarea cercetătorului rus Iu. Srecinski, emigrant, care, la mijlo<strong>cu</strong>l anilor ’80, a<br />
reuşit să-l facă <strong>cu</strong>nos<strong>cu</strong>t pe cititorul <strong>din</strong> Occident <strong>cu</strong> crimele odioase făptuite de regimul bolşevic în momentul<br />
instaurării puterii sovietice. Iu. Srecinski a reflectat detaliat politica de teroare bolşevică contra întregii populaţii,<br />
îndeosebi contra intelectualităţii, a reflectat subiectul, prin prisma propriei stări de spirit, a intelectualităţii care în<br />
anii 1917-1918 a refuzat categoric să conlucreze <strong>cu</strong> puterea oficială, ceea ce în istoriografia sovietică s-a calificat<br />
drept acţiune de sabotaj 2 .<br />
Democratizarea vieţii social-politice, accesul cercetătorilor la arhivele secrete etc., au determinat apariţia unor<br />
lucrări speciale ce vizează obiectul de studiu cercetat. Atenţia majoră a fost mobilizată asupra elucidării politicii<br />
de partid şi de stat în relaţiile <strong>cu</strong> intelectualitatea <strong>din</strong> Rusia. În acest sens îi putem remarca pe cercetătorii: I.<br />
Kazanin, S. Kogan, L. Cerneavskaia, Kvakin ş. a. 3 . Cercetătorul M. Glavaţki pentru prima dată îşi în<strong>cu</strong>nunează<br />
cercetările într-un studiu axat pe evenimentele tragi<strong>cu</strong>lui an 1922 an în care au fost deportate cele mai luminate<br />
minţi ale timpului peste hotarele Rusiei 4 .<br />
În unele studii sunt reflectate reformele <strong>din</strong> sistemul învăţământului superior - reforme ce au limitat autonomia<br />
şcolii superioare şi au promovat mediul proletar în instituţiile de învăţământ. Plauzibile sunt lucrările lui S.<br />
Soskin, care se referă la consecinţele lichidării autonomiei universitare, şi condiţiile precare în care s-au pomenit<br />
cadrele didactice 5 . S. Galin analizează măsurile înfăptuite de organele puterii centrale pentru a atrage în sfera<br />
învăţământului copiii proletarilor 6 .<br />
Un studiu profund al poziţiilor intelectualităţii <strong>din</strong> regiunea Donului şi a comportamentului acesteia în condiţiile<br />
extreme ale războiului civil l-a realizat cercetătoarea N. Reşetova. Ea a abordat vast politica promovată de<br />
autorităţi <strong>cu</strong> privire la intelectualitate. S-a referit, de asemenea, şi represiile intelectualităţii 7 .<br />
Merită atenţie şi lucrarea lui A. Mirek Krasnâi miraj. Kak mî verili v mifî i loji. Autorul întreprinde un studiu<br />
vast şi demonstrează atitu<strong>din</strong>ea autorităţilor faţă de intelectualitatea care a acceptat conlucrarea <strong>cu</strong> puterea sovietică.<br />
Cercetătorul a analizat evoluţia unora de la simpli favoriţi ai puterii până la promovarea acestora pe scară<br />
ierarhică şi transformarea lor în simple unelte de menţinere a regimului bolşevic 8 .<br />
Multitu<strong>din</strong>ea de probleme ce vizează politica statului sovietic faţă de intelectualitate în primii ani ai puterii<br />
sovietice, cât şi completarea „spaţiilor albe” <strong>din</strong> istoriografie, sunt scoase <strong>din</strong> anonimat în cadrul multiplelor<br />
foruri ştiinţifice internaţionale organizate în ultimii ani: Sankt-Petersburg (1996), Moscova (2000), Ekaterinburg<br />
(2001).<br />
Toate acestea denotă că lucrările istorice realizate de autorii sovietici erau scrise în conformitate <strong>cu</strong> obiectivele<br />
determinate de conducerea P.C.U.S. şi a statului sovietic totalitar, în strictă corespundere <strong>cu</strong> scopurile urmărite.<br />
Restructurarea gorbaciovistă a creat condiţii favorabile pentru intensificarea cercetărilor ştiinţifice, punându-se la<br />
bază principiile general-umane, evitându-se, astfel, principiile de clasă. Până în prezent nu există un studiu monografic<br />
consacrat politicii statului faţă de intelectualitate în primele decenii ale puterii sovietice.<br />
Bibliografie<br />
1. AMBROSOV A., 1978. Ot klassovoi differentsiatsii k sotzial’noi odnorodnosti obschestva, 2-e izd., Moscova: Mysli, 295 p.<br />
2. Idem,. 1975. Sotsial’naia structura sovetskogo obschestva, Мосova: Politizdat, 120 p.<br />
3. AMELIN P. P., 1970. intellighentsia i sotsialism, Leningrad: Izd. Leningradskogo universiteta, 151 p.<br />
4. ANDREIUK G., 1973. Vydvizhencestvo i ieie roli v formirovanii intellighentsii (1921–1932 gg.) în Iz istorii sovetskoi<br />
intellighentsii, gl. red. M. Kim, Moscova: Mysli, p. 5-38.<br />
1 AVTORHANOV 1990<br />
2 SRECINSKII 1974<br />
3 KVAKIN 1991; KAZANIN 2001; KOGAN CERNEAVSKAIA 1996.<br />
4 GLAVATSKII 2002.<br />
5 SOSKIN 2000; Idem, 1997.<br />
6 GLAVATSKII 2002.<br />
7 RESHETOVA 1988.<br />
8 SRECINSKII 1974.<br />
– –