Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
în localităţile lo<strong>cu</strong>ite preponderent de etnici găgăuzi, însă aceste măsuri au fost de s<strong>cu</strong>rtă durată, dat fiind faptul<br />
că numai la doi ani după adoptare ele au fost abandonate pentru ca în localităţile respective predarea în şcoli să se<br />
facă exclusiv în limba rusă.<br />
În anul 1994 este adoptată Constituţia Republicii <strong>Moldova</strong> 1 , care, în articolul 111, stipulează:<br />
„(1)Localităţilor <strong>din</strong> stânga Nistrului, pre<strong>cu</strong>m şi unor localităţi <strong>din</strong> sudul Republicii <strong>Moldova</strong>, le pot fi atribuite<br />
forme şi condiţii speciale de autonomie după statutele speciale adoptate prin legi organice.<br />
(2)Legile organice care reglamentează statutele speciale ale localităţilor prevăzute în alineatul (1) pot fi modificate<br />
<strong>cu</strong> votul a trei cincimi <strong>din</strong> numărul deputaţilor aleşi” 2 .<br />
Articolul 111 al Legii Supreme a dat posibilitatea să fie adoptată legea organică nr. 344-XIII privind statutul<br />
special al Găgăuziei (Gagauz Yeri), votată de Parlamentul Republicii <strong>Moldova</strong> la 23 decembrie 1994 3 , pusă în<br />
aplicare de Preşe<strong>din</strong>tele Parlamentului Petru Lucinschi la 23 decembrie 1994 4 şi promulgată de Preşe<strong>din</strong>tele Mircea<br />
Snegur la 13 ianuarie 1995 5 . În articolul 1 al legii respective se stipulează:<br />
„(1) Găgăguzia (Gagauz-Yeri) este o unitate teritorială autonomă <strong>cu</strong> un statut special care, fiind o formă de<br />
autodeterminare a găgăuzilor, este parte componentă a Republicii <strong>Moldova</strong>.<br />
(2) Găgăuzia soluţionează de sine stătător, în limitele compentenţei sale, în interesul întregii populaţii, problemele<br />
dezvoltării politice, economice şi <strong>cu</strong>lturale.<br />
(3) Pe teritoriul Găgăuziei sunt garantate toate drepturile şi libertăţile prevăzute de Constituţia şi legislaţia<br />
Republicii <strong>Moldova</strong>.<br />
(4) În cazul schimbării statutului Republicii <strong>Moldova</strong> ca stat independent poporul Găgăuziei are dreptul la<br />
autodeterminare externă.” 6<br />
Conform prezentei legi, Găgăuzia are organizare internă proprie. Autoritatea reprezentativă a Găgăuziei este<br />
Adunarea Populară, învestită <strong>cu</strong> dreptul de a adopta acte normative, care este eleasă prin vot universal, egal, direct,<br />
secret şi liber exprimat, pe un termen de 4 ani şi fiecare deputat reprezintă 5000 de alegători 7 . Guvernatorul<br />
(Başcanul) este persoana oficială supremă a Găgăuziei, căruia i se subordonează toate autorităţile publice. El este<br />
ales prin vot direct, egal, secret şi liber exprimat pe un mandat de 4 ani (dar nu mai mult de 2 mandate conse<strong>cu</strong>tive)<br />
şi trebuie să fie cetăţean al Republicii <strong>Moldova</strong>, care a împlinit vârsta de 35 ani şi care <strong>cu</strong>noaşte limba găgăuză 8 .<br />
După ce Başcanul este ales, el trebuie să fie confirmat în funcţia de membru al Guvernului Republicii <strong>Moldova</strong>.<br />
Sub aspect economic Găgăuzia, rămâne a fi regiune <strong>cu</strong> o economie preponderent agrară, dar <strong>cu</strong> unele ten<strong>din</strong>ţe<br />
spre industrializare. Factorii care au condiţionat această stare de lucruri ar fi următorii. După <strong>cu</strong>m e ştiut, odată <strong>cu</strong><br />
anexarea Basarabiei de Imperiul Rus în 1812, această regiune a devenit pentru Rusia un furnizor de produse agricole,<br />
viticole, pomicole şi animaliere. De fapt, guvernul ţarist urmărea scopul ca Basarabia să rămână o regiune<br />
agrară. Situaţia a început să se amelioreze întrucâtva după unirea Basarabiei <strong>cu</strong> România, însă acest proces a fost<br />
întrerupt în 1940, în urma raptului efectuat de URSS.<br />
Pentru a înţelege mai bine starea economiei propice unităţii teritorial-administrative Găgăuzia, e necesar să<br />
elucidăm succint unele aspecte ce ţin de condiţiile şi mediul în care s-au stabilit coloniştii găgăuzi. Migrând în<br />
Basarabia, găgăuzii s-au aşezat <strong>cu</strong> traiul preponderent în teritoriile rămase libere (după strămutarea tătarilor nogai<br />
în Crimeea, 1806-1812), formând colonii destul de mari şi izolate. Această stare de lucruri s-a păstrat practic până<br />
în 1940. Putem susţine că anume acest fapt a contribuit într-o oarecare măsură la păstrarea limbii şi obiceiurilor<br />
la găgăuzi.<br />
După anexarea Basarabiei de către URSS, în 1940, în mediul găgăuz, ca şi în restul teritoriilor anexate, s-a<br />
întreprins colectivizarea forţată, care a fost întreruptă de cel de al Doilea Război Mondial. La finele războiului<br />
colectivizarea se reîncepe, totodată în mediul populaţiei găgăuze încep deportările. Dezvoltarea social-economică<br />
a etniei găgăuze a primit un nou imbold odată <strong>cu</strong> constituirea UTAG. Din anul 1994 Turcia acordă un ajutor sub-<br />
1 Constituţia Republicii <strong>Moldova</strong> 1994.<br />
2 ibidem, 35.<br />
3 M. O. 1995, nr. 1, 131-136.<br />
4 ibidem, 137.<br />
5 ibidem.<br />
6 ibidem, 131.<br />
7 PĂTRAŞ 1999. 160.<br />
8 ibidem, 161.<br />
– 1 –