Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
o prăbuşire a pieţei ruse în 1998, <strong>cu</strong> consecinţe dezastruoase pentru Republica <strong>Moldova</strong>, nu ar trebui să constituie<br />
un motiv pentru distanţarea de piaţa ex-sovietică şi pentru o nouă orientare economica. Comunitatea Statelor Independente,<br />
afirma excelenţa sa, este laboratorul unde se însuşesc regulile economiei de piaţă, subliniind ca anume<br />
prin efortul colectiv al CSI, şi nu prin strădania fiecărei ţări ex-sovietice aparte, se poate integra în noul sistem<br />
economic mondial. O eventuală evoluţie a politicii Chişinăului în acest sens ar putea elimina orice obstacole pe<br />
care mărfurile moldovene le întâmpina atunci pe pieţele ruse. Acest indemn la revizuirea obiectivelor integrant<br />
economice <strong>cu</strong> comunitatea europeană şi la strângerea relaţiilor <strong>cu</strong> Rusia erau totodată un reproş la adresa cabinetului<br />
Sturza, care a supus criticii modalitatea în care funcţionează relaţiile economice în cadrul CSI.<br />
Ambasadorul Alexandr Papkin, la încheierea mandatului său, privea <strong>cu</strong> optimism perspectivele parteneriatului<br />
strategic moldo-rus, ce urma să fie consolidat prin semnarea în anul 2000 a Tratatului bilateral de bază.<br />
Textul noului Acord moldo-rus, pe care autorităţile de vârf ale R. <strong>Moldova</strong> sperau să-1 şi încheie în anul 2000,<br />
a fost convenit în linii mari (septembrie, 2000) abia la nivelul grupurilor de experţi ai celor două Ministere de<br />
Externe. Spre deosebire de vechiul Tratat, noul do<strong>cu</strong>ment acorda o mai mare atenţie problemelor de se<strong>cu</strong>ritate.<br />
Proiectul de Tratat de prietenie şi colaborare între Republica <strong>Moldova</strong> şi Federaţia Rusă conţine angajamentul<br />
ambelor parţi de a contribui la reglementarea cât mai grabnica a conflictelor locale şi regionale, condamnând<br />
separatismul şi obligându-se să nu sprijine mişcările separatiste. Evident, în acest caz este vorba de problemele<br />
cecenă şi transnistreană. Însă nu se ştie <strong>cu</strong> exactitate daca Moscova califică regimul de la Tiraspol drept unul separatist,<br />
după <strong>cu</strong>m nu este clar nici daca aceasta formulare, ipotetic acceptata de Federaţia Rusă, ar putea avea vreun<br />
impact real asupra evoluţiilor <strong>din</strong> Republica <strong>Moldova</strong>. Fiecare Parte Contractanta urmează să se abţină de la orice<br />
acţiuni care ar cauza prejudicii suveranităţii, independenţei şi integrităţii teritoriale a celeilalte Părţi. Una <strong>din</strong>tre<br />
clauzele proiectului elaborat prevede ca în cazul apariţiei unei situaţii, care în opinia uneia <strong>din</strong>tre Părţi generează<br />
un pericol pentru se<strong>cu</strong>ritatea internaţională sau care afectează se<strong>cu</strong>ritatea unuia <strong>din</strong>tre participanţii la Tratat, acesta<br />
se poate adresa celeilalte Părţi pentru desfăşurarea de consultări în scopul examinării situaţiei create. O aluzie<br />
cât se poate de transparenta la extinderea Alianţei Nord - Atlantice, contestata de Rusia şi considerata drept un<br />
pericol pentru se<strong>cu</strong>ritatea ei naţionala. Chestiunile colaborării militare, asigurării se<strong>cu</strong>rităţii de stat şi cooperării<br />
în problemele de frontiera urmează să-şi găsească dezvoltare într-o serie de acorduri aparte. Rămâne neclar ce se<br />
subînţelege prin cooperarea în sfera asigurării se<strong>cu</strong>rităţii de stat şi cooperării în probleme de frontiera. Proiectul nu<br />
face nici o referire la prezenţa trupelor ruse staţionate ilegal în Republica <strong>Moldova</strong>, deşi nu scapă să menţioneze<br />
strângerea relaţiilor bilaterale în cadrul CSI. Or, problema acestor trupe este una centrala În cadrul relaţiilor moldo-ruse,<br />
care cere o abordare în conformitate <strong>cu</strong> interesele şi Constituţia Republicii <strong>Moldova</strong>, înainte ca Acordul<br />
de baza bilateral să fie semnat.<br />
În contextul apropierii moldo-ruse <strong>din</strong> 2000-2001, în zilele de 16-17 iunie 2000 preşe<strong>din</strong>tele rus Vladimir<br />
Putin s-a aflat într-o vizita de do<strong>cu</strong>mentare la Chişinău. Putin este primul lider rus care a vizitat Republica <strong>Moldova</strong><br />
în cadrul unei vizite bilaterale. Spre deosebire de fostul preşe<strong>din</strong>te B. Elţin, care, deşi invitat în mai multe<br />
rânduri, a poposit la Chişinău abia în octombrie 1997 pentru a participa la reuniunea la vârf a Comunităţii Statelor<br />
Independente, vizita noului lider rus s-a produs la puţin timp de la instalarea sa în funcţie. La încheierea vizitei,<br />
V. Putin a exprimat, într-o formula tradiţională pentru diplomaţia rusă, ataşamentul Moscovei pentru integritatea<br />
teritorială a statului moldovean, introducând, pentru întâia oara în dialogul moldo-rus, noţiunea de stat autosuficient<br />
<strong>cu</strong> referire la Republica <strong>Moldova</strong>. Este in interesul Rusiei, a subliniat liderul de la Kremlin, ca partenerul sau<br />
<strong>din</strong> această zonă geopolitică <strong>cu</strong> deschidere spre arealul Balcanilor să fie un stat autosuficient.<br />
Dar, acest termen nu are o interpretare juridică explicită şi ar putea crea noi situaţii de confuzie şi ambiguitate.<br />
Pentru Republica <strong>Moldova</strong> are o importanţă principiala re<strong>cu</strong>noaşterea de către Rusia nu numai a integrităţii<br />
teritoriale, ci şi a suveranităţii sale naţionale. Or, <strong>din</strong> 1998 încoace diplomaţia rusă a încetat să menţioneze în<br />
declaraţiile sale privind diferendul transnistrean principiul suveranităţii Republicii <strong>Moldova</strong>. Trecerea sub tăcere<br />
a principiului suveranităţii statului moldovean nu poate să nu în<strong>cu</strong>rajeze autorităţile separatiste în tentativa de a da<br />
o interpretare aparte noţiunii, stat comun, inventata şi ea anterior de diplomaţia rusă, şi de a tergiversa la nesfârşit<br />
reglementarea conflictului.<br />
Rusia a promis, în semn de respect faţă de Constituţia Republicii <strong>Moldova</strong>, care nu permite prezenţa militară<br />
străină în teritoriul naţional, să adopte o politica respectiva. Însa în pofida acestui fapt şi a înţelegerilor interna-<br />
– 1 –