către diplomaţia română a unor asemenea forţe situate în stânga şi în dreapta României ar reprezenta o greşeală. În analiza oferită cititorilor e important de precizat proporţia genului de informaţii, ştiri, comentarii, care au alcătuit imaginea transmisă de presa dobrogeană opiniei piblice. În pofida faptului că între comentarii (editoriale) predomină cele negative, numărul net superior al informaţiilor s<strong>cu</strong>rte sau pe larg susţinute despre Germania şi raporturile ei în cadrul şi pe marginea Tratatului de la Versailles au fost prezente într-un număr net superior. Cu siguranţă, ne putem întreba: în ce măsură numărul inferior al comentariilor negative poate avea un impact mai puternic, comparativ <strong>cu</strong> informaţia neutră şi în ce măsură contribuie la crearea unei imagini veridice în ochii cititorilor? Pentru răspusul la întrebările de mai sus, decisivă ar fi analiza structurii intelectuale a cititorului de presă dobrogeană <strong>din</strong> anii1919-1923. Dar, în situaţia în care nu există un studiu sociologic <strong>cu</strong> privire la natura categoriilor sociale şi a efectelor produse de informaţiile şi ştirile la care am fă<strong>cu</strong>t referire, este imposibil de dat un verdict. Totuşi, dacă luăm în considerare că ziarele care au oferit aceste imagini se intitulau independente şi supravieţuiau economic de pe urma numărului de cititori, s-ar putea concluziona că în condiţiile în care nu ar fi existat un interes faţă de Germania nu ar fi existat atâtea informaţii. În privinţa impactului real al acestor informaţii asupra întregii populaţii dobrogene şi nu numai a cititorilor de presă, al rolului jucat în crearea unei imagini despre Germania vizavi de Tratatul de la Versailles, se poate aprecia că a fost unul important. În sprijinul acestei afirmaţii poate fi amintit rolul presei pentru oricare <strong>din</strong> cititorii începutului de secol XX, comparabil, poate, <strong>cu</strong> televiziunea anilor noştri, <strong>cu</strong> atât mai puternic <strong>cu</strong> cât el era reprezentat de numai două publicaţii, singurele în peisajul cotidian. Cu siguranţă, persistă întrebarea asupra exactităţii informaţiilor care ajungeau la populaţia neştiutoare de carte ori prea puţin prosperă pentru a-şi permite un ziar. Dar certitu<strong>din</strong>ea că aceste informaţii au fost difuzate în societate există şi se bazează pe numeroasele mărturii <strong>din</strong> literatura de specialitate şi nu numai, română sau internaţională. Se poate aprecia că relatările despre Germania şi Tratatul de la Versailles, felul în care au fost transmise, de presa dobrogeană, a fost unul de natură profesionistă, neutru în marea lui majoritate, <strong>cu</strong> impact profund asupra opiniei publice, determinând, într-o proporţie considerabilă, perceperea corectă a fenomenelor politice care au marcat acei ani. – –
Bibliografie BERSTEIN, Serge, MILZA, Pierre, istoria europei Secolul XX (<strong>din</strong> 1919 până în zilele noastre), vol. 5, Iaşi, 1998. BUCHET, Constantin, România şi Republica de la Weimar 1919-1933, Bu<strong>cu</strong>reşti, Editura All Educaţional, 2001. CAROL, Anne, GARRIGUES, Jean, IVERNEL, Martin, Dicţionar de istorie a secolului XX, Bu<strong>cu</strong>reşti, Editura All Educaţional, 2000. CARPENTIER, Jean., LEBRUN, Francois, istoria europei, Editura Humanitas, 2006. CIORBEA, Valentin, evoluţia Dobrogei între 1918-1944 contribuţii la <strong>cu</strong>noaşterea problemelor geopolitice, economice, demografice, sociale şi ale vieţii politice şi militare, Constanţa, Editura Exponto, 2005. CONTE VON KROCKOW, Christian, Germanii în secolul lor 1890-1990, Bu<strong>cu</strong>reşti, Editura All Educaţional, 1999. DUCULESCU, Victor, CĂLINOIU, Constanţa, DUCULESCU, Georgeta, Drept constituţional comparat, vol. 1, Bu<strong>cu</strong>reşti, Editura Lumina Lex, 1999. FULBROOK, M., O s<strong>cu</strong>rtă istorie a Germaniei, Iaşi, Editura Institutului European, 2002. JOHNSON, Paul, O istorie a lumii moderne 1920-1990, Editura Humanitas, Bu<strong>cu</strong>resti, 2003. KISSINGER, Henry, Diplomaţia, Bu<strong>cu</strong>reşti, Editura All, 1998. LAYTON, Geoff, De la Bismark la Hitler: Germania 1890-1933, Bu<strong>cu</strong>reşti, Editura All Educaţional, 2002. MOISUC, Viorica, istoria relaţiilor internaţionale până la mijlo<strong>cu</strong>l sec XX-lea, Bu<strong>cu</strong>reşti, Editura Fundaţiei România de Mâine, 2002. RĂDULESCU, Adrian, BITOLEANU, Ion, istoria românilor <strong>din</strong>tre Dunăre şi Mare Dobrogea, Bu<strong>cu</strong>reşti, Editura Ştiinţifică şi Enciclopedică, 1979. TAYLOR, A.J.P., Originile celui de-al doilea război mondial, Iaşi, Editura Polirom, 1999. URSU, Ni<strong>cu</strong>lina, Dobrogea în timpul o<strong>cu</strong>paţiei trupelor aliate (noiembrie 1918-decembrie 1919), în “Anuarul Muzeului Marinei Române” 2000, tom III/II, Constanţa, Editura Companiei Naţionale Administraţia Porturilor Maritime Constanţa S.A., 2001. “Farul” 1919-1922 “Dacia” 1920-1923 – – © marian BĂNICĂ, 2008
- Page 1 and 2:
analele asocıaŢıeı naŢıonale
- Page 3 and 4:
cuprıns epoca antică Corneliu Bel
- Page 5 and 6:
Epoca antică - -
- Page 7 and 8:
diman, 2003c, 2003d, 2004b, 2004d).
- Page 9 and 10:
effectifs et typologie Plus de la m
- Page 11 and 12:
technologiques et culturelle durant
- Page 13 and 14:
CÂRCIUMARU M., MĂRGĂRIT M. et al
- Page 15 and 16:
Fig. 2. Art mobilier au Paléolithi
- Page 17 and 18:
ıdentıtate socıală Şı podoaBe
- Page 19 and 20:
IIIb-IIIc, etapa de locuire A. Pies
- Page 21 and 22:
Cronica cercetărilor arheologice d
- Page 23 and 24:
Fig. . Valve de Unio sp. aparţinâ
- Page 25 and 26:
Dunării a trecut prin teritoriul d
- Page 27 and 28:
ea a fost catalogată ca un mare ca
- Page 29 and 30:
cunoaşte dacă exista şi un recip
- Page 31 and 32:
înşiruire ne poate oferi o idee
- Page 33 and 34:
BıBlıoGraFıe cataloaGe Price 199
- Page 35 and 36:
Poenaru Bordea 2001 - Gh. Poenaru B
- Page 37 and 38:
consıderaŢıı prıvınd Încadra
- Page 39 and 40:
proporţia acestora. În total au f
- Page 41 and 42:
ZusammenFassunG ÜBerleGunGen Zur K
- Page 43 and 44:
Fig. 4. Vârfuri de lance din epoca
- Page 45 and 46:
Plecând de la aceste observaţii,
- Page 47 and 48:
venind din flota de la Misena, ce s
- Page 49 and 50:
După reprimarea marilor răscoale
- Page 51 and 52:
Claudia, la Durostorum (Silistra),
- Page 53 and 54:
Archaeology dell’Universitá di S
- Page 55 and 56:
draGomır, ı. t. 1 . Descoperiri a
- Page 57 and 58:
a. b. Fig. 1. Bărboşi. Promontori
- Page 59 and 60:
arHeoloGıe Şı polıtıcă: caZul
- Page 61 and 62:
şi au construit un stil maiestuos,
- Page 63 and 64:
cultura drıdu Şı evoluŢıa poZ
- Page 65 and 66:
istorice ale unor realităţi arheo
- Page 67 and 68:
lui Adrian Păunescu la începutul
- Page 69 and 70:
omâni în timpul regimului comunis
- Page 71 and 72:
Ages: Issues and Readings, Oxford,
- Page 73 and 74:
neapărat să explice vizitatorilor
- Page 75 and 76:
determınărı & dımensıunı ale
- Page 77 and 78:
utilizează fonduri de stat - au î
- Page 79 and 80:
teorıa celor două popoare - stud
- Page 81 and 82:
„din secolul al Vi-lea până la
- Page 83 and 84:
leme neclarificate. La acestea adă
- Page 85 and 86:
elaŢııle domnılor moldoveı cu
- Page 87 and 88:
în perioada pribegiilor sale la ac
- Page 89 and 90:
ınFluenŢa unıverstăŢıı dın
- Page 91 and 92:
Košice, cum ar fi, spre exemplu, u
- Page 93 and 94:
extindere, cîţiva studenţi de la
- Page 95 and 96:
Majoritatea studenţilor de la Koš
- Page 97 and 98:
estul Germaniei. În 1599 Bocacius
- Page 99 and 100:
tät, Land und Konfession 1500 bis
- Page 101 and 102:
Fig. 1: Universităţile germane ex
- Page 103 and 104:
de la Oliva, ci a încheiat separat
- Page 105 and 106:
Grecıı În comerŢul cu ımperıu
- Page 107 and 108:
proveneau din dările pe vite 1 şi
- Page 109 and 110:
iStORia ROmÂnilOR 2003, vol. V, Ed
- Page 111 and 112:
îi permitea să-şi formeze o opin
- Page 113 and 114:
Cât priveşte St. Leszczynski, dat
- Page 115 and 116:
vizată doi sultani au fost înlăt
- Page 117 and 118:
suedezul în schiţa lui Nicolae Mu
- Page 119 and 120:
alta. Acest proces şi războaiele
- Page 121 and 122:
În aceste condiţii, singura solu
- Page 123 and 124:
Militantul pentru idealurile naţio
- Page 125 and 126:
Bibliografie BODEA, D., 2000. Cuvâ
- Page 127 and 128:
evoluŢıa ımaGoloGıcă a revolu
- Page 129 and 130:
fost creat prin discursul politic,
- Page 131 and 132:
Poporul a fost perceput ca un compl
- Page 133 and 134:
orchestrate de soldaţii secui. Act
- Page 135 and 136:
capabil de a sensibiliza o populaţ
- Page 137 and 138:
olul noBılımıı În vıaŢa puBl
- Page 139 and 140:
ton de Verrayon se propune; a scoat
- Page 141 and 142:
ezumé L’article ,,Le rôle de la
- Page 143 and 144:
olul Şı locul mınorıtăŢılor
- Page 145 and 146:
aspecte ale proGramuluı Şı actı
- Page 147 and 148:
Manifestul din 17 octombrie 1905 a
- Page 149 and 150:
- fracţiunea „Trudovicilor”, c
- Page 151 and 152:
Cоnform informaţiilor secrete, or
- Page 153 and 154:
elaborate de către Comitetul unit
- Page 155 and 156:
locale, solicitând începerea miş
- Page 157 and 158:
„proBlema aromÂnă” Şı cauZe
- Page 159 and 160:
Amplificarea tensiunii diplomatice
- Page 161 and 162:
statul român nu avea cu cine să d
- Page 163 and 164:
Atena s-au complicat pe fundalul co
- Page 165 and 166:
generale sanitare; fiecare inspecto
- Page 167 and 168:
„Monitorul oficial”, Nr. 154 di
- Page 169 and 170:
jud. Soroca. În 1883 este admis la
- Page 171 and 172:
necessıtY oF HumanıZatıon oF tea
- Page 173 and 174:
Subject to «pro et contra», there
- Page 175 and 176:
In Ukraine it is limited by the sys
- Page 177 and 178:
- organizes certification of pedago
- Page 179 and 180:
ınstıtuŢııle cultural-educatı
- Page 181 and 182:
Soroca 1 - unica instituţie de pro
- Page 183 and 184:
în Basarabia. Deja în cadrul lucr
- Page 185 and 186: „naţionalismul burghez”, absol
- Page 187 and 188: ÎnvăŢămÎntul ıstorıc superı
- Page 189 and 190: Menirea acestor instituţii era de
- Page 191 and 192: funcţia de decan al Facultăţii d
- Page 193 and 194: Bibliografie BURLACU, Valentin, 200
- Page 195 and 196: (ianuarie 1918), înăbuşind cu fo
- Page 197 and 198: Rusia, rămân sub dominaţia Porţ
- Page 199 and 200: această situaţie se datorează no
- Page 201 and 202: trecut complet sub tăcere pentru
- Page 203 and 204: etrospectıva deZvoltărıı orGan
- Page 205 and 206: cei care călătoreau pentru a găs
- Page 207 and 208: latGale as lIeUX De MeMOIRe: re-tH
- Page 209 and 210: It was mistake of Russian administr
- Page 211 and 212: unique historical way of Latgale -
- Page 213 and 214: intellectuals in Latgale were very
- Page 215 and 216: BREŽGO, B., 1940, Latgalos zemniek
- Page 217 and 218: ţinut până la mijlocul secolului
- Page 219 and 220: fierari dintre vătraşi. Documente
- Page 221 and 222: gubernatorului Basarabiei, Scarlat
- Page 223 and 224: pămÂnturı natale, ıdeal naŢıo
- Page 225 and 226: vreme ce, la Reghin, nu exista o co
- Page 227 and 228: să intre trupele Antantei şi să
- Page 229 and 230: MAJDÚ, Tibor, NAGY, Zsuza L. 1990.
- Page 231 and 232: c) comentarii ale presei dobrogene
- Page 233 and 234: Un loc aparte au ocupat ştirile ca
- Page 235: Politica de rezistenţă declanşat
- Page 239 and 240: în continuare arenda drept o form
- Page 241 and 242: Tabelul 2 Distribuirea cotelor-păr
- Page 243 and 244: internaţionale, unei societăţi d
- Page 245 and 246: aporturıle repuBlıcıı moldova c
- Page 247 and 248: nimeni nu are dreptul, nu va fi în
- Page 249 and 250: preşedintele Snegur drept „un su
- Page 251 and 252: o prăbuşire a pieţei ruse în 19
- Page 253 and 254: aBStRaCt On September 22, 1990, in
- Page 255 and 256: O alta prioritate în activitatea a
- Page 257 and 258: „cu alte republici ce şi-au proc
- Page 259 and 260: ımplıcaŢıı Geopolıtıce ale u
- Page 261 and 262: în localităţile locuite preponde
- Page 263 and 264: natală. De fapt, aceasta s-a făcu
- Page 265 and 266: polıtıca statuluı FaŢă de ınt
- Page 267 and 268: Politica statului sovietic faţă d
- Page 269 and 270: 5. АRTOBOLEVSKII I., VLADISLAVLEV
- Page 271 and 272: Recenzii - 1 -
- Page 273 and 274: În rezultatul analizei pieselor de
- Page 275 and 276: ografia de la sfârşitul lucrării
- Page 277 and 278: comprehension that besides the prom