dera tratatul versaillez ca fiind “mormântul naţiunii germane” 1 . În toamna aceluiaşi an, la 9 octombrie, în „Farul” apare şi declaraţia ministrului de Externe Müler 2 care considera că „dacă se doreşte refacerea Germaniei” era necesară măsura de menţinere a trupelor înarmate pentru a preveni dezor<strong>din</strong>i interne 3 . La 30 mai 1920, Germania a cerut oficial eva<strong>cu</strong>area oraşelor o<strong>cu</strong>pate de Aliaţi 4 , eveniment care a fost semnalat şi în ziarul „Farul” 5 . La rândul său, cotidianul „Dacia” informează în mai 1920 că, la Hamburg, într-o reuniune a conservatorilor, K. Helfferich (lider al partidului) 6 , a cerut revizuirea tratatului 7 . În acelaşi număr cititorii sunt informaţi că Germania urma să solicite, la Conferinţa de la Spa, admiterea în Liga Naţiunilor 8 , urmărind, astfel, să depăşească izolarea diplomatică la care a fost supusă în urma Tratatului de la Versaillez. În acelaşi ziar, ”Dacia”, au fost consemnate ample comentarii ale ziarelor germane 9 pe seama Conferinţei de la Spa, organizată pentru stabilirea reparaţiilor datorate de Germania puterilor învingătoare în Primul Război Mondial. Presa germană reproşa “păstrarea unei neîncrederi faţă de Germania, îşi exprima convingerea că germanii vor fi exploataţi de Antantă, iar Reichswehr-ul se va reduce la 100.000 de oameni, că exe<strong>cu</strong>tarea tratatului trebuie să ţină cont de onoarea poporului german care trebuie să rămână intactă” 10 . În numărul <strong>din</strong> 11 mai 1922 al cotidianului „Dacia” a fost reprodus un articol <strong>din</strong> ziarul german „Vorwaerts”, oficios al socialiştilor aflaţi la guvernare în acel moment, în care se aprecia că Franţa nu trebuie să dorească „înmormântarea Germaniei”, acesta <strong>din</strong> urmă exprimându-se pentru o „împăcare <strong>cu</strong> Franţa şi Anglia, pentru o pace durabilă în Europa” 11 . Cu ocazia o<strong>cu</strong>pării bazinului Ruhr 12 , în numerele 9 şi10 ale ziarului „Dacia” apar exprimate pe larg protestele germane, cititorii aflând că “ambasadorul german a fost chemat de la Paris”; că Germania “protestează la Londra şi Washington oficial”, că “ziariştii francezi au fost excluşi de la lucrările Parlamentului German” 13 . În perioada o<strong>cu</strong>paţiei franco-belgiene <strong>din</strong> Ruhr, cititorii dobrogeni şi-au putut face o impresie despre ce a însemnat rezistenţa pasivă germană, deoarece au fost alocate constant spaţii acestui subiect. De exemplu, în numărul 42 al “Daciei” <strong>din</strong> 13 februarie 1923 puteau fi citite informaţii potrivit cărora “guvernul german e dispus să oprească furnizarea <strong>cu</strong> gaz aerian, apă, electricitate la toate instalaţiile o<strong>cu</strong>pate de armata franco-belgiană în Ruhr” 14 . În numărul <strong>din</strong> 2 ianuarie 1923 sunt redate extrase <strong>din</strong> ziarele berlineze <strong>din</strong> care rezultă că, în pofida faptului că pagube existau, “frontul rezistenţei pasive a populaţiei nu a fost câtuşi de puţin zdruncinat” 15 . Cel de-al doilea palier în care se înscriu reacţiile germanilor faţă de hotărârile de la Versailles, aşa <strong>cu</strong>m au apărut ele în presa dobrogeană, este cel al faptelor, al măsurilor concrete pe care guvernul german le-a întreprins pentru a eluda prevederile unei păci considerate a fi lezat demnitatea poporului german. Sunt expuse, pe de o parte, eforturile diplomaţiei germane şi austriece de a realiza unirea <strong>din</strong>tre cele două state 16 , pe de altă parte, relatări <strong>din</strong> presa internaţională care anunţau dorinţa părţii franco-britanice de a împiedica Anschluss-ul 17 . 1 “Farul”, nr.12, 13 mai 1919, loc. cit. 2 Declaraţia viza clauzele miliatre ale Tratatului de la Versailles care stipulau că armata germană trebuia redusă la 100.000 de oameni, iar serviciul militar obligatoriu interzis. (J. Carpentier, F. Lebrun, istoria europei, Editura Humanitas, 2006, p. 322 ). 3 “Farul”, nr. 158, 9 octombrie 1919, loc. cit. 4 Prin Tratatul de la Versailles regiunea <strong>din</strong> stânga Rinului a fost împărţită în trei zone de o<strong>cu</strong>paţie: zona Köln, zona Koblenz şi zona oraşului Mainz. (V. Ciorbea, op.cit., p.20). 5 “Farul”, nr. 328, 30 mai 1920, B.J.C. fond Microfilm, MP190, rola 2. 6 DNVP Deutschenationale Volkspartei. Partidul National Popular German, partid monarhist şi anti republican. 7 “Dacia” nr.1, 20 mai 1920, B.J.C., fond Microfilm MP139, rola3. 8 ibidem. 9 “Berliner Tagesblatt”, “Deutschezeitung”, “Tageblatt”, “Lokal Anzeiger”, “Vorwaerts”. 10 “Dacia” nr. 40, 23 iulie 1920, loc. cit., rola 3. 11 “Dacia” nr.38, 11 mai 1922, loc. cit., rola 4. 12 Din ianuarie 1923 până în toamna lui 1923 trupele franceze au o<strong>cu</strong>pat zona industrială a bazinului Ruhr urmărind exploatarea metalului şi cărbunelui german în schimbul despăgubirilor pe care Germania refuza să le plătească. In acele condiţii guvernul german a ordonat o rezistenţă pasivă şi şi-a plătit muncitorii <strong>din</strong> industira extractivă ca să nu muncească, transformând, astfel, o<strong>cu</strong>parea Ruhrului într-un eşec de răsunet al francezilor (Henry Kisinger, op.cit, p. 241). 13 “Dacia”, nr.9,13 ianuarie 1923,10,14 ianuarie 1923, loc. cit., rola 8. 14 “Dacia”, nr. 42, 13 februarie 1923, loc. cit, rola 8. 15 “Dacia”, nr. 127, 2ianuarie 1923, loc. cit., rola 8. 16 “Farul”, nr. 4, 5 mai1919, loc. cit., rola 1 ; “Dacia” nr. 32, 1 iulie 1920, loc. cit., rola 3; nr. 171, 22 octombrie 1920, loc. cit. 17 “Farul”, nr. 12, 13 mai 1919, nr. 128, 8 septembrie 1919, nr. 186, 6 noiembrie 1919, loc.cit., rola 1; nr. 141, 20 octombrie 1920, loc. cit., – –
Un loc aparte au o<strong>cu</strong>pat ştirile care prezentau acţiunea forţelor naţionaliste germane 1 , susţinute de militari de excepţie pre<strong>cu</strong>m generalul von Seeckt, care <strong>cu</strong>ltivau mitul “loviturii pe la spate” şi care considerau pacea rezultată la Versailles drept una ruşinoasă 2 . Un alt spaţiu important a fost alocat, în ziarele dobrogene, atât măsurilor concrete luate de către diplomaţii germani, cât şi informaţiilor despre eforturile diplomatice germane de a demonstra omologilor antantişti că Germania ar fi meritat un tratament mai bun. Revelatoare sunt articolele pe marginea conferinţelor de la Spa (16 iulie 1920), Cannes (ianuarie 1922), Genova (aprilie 1922) 3 , pre<strong>cu</strong>m şi acţiunile pe care le-a întreprins Germania pentru a ieşi <strong>din</strong> starea de izolare diplomatică. Sunt menţionate <strong>cu</strong> precădere momentele de apropiere diplomatică faţă de Uniunea Sovietică, de la început 4 , pe par<strong>cu</strong>rsul 5 şi până în momentul în care au semnat Tratatul de la Rapallo. Cititorii dobrogeni au fost informaţi şi despre reacţia de negare a Germaniei, rezultată în urma a<strong>cu</strong>zelor venite <strong>din</strong> presa sovietică potrivit cărora Reichul s-ar fi apropriat de Antantă 6 . Alte acţiuni întreprinse de diplomaţia germană în scopul diminuării efectelor Păcii de la Versailles şi consemnate în presa dobrogeană, au fost plebiscitele organizate în regiunea Schleswig ori în Prusia de Est şi de Vest (Allenstein şi Marienwerden) 7 , prin care populaţia acestor regiuni s-a declarat pentru alipirea lor la Germania. În sfârşit, presa constănţeană a consemnat, şi refuzul Germaniei, la începutul anului 1923, de a-şi achita despăgubirile datorate Franţei conform Tratatului, refuz care a generat o<strong>cu</strong>parea regiunii Ruhr de către Franţa 8 . c) Comentarii ale presei dobrogene <strong>cu</strong> opinii despre tratamentul aplicat Germaniei de<strong>cu</strong>rgând <strong>din</strong> tratatul de la Versailles Al treilea palier de informaţii prezent în presa dobrogeană a anilor 1919 -1923, care conturează şi fixează imaginea despre Germania şi Tratatul de la Versailles în percepţia publică, este cel al textelor comentate. Este vorba de articole, semnate sau nu, în „Farul” sau „Dacia” , comentarii care au vizat aceeaşi problematică: preliminariile păcii şi ratificarea 9 , problema respectării prevederilor Tratatului de la Verasailles 10 , încercările diplomaţiei germane de a redeveni un jucător important în Europa 11 , o<strong>cu</strong>parea regiunii Ruhr 12 . Modul de prezentare al imaginilor Abordarea problemei sub acest aspect a necesitat răspunsuri la numeroase întrebări între care: <strong>cu</strong>m a fost prezentată informaţia care a creat imagini pentru cititor, <strong>cu</strong>m a apărut ea <strong>din</strong> punct de vedere al problemelor tratate şi al mărimii textelor, care a fost modalitatea în care a fost transmisă: pozitivă, neutră, negativă? Această anliză a căutat să urmărescă realitatea istorică prezentă în studiile de specialitate apărute mult după 1923, în paralel şi, rola 3. 1 DNVP- coaliţie a forţelor de dreapta creată în jurul vechilor partide conservatoare imperiale, care reunea şi grupări de tipul Partidului Patriei şi al Ligii Pangermane (Geoff Layton, op. cit.,p. 129). 2 “Farul”, nr. 7, 8 mai1919, nr. 14, 15 mai 1919, nr. 35, 5 iunie 1919 loc. cit., rola 1; “Dacia” nr.21, 18 iunie 1920, loc. cit., rola 1. 3 “Dacia” nr.44, 17 iulie 1920, loc. cit., rola 3; “Farul”, nr. 154, 15 ianuarie 1922, MP190, loc. cit, rola 6; nr. 177, 16 februarie 1922, loc. cit., nr. 67, 26 iulie 1920, rola 3; nr. 140, 12 septembrie1920, rola 4. 4 Presa germană a sugerat, încă <strong>din</strong> 1919, necesitatea apropierii germano-sovietice “pentru că îi leagă comunitatea suferinţelor şi încercărilor” ( “Farul”, nr. 40, 10 iunie 1919, loc. cit., rola 3). 5 “Farul”, nr. 159, 10 octombrie 1919, loc. cit., rola 3. nr. 160, 25 ianuarie 1922, nr.166, 1 februarie 1922, loc. cit., rola 6; nr. 52, 28 iulie 1920, rola 3; nr. 11, 5 aprilie 1922, 22 aprilie 1922, rola 4. 6 Acestor a<strong>cu</strong>ze le-a răspuns ministrul de Externe german considerându-le neîntemeiate. ( “Dacia”, nr. 12, 6 iunie 1920, loc. cit., rola 3). 7 “Farul”, nr. 191, 14 noiembrie 1919, loc. cit., rola 1; “Dacia” nr. 45, 18 iulie 192 loc. cit., rola 3. 8 “Dacia” nr. 8, 12 ianuarie 1923, nr. 9, 13 ianuarie 1923, nr. 10, 14 ianuarie 1923, nr. 13, 18 ianuarie 1923, nr. 14, 19 ianuarie 1923, loc. cit., rola 8. 9 “Farul”, nr. 11, 12 mai 1919, nr.12, 13mai 1919, nr.13, 14 mai 1919, nr. 15, 16 mai 1919, nr.35, 5 iunie 1919, nr. 44 <strong>din</strong> 14 iunie 1919, nr. 45, 15 iunie 1919, nr. 46, 16 iunie 1919, nr.52, 27 iunie, 1919, nr. 57, 27 iunie 1919, nr. 59, 29 iunie 1919, nr. 68, 8 iulie, nr. 74, 14 iulie 1919, loc. cit, rola 1; 10 “Farul”, nr. 58, 28 iunie 1919, nr. 130, 10 septembrie 1919, nr. 168, 19 octombrie 1919, nr. 187, 8 noiembire 1919, 176, 27 octombrie 1919, loc. cit., rola 1; nr. 51, 9 septembrie 1921, loc. cit., rola .5; “Dacia”, nr. 35, 9 iulie 1920, nr. 21, 18 iunie 1920, loc.cit., rola 3, nr. 76, 26 iunie 1922, nr. 77, 27 iunie 1922, loc.cit, rola 4; nr. 132, 30 august 1922, loc. cit., rola 5, nr. 252, 27 decembrie 1922, loc. cit., rola 6, nr. 244, 24 octombrie 1923, loc. cit., rola 9. 11 “Farul”, nr. 112, 11 decembrie 1921, loc. cit., rola 5; nr. 177, 16 februarie 1922 ,loc. cit., rola 6 ; “Dacia”, nr. 27, 26 aprilie 1922, nr. 30, 22 aprilie 1922, nr. 39, 12 mai 1922, loc.cit., rola 4; nr. 42, 10 septembrie 1922, loc.cit., rola 5; nr. 167, 10 octombrie 1922, loc. cit., rola 6. 12 “Dacia”, nr. 59, 15 martie 1923, nr.36, 16 februaie 1923, nr.29, 8 februarie 1928, nr. 14, 20 ianuarie 1923., loc.cit., rola 8. – –
- Page 1 and 2:
analele asocıaŢıeı naŢıonale
- Page 3 and 4:
cuprıns epoca antică Corneliu Bel
- Page 5 and 6:
Epoca antică - -
- Page 7 and 8:
diman, 2003c, 2003d, 2004b, 2004d).
- Page 9 and 10:
effectifs et typologie Plus de la m
- Page 11 and 12:
technologiques et culturelle durant
- Page 13 and 14:
CÂRCIUMARU M., MĂRGĂRIT M. et al
- Page 15 and 16:
Fig. 2. Art mobilier au Paléolithi
- Page 17 and 18:
ıdentıtate socıală Şı podoaBe
- Page 19 and 20:
IIIb-IIIc, etapa de locuire A. Pies
- Page 21 and 22:
Cronica cercetărilor arheologice d
- Page 23 and 24:
Fig. . Valve de Unio sp. aparţinâ
- Page 25 and 26:
Dunării a trecut prin teritoriul d
- Page 27 and 28:
ea a fost catalogată ca un mare ca
- Page 29 and 30:
cunoaşte dacă exista şi un recip
- Page 31 and 32:
înşiruire ne poate oferi o idee
- Page 33 and 34:
BıBlıoGraFıe cataloaGe Price 199
- Page 35 and 36:
Poenaru Bordea 2001 - Gh. Poenaru B
- Page 37 and 38:
consıderaŢıı prıvınd Încadra
- Page 39 and 40:
proporţia acestora. În total au f
- Page 41 and 42:
ZusammenFassunG ÜBerleGunGen Zur K
- Page 43 and 44:
Fig. 4. Vârfuri de lance din epoca
- Page 45 and 46:
Plecând de la aceste observaţii,
- Page 47 and 48:
venind din flota de la Misena, ce s
- Page 49 and 50:
După reprimarea marilor răscoale
- Page 51 and 52:
Claudia, la Durostorum (Silistra),
- Page 53 and 54:
Archaeology dell’Universitá di S
- Page 55 and 56:
draGomır, ı. t. 1 . Descoperiri a
- Page 57 and 58:
a. b. Fig. 1. Bărboşi. Promontori
- Page 59 and 60:
arHeoloGıe Şı polıtıcă: caZul
- Page 61 and 62:
şi au construit un stil maiestuos,
- Page 63 and 64:
cultura drıdu Şı evoluŢıa poZ
- Page 65 and 66:
istorice ale unor realităţi arheo
- Page 67 and 68:
lui Adrian Păunescu la începutul
- Page 69 and 70:
omâni în timpul regimului comunis
- Page 71 and 72:
Ages: Issues and Readings, Oxford,
- Page 73 and 74:
neapărat să explice vizitatorilor
- Page 75 and 76:
determınărı & dımensıunı ale
- Page 77 and 78:
utilizează fonduri de stat - au î
- Page 79 and 80:
teorıa celor două popoare - stud
- Page 81 and 82:
„din secolul al Vi-lea până la
- Page 83 and 84:
leme neclarificate. La acestea adă
- Page 85 and 86:
elaŢııle domnılor moldoveı cu
- Page 87 and 88:
în perioada pribegiilor sale la ac
- Page 89 and 90:
ınFluenŢa unıverstăŢıı dın
- Page 91 and 92:
Košice, cum ar fi, spre exemplu, u
- Page 93 and 94:
extindere, cîţiva studenţi de la
- Page 95 and 96:
Majoritatea studenţilor de la Koš
- Page 97 and 98:
estul Germaniei. În 1599 Bocacius
- Page 99 and 100:
tät, Land und Konfession 1500 bis
- Page 101 and 102:
Fig. 1: Universităţile germane ex
- Page 103 and 104:
de la Oliva, ci a încheiat separat
- Page 105 and 106:
Grecıı În comerŢul cu ımperıu
- Page 107 and 108:
proveneau din dările pe vite 1 şi
- Page 109 and 110:
iStORia ROmÂnilOR 2003, vol. V, Ed
- Page 111 and 112:
îi permitea să-şi formeze o opin
- Page 113 and 114:
Cât priveşte St. Leszczynski, dat
- Page 115 and 116:
vizată doi sultani au fost înlăt
- Page 117 and 118:
suedezul în schiţa lui Nicolae Mu
- Page 119 and 120:
alta. Acest proces şi războaiele
- Page 121 and 122:
În aceste condiţii, singura solu
- Page 123 and 124:
Militantul pentru idealurile naţio
- Page 125 and 126:
Bibliografie BODEA, D., 2000. Cuvâ
- Page 127 and 128:
evoluŢıa ımaGoloGıcă a revolu
- Page 129 and 130:
fost creat prin discursul politic,
- Page 131 and 132:
Poporul a fost perceput ca un compl
- Page 133 and 134:
orchestrate de soldaţii secui. Act
- Page 135 and 136:
capabil de a sensibiliza o populaţ
- Page 137 and 138:
olul noBılımıı În vıaŢa puBl
- Page 139 and 140:
ton de Verrayon se propune; a scoat
- Page 141 and 142:
ezumé L’article ,,Le rôle de la
- Page 143 and 144:
olul Şı locul mınorıtăŢılor
- Page 145 and 146:
aspecte ale proGramuluı Şı actı
- Page 147 and 148:
Manifestul din 17 octombrie 1905 a
- Page 149 and 150:
- fracţiunea „Trudovicilor”, c
- Page 151 and 152:
Cоnform informaţiilor secrete, or
- Page 153 and 154:
elaborate de către Comitetul unit
- Page 155 and 156:
locale, solicitând începerea miş
- Page 157 and 158:
„proBlema aromÂnă” Şı cauZe
- Page 159 and 160:
Amplificarea tensiunii diplomatice
- Page 161 and 162:
statul român nu avea cu cine să d
- Page 163 and 164:
Atena s-au complicat pe fundalul co
- Page 165 and 166:
generale sanitare; fiecare inspecto
- Page 167 and 168:
„Monitorul oficial”, Nr. 154 di
- Page 169 and 170:
jud. Soroca. În 1883 este admis la
- Page 171 and 172:
necessıtY oF HumanıZatıon oF tea
- Page 173 and 174:
Subject to «pro et contra», there
- Page 175 and 176:
In Ukraine it is limited by the sys
- Page 177 and 178:
- organizes certification of pedago
- Page 179 and 180:
ınstıtuŢııle cultural-educatı
- Page 181 and 182: Soroca 1 - unica instituţie de pro
- Page 183 and 184: în Basarabia. Deja în cadrul lucr
- Page 185 and 186: „naţionalismul burghez”, absol
- Page 187 and 188: ÎnvăŢămÎntul ıstorıc superı
- Page 189 and 190: Menirea acestor instituţii era de
- Page 191 and 192: funcţia de decan al Facultăţii d
- Page 193 and 194: Bibliografie BURLACU, Valentin, 200
- Page 195 and 196: (ianuarie 1918), înăbuşind cu fo
- Page 197 and 198: Rusia, rămân sub dominaţia Porţ
- Page 199 and 200: această situaţie se datorează no
- Page 201 and 202: trecut complet sub tăcere pentru
- Page 203 and 204: etrospectıva deZvoltărıı orGan
- Page 205 and 206: cei care călătoreau pentru a găs
- Page 207 and 208: latGale as lIeUX De MeMOIRe: re-tH
- Page 209 and 210: It was mistake of Russian administr
- Page 211 and 212: unique historical way of Latgale -
- Page 213 and 214: intellectuals in Latgale were very
- Page 215 and 216: BREŽGO, B., 1940, Latgalos zemniek
- Page 217 and 218: ţinut până la mijlocul secolului
- Page 219 and 220: fierari dintre vătraşi. Documente
- Page 221 and 222: gubernatorului Basarabiei, Scarlat
- Page 223 and 224: pămÂnturı natale, ıdeal naŢıo
- Page 225 and 226: vreme ce, la Reghin, nu exista o co
- Page 227 and 228: să intre trupele Antantei şi să
- Page 229 and 230: MAJDÚ, Tibor, NAGY, Zsuza L. 1990.
- Page 231: c) comentarii ale presei dobrogene
- Page 235 and 236: Politica de rezistenţă declanşat
- Page 237 and 238: Bibliografie BERSTEIN, Serge, MILZA
- Page 239 and 240: în continuare arenda drept o form
- Page 241 and 242: Tabelul 2 Distribuirea cotelor-păr
- Page 243 and 244: internaţionale, unei societăţi d
- Page 245 and 246: aporturıle repuBlıcıı moldova c
- Page 247 and 248: nimeni nu are dreptul, nu va fi în
- Page 249 and 250: preşedintele Snegur drept „un su
- Page 251 and 252: o prăbuşire a pieţei ruse în 19
- Page 253 and 254: aBStRaCt On September 22, 1990, in
- Page 255 and 256: O alta prioritate în activitatea a
- Page 257 and 258: „cu alte republici ce şi-au proc
- Page 259 and 260: ımplıcaŢıı Geopolıtıce ale u
- Page 261 and 262: în localităţile locuite preponde
- Page 263 and 264: natală. De fapt, aceasta s-a făcu
- Page 265 and 266: polıtıca statuluı FaŢă de ınt
- Page 267 and 268: Politica statului sovietic faţă d
- Page 269 and 270: 5. АRTOBOLEVSKII I., VLADISLAVLEV
- Page 271 and 272: Recenzii - 1 -
- Page 273 and 274: În rezultatul analizei pieselor de
- Page 275 and 276: ografia de la sfârşitul lucrării
- Page 277 and 278: comprehension that besides the prom